prot · GX0977 · 2010-02-18 00:00:00 — Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 20 () replik: tar i sitt anförande upp datalagringsdirektivet och hänvisar till att domstolen har dömt , och så är det. Du kallar oss tre för rabiata, . Jag säger att och resten av gänget är desperata. Vi har kompromissat och givit och tagit. Här har Socialdemokraterna också gått ut och sagt att de tycker att frågorna integritet och rättssäkerhet är viktiga. Det tycker vi är bra. Det är bara att sätta sig och läsa vad som står i reservationen. Du frågar detaljerat hur det här ska gå till. Det är bara att läsa! Datalagringsdirektivet är och får inte vara ett oproportionerligt ingrepp i den personliga integriteten. ska inte stå och ställa en massa frågor till mig, utan du ska svara på vad ni gör och hur eniga ni egentligen är. 21 () replik: Det är bra att talar om för mig vad jag ska göra så att jag vet det. Jag kan börja med att gratulera till att Socialdemokraterna har gått med på skrivningar om integritet och rättssäkerhet, för det var vad du sade. Ni har alltså fått med er Socialdemokraterna på skrivningar om detta. Det får man gratulera till. Jag sade inte att de rödgröna var rabiata, utan jag sade att och är rabiata i sitt motstånd mot detta. Det senaste exemplet är fråga till justitieministern där han säger att de är motståndare till detta direktiv. De vill inte att det ska genomföras, utan att vi ska förhandla i EU om att förändra det på den nivån. Det finns liknande uttalanden från . Det kallar jag ett rabiat motstånd. 22 () replik: Det sade att vi har skrivit stämmer inte. Vi har en motion där det står precis vad vi vill. Det är bara att förhålla sig till det. har vi ett betänkande och en reservation. När man läser er text, utskottets ställningstagande, står det: Direktivet om lagring och trafikuppgifter kommer att genomföras i svensk rätt. Då ställer jag en fråga till er. Ni lullar på lite, och man får känslan av att ni vill dölja något. Det här är en känslig fråga för er. Då blir man naturligtvis populistisk. Men ni kommer inte heller undan, utan ni måste förhålla er till frågan. Oavsett vem som sitter i regering får man den här frågan i knät. Tala om hur ni vill ha det! Ni säger att man måste förhålla sig till andra förslag som ska komma, och så nämner ni integriteten. Vår reservation är klar och tydlig. Den har till och med förbättrats i och med det som skrivs om registrering. Det var en annan skrivning förut. Man menar att detta nu är ännu tydligare och skarpare. Varje registrering ska vara proportionerlig ungefär så. 23 () replik: Vi har frågan i knät, och vi är beredda att ta ansvar för den. Vi har direktivet från EU, och vi ska genomföra detta. Men det finns många detaljer när det gäller hur man genomför det, där varje medlemsland har ganska stor frihet. Det handlar till exempel om lagringstiden, om vilka brott som ska omfattas, hur grova de ska vara om det ska handla om fängelsestraff och så vidare. Det finns många sådana olika delar i det här. Det är detta jag menar med att om jag frågar dig skulle jag få ett svar om hur du skulle vilja utforma det. Jag skulle få ett annat svar från Socialdemokraterna och ett tredje från . Jag är ganska säker på det eftersom ni var så långt ifrån varandra ända tills före det senaste utskottssammanträdet. Jag kan inte tänka mig att ni har hunnit få ihop detta på så . Vi diskuterar det här inom alliansen. Det är inte särskilt känsligt, men det tar tid att reda ut begreppen ordentligt. Det är därför det inte har kommit . Detta är viktig lagstiftning att reglera detaljerna i det hela med lagringstid, vilka brott som ska omfattas och så vidare. Det tycker jag själv är viktigt. Det är det man sedan kan mäta mot när det gäller hur den personliga integriteten skyddas hos dem som inte har begått brott. De som har begått brott kommer att få räkna med att deras integritet träds förnär. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 5 § Särskild utlänningskontroll Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU17 Särskild utlänningskontroll (skr. 2009/10:62). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 6 § Hemlig teleavlyssning m.m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU18 Hemlig teleavlyssning m.m. (skr. 2009/10:66). 24 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 från bland andra Socialdemokraterna. För handen ligger den årliga skrivelse som regeringen tillsänder . I skrivelsen behandlas några av de hemliga tvångsmedel som polisen kan få använda. Men användandet i sig ska först prövas av domstol på ansökan av åklagare. Det handlar om metoder i kampen mot grov organiserad brottslighet. Det handlar om rättssäkerhet och om trygghet. Det handlar mer konkret om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning. Just i detta ligger vår första kritik. Vi anser att även det som rör användandet av den hemliga rumsavlyssningen eller buggning, som det populärt brukar kallas, borde ingå i redovisningen till . Möjligheten till hemlig rumsavlyssning trädde i kraft och borde med andra ord ha kunnat redovisas i skrivelsen. Majoriteten uttalar sin förståelse för motionsönskemålet och säger att det kunde vara värdefullt med en samlad redovisning av all användning av hemliga tvångsmedel. Det låter ju bra. Men vad blir slutsatsen? Jo, majoriteten kom fram till att de ändå inte är beredda att ta några initiativ i frågan. Det känns lite märkligt. Ännu märkligare blir det om vi går vidare till vår nästa punkt för kritik, nämligen den att det finns eller i varje fall borde finnas ytterligare information att tillgå som skulle kunna göra återrapporteringen ännu bättre. Från finns det en särskild myndighet, , som har till uppgift att bidra till att värna rättssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten inom den brottsbekämpande verksamheten. Självfallet förstår vi att 2008, det första verksamhetsåret, till en början handlade mycket om att finna formerna för verksamheten och att få allting praktiskt på plats. Men trots detta borde till exempel sådant som kan hjälpa till att utveckla arbetet ha kunnat tas med i återrapporteringen. Precis som för alla myndigheter innehåller regleringsbrevet krav på återrapportering. Viss information som regeringen har fått borde med andra ord ha kunnat lyftas in i det dokument som vi debatterar . har nämligen i sin årsredovisning lyft fram flera utvecklingsområden, vilka skulle kunna sägas vara av intresse för oss här i . När motsvarande ärende var uppe välkomnade utskottet regeringens avsikt att ålägga nämnden att på samma sätt som gjort avlämna en årlig redovisning för sin verksamhet till regeringen. Utskottet konstaterade vidare att den redovisningen skulle ge regeringen ett ännu bättre underlag för sin årliga skrivelse om den hemliga tvångsmedelsanvändningen. Med det var väl tanken att motionären den gången skulle kunna låta sig nöja. Men vill den borgerliga majoriteten helt plötsligt inte stå på det benet på grund av att det har genomförts en särskild utvärdering av tillämpning av lagen om hemlig rumsavlyssning och lagen om åtgärder för att förhindra vissa allvarliga brott. Regeringen har sedan beslutat om en lagrådsremiss i de delar som rör förlängningen av de båda lagarna. Det tycker jag låter lite krystat. Ännu mer intressant blir att majoriteten vidare hävdar att den tidigare nämnda tidigare hade en instruktion som handlar om att nämnden skulle avge en årlig berättelse. Den har upphört från . Jaha men den rapport som regeringen har överlämnat till är ju undertecknad av statsministern och justitieministern och omfattar ! Att anföra att återrapporteringen till regeringen kan göras på ett annat sätt är inget skäl för regeringen att undanhålla information från . Det är sant att återrapporteringen successivt har blivit bättre och bättre. Men icke förty kan regeringens skrivelse inte riktigt sägas ha nått sin fulla potential. Det är välkommet att tillsammans med och , för att citera skrivelsen, bedriver ett arbete som syftar till att förbättra myndigheternas uppföljning och det statistiska underlaget när det gäller användning av hemliga tvångsmedel. Det är tvivelsutan så att dessa hemliga tvångsmedel även fortsättningsvis kommer att behövas när det gäller den allvarliga och svårutredda kriminalitet som berörs i det här dokumentet. Det gäller inte minst grova narkotikabrott som står för av ärendena när det gäller hemlig telefonavlyssning och hemlig kameraövervakning. Det handlar trots allt om grundläggande fri- och rättigheter som begränsas genom lagstiftning och effektuering av beslut i domstol. Användning av hemliga tvångsmedel är ett intrång i människors privatliv och integritet. Därför är det viktigt att vi alltid väger av integritetsintresset mot berättigade krav på att polisen ska ha tillgång till moderna och effektiva metoder. För att ha en heltäckande bild av integritetsintresset och polisens möjlighet att bekämpa brott måste få kompletta och fullödiga redovisningar av användningen av hemliga tvångsmedel. Annars kan vi i inte upprätthålla en god parlamentarisk kontroll. I skenet av detta växer vår tredje kritik fram. Den handlar om de offentliga ombuden, deras ställning och deras reella möjlighet att pröva en ansökan om till exempel hemlig telefonavlyssning. Den förra, socialdemokratiska regeringen införde ett system med offentliga ombud. Syftet var att stärka den enskildes rättsskydd och att skapa ytterligare rättssäkerhetsgarantier när det gäller användningen av hemliga tvångsmedel. Systemet med offentliga ombud fyller en viktig funktion, och jag tror faktiskt att vi alla här kan vara överens om att det för ett rättssamhälle är mycket viktigt att den enskildes rätt och integritetsintressen i allmänhet tas till vara. Att systemet med offentliga ombud fungerar på ett tillfredsställande sätt är särskilt betydelsefullt då flera hemliga tvångsmedel ställs till polis och åklagares förfogande, och det gäller även sådana som inte tas upp i den här skrivelsen. Det har kommit kritik, och därför anser vi att det är angeläget att göra en översyn av hur de offentliga ombudens roll i försvaret av medborgarnas integritet kan effektiviseras och förbättras. Vi säger inte hur, utan vi tycker att det måste ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som en översyn kan vaska fram. Avslutningsvis handlar frågan om hemliga tvångsmedel, hur och i vilken omfattning de används, om rättssäkerhet och trygghet både för dem som utsätts för och för dem som är misstänkta för olika grova brottsliga handlingar. Därför är det viktigt att får kompletta och fullödiga redovisningar. Annars kan inte regeringen och i ännu mindre utsträckning vi som riksdagsledamöter ta initiativ till åtgärder som syftar till att öka rättssäkerheten och tryggheten i de här frågorna. Jag yrkar, som sagt, bifall till reservationerna 1 och 2. I detta anförande instämde , och (alla s). (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 25 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi ska nu genomföra dagens frågestund. Jag vill hälsa näringsminister , utbildningsminister , arbetsmarknadsminister , statsrådet och statsrådet välkomna. Näringsminister kommer att besvara såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 26 (): Jag ska ställa min fråga till arbetsmarknadsministern. Vi har sett att ungdomsarbetslösheten i är den högsta i . Det är inget nytt. av arbetskraften i den åldern är arbetslös. Jag ser att andelen som har gått vidare till högskolan har minskat kraftigt, och regeringen har skurit ned 40 000 platser på komvux jämfört med hur det såg ut vid valet . Regeringen gömmer undan 50 000 långtidsarbetslösa ungdomar i passivitet. Arbetsförmedlingen själv pekar på att nio av tio av dessa ungdomar inte har någon åtgärd utan befinner sig helt i passivitet. För någon vecka sedan, , var statsministern i och sade att det är en myt att det inte finns arbeten att söka i svåra tider: Det finns alltid lediga jobb. Också i lågkonjunktur byter folk jobb. Det sade han vid besöket i . En viktig orsak till att många ungdomar inte har jobb, sade statsministern dessutom, var att de inte söker jobb, helt enkelt. Delar arbetsmarknadsministern denna uppfattning att ungdomar är för dåliga på att söka jobb och att arbetslösheten skulle vara mycket lägre om de gjorde det? 27 Arbetsmarknadsminister (): Det första man ska komma ihåg är att det i åldersgruppen finns 1,2 miljoner ungdomar. Av dem är lite drygt 120 000 registrerade ungdomsarbetslösa. Det hänger samman med att hälften av ungdomskullen studerar heltid och söker en timmes extrajobb . Om man säger att närmare en tredjedel av ungdomskullen är arbetslös handlar det om de ungdomar som deltar i arbetskraften. Det är viktigt att komma ihåg detta. Vi har med massiva insatser ökat de arbetsmarknadspolitiska insatserna . Vi går totalt sett upp från 125 000 till 250 000, alltså en fördubbling, . Det omfattar naturligtvis också ungdomar. Det viktiga här är att komma ihåg att även när det var problem på arbetsmarknaden mycket stora problem tack vare den internationella finanskrisen fanns det 409 000 lediga jobb på Arbetsförmedlingen. räknar vi med 1,2 miljoner jobbyten. Det viktiga är förstås att man förbereder sig för det genom till exempel en utbildningsinsats. 28 (): Det är inte vem som helst som säger att om ungdomarna sökte mer jobb skulle arbetslösheten vara mycket mindre. Det är landets statsminister som säger det, och han är partikamrat med arbetsmarknadsministern. Jag tycker att det är anmärkningsvärt, och jag vill veta om det också är arbetsmarknadsministerns syn. Sedan vet jag att regeringen försöker tricksa med arbetsmarknadsstatistiken. Det görs en särskild snabbutredning som ska vara klar i vår. Det är inte svårt att tro att den ska landa i att det inte är så farligt som det ser ut, precis som arbetsmarknadsministern ger sken av här. Det går att vända på siffrorna så att det ser bättre ut. Jag skulle vilja peka på en som kom alldeles . Oavsett vilka siffror man tricksar med där är förhållandet ändå lika: Arbetslösheten i denna kategori har ökat . Varför sätter inte regeringen in mer resurser riktade till denna ungdomsgrupp? Arbetsförmedlingen säger själv att nio av tio är passiva. Är det som statsministern säger, att om de sökte mer jobb skulle det också bli mer jobb? Lever också arbetsmarknadsministern i den tron? 29 Arbetsmarknadsminister (): Påståendet om att nio av tio är passiva vänder jag mig emot. Arbetsförmedlingens insatser ska naturligtvis baseras på ett individuellt bemötande. Det innebär att det är Arbetsförmedlingen tillsammans med den arbetssökande som avgör vilken typ av insats som är bäst. Det kan vara utbildning, men det är inte nödvändigtvis utbildning som är det rätta. Det kan också vara ett intensifierat sökarbete som är viktigt. Därför är det naturligtvis viktigt att ungdomar också är aktiva när det gäller att söka arbete. Det stora problemet, och det är nog och jag i grunden överens om, är naturligtvis de ungdomar som varken studerar, arbetar eller finns i någon typ av insats. Vi vet knappt vilka de är. Därför ser jag framför mig att fokus nu måste vara på att få ett ökat och tätare samarbete med landets kommuner, som ju har uppföljningsansvaret till man är 20, och Arbetsförmedlingen, för att på så sätt kunna erbjuda den palett av insatser som vi kraftfullt har ökat . 30 (): Min fråga är till utbildningsminister . Alla vet att den svenska skolan inte motsvarar de krav och förväntningar som vi har på en skola. Det är därför glädjande att utbildningsministern har tagit tag i frågan. Som ett led i detta kom en ny lärarutbildningsproposition , Bäst i klassen en ny lärarutbildning. Det är naturligtvis viktigt att lärarutbildningen fungerar och kan rusta lärarna för att ta tag i de problem som skolan står inför. I propositionen kan vi läsa att den utbildningsvetenskapliga kommittén ska få finnas kvar. Den är ju väldigt viktig för det skolnära forskningsområdet. Min fråga gäller resurserna till den som ska fördelas till dem som arbetar på de områden som behövs för att skolan ska bli bra. De är förhållandevis små fortfarande. Har ministern funderat på att säkra eller öka de resurserna för att vi ska få en bättre skola? 31 Utbildningsminister (): Tack för frågan, ! Jag menar att välutbildade lärare är en förutsättning för en bra skola. Ett av problemen i den svenska skolan jag betonar att det är ett av dem har varit att lärarutbildningen i har haft för låg kvalitet. Både lärarutbildningsreform och lärarutbildningsreform genomfördes i syfte att höja kvaliteten, men i verkligheten har de lett till sänkt kvalitet och sänkt attraktionskraft i läraryrket. Den reform som görs är alltså viktig. Det är klart att en förändrad lärarutbildning ger effekt först . Det tar innan nya lärare kommer ut, och det tar ännu fler år innan de nya lärarna verkligen dominerar ute på skolorna. Den utbildningsvetenskapliga forskningen berörs i lärarutbildningspropositionen, men den fråga ställer är en resursfråga och behandlas inte i det här sammanhanget utan i framtida budgetarbete. Det finns inget forskningsområde som inte anser att man behöver mer resurser, så även detta. Det får vi väga av i det kommande budgetarbetet. Det finns inget svar på den frågan. 32 (): Skolan står inför en rad utmaningar, och jag är jätteglad över att man har tagit tag i detta, så att det finns möjligheter att lösa en del. Jag tror också att den skolnära forskningen är väldigt viktig för att vi ska kunna hålla oss i framkant. Det är nya krav på skolan med en förändrad omvärld. Se till exempel på vad IT har betytt för skolan. Jag vill gärna skicka med utbildningsministern att han ska fundera på om vi kan stärka den forskning som måste till för att vi ska förstå vilka utmaningarna är och vad som krävs för att bäst klara av uppdraget att få en riktigt effektiv och bra skola. 33 Utbildningsminister (): Jag är den förste att jubla när andra partier i och regeringen anser att mitt område ska ha mer anslag. Jag kommer inte att motsätt mig detta. Men det är många departement och intressen som ska tillgodoses i budgetarbetet. Jag delar helt uppfattningen om betydelsen av utbildningsvetenskaplig forskning. Samma argument går dock att anföra om medicinsk forskning och annat. Det är viktigt. Vi gör i lärarutbildningspropositionen en viktig förändring i det utbildningsvetenskapliga forskningsarbetet. har det som har definierats som utbildningsvetenskaplig forskning varit sådan forskning som i allt väsentligt genomförts av dem som har pedagogik som sin vetenskapliga disciplin. Jag menar att det finns betydande rön att hämta också från andra forskningsdiscipliner. Låt mig ta ett mycket konkret exempel. , en av de främsta i världen när det gäller forskning om hur hjärnan utvecklas på barn och ungdomar, har mycket forskning som verkligen berör hur skolan ska arbeta, men definieras den inte in i utbildningsvetenskap, för han är inte pedagog. Detta nämner jag som ett konkret exempel. Jag tycker att vi ska vidga vad som är utbildningsvetenskaplig forskning. Mera pengar från till mitt departement tackar jag naturligtvis ja till. 34 (): Jag har en fråga till näringsminister . Det var nog många med mig som höll på att sätta morgonkaffet i vrångstrupen när vi läste i om nya planer på energiinvesteringar. Det blir mer av kol och gas och mindre av vind. Det kunde man läsa. halverar satsningen på vindkraft och kommer i stället att öka satsningarna på kol, gas och brytning av brunkol. Om genomför sina planer kommer man att medverka till att koldioxidutsläppen ökar i , vilket man tydligt har sagt i en intervju. Man kommer att bli en av de i särklass största miljöbovarna i . Det här är givetvis en utveckling som är oroande på många sätt. Min fråga till näringsministern är då: Ligger investeringsplaner i linje med regeringens energipolitik? 35 Näringsminister (): Tack så mycket för frågan, ! När man ska diskutera investeringsplaner är det viktigt att kunna historien. Den historien består av en tidigare regering som köpte kolkraft i , och det handlar om den expansionen. Tittar man på de investeringar som sker ser man att huvuddelen av dem sker i de anläggningar som köptes som också var ansvarigt för det som hände på det här området. Det är långa ledtider när det gäller investeringar. Det följer också kolkraftverken. Det gör att det blir en tung del i investeringar också . Vi tycker naturligtvis att det är viktigt att de lever upp till sitt mål om att minska koldioxidutsläppen. ska precis som alla andra kraftbolag se till att leva upp till de mål som vi har satt upp på EU-nivå och också här hemma i om att man ska minska koldioxidutsläppen, ha mer förnybart och så vidare. Jag ser fram emot att ska jobba ännu starkare med de målsättningarna framöver. Det är också regeringens ambition. 36 (): Det går inte att skylla på den föregående regeringen. Det är ändå ni som har regeringsmakten . Det var under er period för bara som gick in och köpte Nuon, som är en av de större miljöbovarna i . Här finns givetvis ett ansvar att ta för den politik som förs . Därför kvarstår min fråga: Ligger investeringsplaner verkligen i linje med regeringens energipolitik? Det är ändå ni som har möjlighet att styra med ägardirektiv. Därför kvarstår frågan. Det kan väl inte vara så svårt att svara på om investeringsplanerna ligger i linje eller inte med regeringens energipolitik. Om de inte gör det förväntar jag mig faktiskt att någonting händer. Vi har diskuterat nya ägardirektiv vid ett flertal tillfällen. Jag kan också se att det inte finns någonting som har avancerat från regeringens sida när det gäller och ägardirektiv. Kommer det eller inte? 37 Näringsminister (): Jag förstår om och andra som stödde Socialdemokraterna under den förra mandatperioden inte vill kännas vid att man faktiskt köpte kolkraftverk under den tiden. Det är precis som jag säger. Huvuddelen av de investeringar som ligger i kol kommer av de beslut som fattades under den förra mandatperioden, inte som jag har varit ansvarig. Sedan är det alldeles riktigt som säger att Nuon har kommit till, men huvuddelen ligger kvar sedan de beslut som togs innan jag hade möjlighet att styra detta. Vi håller på att gå igenom bolaget. Vi har talat om för bolaget på bolagsstämman vad det är som gäller och att man ska leva upp till de ambitiösa klimat- och energimål som både och har satt upp. Men man ska göra det med tillräcklig lönsamhet, för det är båda de sakerna som är viktiga. Vi kommer att återkomma till med ägardirektiv . Detta har följt precis den plan som regeringen har tänkt sig. Och det är klart att precis som alla andra bolag ska leva upp till de klimatmål som vi har satt upp. 38 (): Jag vill ställa min fråga till EU-minister . Handeln med människor uppskattas av FN som den tredje mest lönsamma kriminella verksamheten i världen. räknar man med att minst 1,2 miljoner barn utsätts för trafficking , ofta för sexuella ändamål. En rapport från rikskriminalen visar att offer för människohandel till största delen skickas till med färjor från baltiska länderna. De rederier som trafikerar är således viktiga aktörer att få med sig i arbetet mot människohandel. Samarbetet mellan organisationen och ett svenskt rederi är ett gott exempel på hur det kan se ut. Personal har utbildats. Man har tagit fram informationsmaterial för passagerare, så att de kan upptäcka eventuell trafficking på båtarna. Det här är dock åtgärder som rederierna från de övriga länderna runt inte har visat något intresse för. Min fråga till EU-minister är: På vilket sätt kan EU-ministern påverka sina baltiska kolleger, så att de kan få sina rederier att frivilligt involveras i arbetet mot människohandel? 39 Statsrådet (): tar upp en oerhört angelägen fråga. Den här frågan, som rör sexslaveri med barn, är inte en fråga som bara är en europeisk angelägenhet, utan det är en global angelägenhet.