prot · GY0934 · 2010-12-14 00:00:00 — Hur mycket minns ett vittne , och hur mår ett brottsoffer som aldrig får ett avslut? Alliansen satsade resurser på kriminalvården, och gjorde så redan under förra mandatperioden, för att få en bättre kriminalvård. Kriminalvårdens fokus ligger på att minska återfallen. En viktig del i detta arbete är att bygga upp en verksamhet som kan hjälpa de intagna att bryta destruktiva mönster som leder till kriminalitet. Vad gäller kriminalvården i Alliansens politik är fokus på behandling och rehabilitering samt att frigivning ska förberedas. Personliga planer för de intagna är en viktig komponent. Och vi vill att kriminalvården ska vara human, effektiv och säker. vill ha en kriminalvård för alla. Med det menar vi att kriminalvården ska inrikta sin verksamhet på att hjälpa alla dem som kommer dit. Behandlingar måste utformas individuellt så att människor med svåra problem kan ta till sig av den vård som de ges möjlighet till. Med en kriminalvård för alla menar vi dessutom att hela samhället har nytta av en välfungerande kriminalvård. Om kriminalvården lyckas att hjälpa de intagna till ett bättre liv bidrar det till att minska brottsligheten . Antalet brottsoffer krymper och blir lite tryggare. Vad är det då som har gått fel när en ung människa i början av sitt liv utsätter en annan ung människa för ett brott som kan leda till att bådas liv på ett eller annat sätt tar slut? Ungdomsvåldet har inte ökat, men det har inte heller minskat. Däremot ser vi att ungdomsvåldet har blivit grövre . Detta bör vi ta fasta på. Det gäller att man bryter den onda cirkeln så fort som möjligt. Problem ska inte lösas med slagsmål ute på skolgårdar eller ute på stan utan uppmärksammas tidigare av vuxenvärlden som ska ge stöd och sätta gränser. Det är vi vuxna som måste vara vägledande och sätta gränser och säga vad som är rätt och fel. Om barn och unga hamnar fel är det viktigt med snabba reaktioner från föräldrar, skola, socialtjänst och polis. Det är den viktigaste åtgärden för att bryta en olycklig spiral som leder till grövre brottslighet ju går. Därför markerar vi i Alliansen nu så tydligt att vi vill prioritera kampen mot ungdomsbrottsligheten. Allianspartierna är överens om att det behövs kraftfulla satsningar på rättsväsendet för att möta den våg av brottslighet som leder till att människor känner sig alltmer otrygga i sin vardag. Jag ska vara ärlig och säga att allt är långtifrån frid och fröjd i hela rättsväsendet. Det finns mycket kvar att göra. Jag ser fram emot att ta itu med en hel del av de problem som vi löser genom de propositioner som håller på att förberedas och som kommer att komma till . Det finns ett antal motioner och reservationer från Socialdemokraterna, i betänkandet. De handlar om olika brott som bör prioriteras. Det handlar om sexualbrott mot barn, våldsbrott, övergrepp mot barn, människohandel, narkotikabrott, hatbrott, alkoholrelaterade brott och våldtäktsbrott. Jag yrkar avslag på dessa motioner och reservationer. Det beror inte på att det inte är viktiga frågor, utan att man antingen slår in en öppen dörr eller att ett arbete redan pågår i någon form. Jag yrkar bifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets förslag till beslut. Avslutningsvis önskar jag en god jul. 42 (SD) replik: stöder inte förslaget från S, V och MP om att flytta pengar från polisen till kriminalvården. Jag är ändå lite intresserad av att få höra svaret på följande fråga. Det var din allianskollega som var inne på det här lite mer. Alliansen är stolt över att man har fått 20 000 poliser till, och det är väldigt bra, för därmed grips fler brottslingar och fler blir lagförda för brott. Då undrar jag: Borde inte det ge större behov inom kriminalvården? Det kan jag tycka att det borde göra om fler brottslingar grips. Ändå verkar det som att kriminalvårdens underskott och kommande underskott, att döma av tidigare diskussion, beror på att man varit oansvarig och inte följt budgeten. Om polisen har gripit fler brottslingar med hjälp av de extra resurser som de har fått, kan det vara så att kriminalvården de facto behöver mer resurser för att klara av de nya åtaganden som man har fått genom polisen. Då undrar jag om det inte är rimligt att kriminalvården får mer resurser. Vi i lade i vår budgetmotion närmare en halv miljard till kriminalvården för detta syfte. Sedan noterar jag bara, återigen, att det verkar vara viktigare att inte förolämpa islam, när det gäller terrordådet i , än att adressera problemet på ett tydligt sätt, att det har att göra med en ideologi, en dödskult i vissa fall, som uppmanar till sådana här beteenden. Jag tycker att det är beklagligt att man väljer att prioritera att gå in för att inte förolämpa någon i stället för att adressera de riktiga problemen. 43 (KD) replik: Jag förstod inte riktigt om reviderat sin syn och helt plötsligt vill satsa mer på polisen för att de inte fått igenom sin invandringspolitik. Men kanske kan svara på det i nästa replik, för jag har inte riktigt förstått det. När det gäller Kriminalvården har vi satsat väldigt mycket på att minska antalet återfallsbrott, och det har också gett resultat. Det har skett genom individuella planer och en bättre utslussning. Det har också lett till färre återfallsbrott. På så sätt går antalet ned. Vi för en nära dialog med Kriminalvården, och håller de sig inte inom sin budget kan man inte fortsätta att pumpa in mer pengar. Vi kan titta på Försvarsmakten eller åklagarväsendet och se att när ser över verksamheten leder det ofta till att man ändrar ganska mycket och kan hålla sig inom ramarna. Vi följer detta, och är det någon fas som vi framför allt har följt är det hur det ser ut i domstolarna och hur det ser ut med resurserna till åklagarna. Sedan leder detta självfallet längre, men vi har inte sett att det har lett till så många fler intagna. Med tanke på att er invandringspolitik inte kommer att gå igenom vill jag fråga: Tror ni på riktigt att de 442 miljoner mer som vill anslå till Kriminalvården räcker? Det kan låta som väldigt mycket pengar, men jag tvivlar med tanke på att ni inte vill ha villkorsfrigivningar som ni vill ha fler livstidsstraff. Det låter kanske som mycket pengar, men det är inte det om man ska låta varenda en sitta kvar för alltid. 44 (SD) replik: Jag tolkar det så att ni tror att en minskad risk för återfall i brott skulle motivera att Kriminalvården inte behöver mer pengar trots att ni med era egna ord har gjort den största satsningen i mannaminne på polisen. Jag har lite svårt att se att den här fantastiska satsningen på att förhindra återfall skulle motivera att Kriminalvården inte behöver mer pengar. Nej, vi reviderar inte vår tidigare ståndpunkt. Vi kommer att hålla fast vid att lägga ned våra röster i omröstningen senare eftersom vi inte har fått igenom en minskning av invandringen, såsom jag tidigare anförde. Jag fick ingen kommentar till detta med islam och om att adressera problemet tydligt, men det får väl gå. När det gäller detta att man skulle kunna effektivisera Kriminalvården, precis som alla andra myndigheter, tror jag att det finns effektiviseringsmöjligheter inom alla myndigheter i . Men av den föredragning vi fick i utskottet framgick det att man hade en beläggning på i vissa häkten. Det verkar inte helt orimligt att det finns behov inom som bör åtgärdas och som säkert har att göra med de extra resurser till polisen som har tillkommit . Det verkar inte helt orimligt att så skulle vara fallet. Jag tror att det var någon fråga från dig som jag glömde bort, men den får vi ta i så fall. 45 (KD) replik: Vi ser också polisen som en väldigt viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Satsar man på polisen kan det också leda till en minskad brottslighet. Vi står fast vid att med de satsningar som vi har gjort nu ser man hela rättskedjan. Vi är beredda att revidera detta även om det är en långsiktig satsning. Vi fokuserar på att motverka återfallsbrott, och vi har den människosynen att vi tycker att alla har rätt till en andra chans. Det ska utdömas ett straff för brottsoffrets och för gärningsmannens skull. Där är vi överens, men sedan tycker vi att alla har rätt till en andra chans och att man inte ska dömas för resten av livet. I er retorik låter det som om ni tycker att är man en gång brottsling är man det för alltid. Det tycker jag är väldigt speciellt. Den människosynen visar ni också när ni försöker plocka politiska poäng på en väldigt tragisk händelse som har skett i . Den kunde ha lett till en mycket värre situation med fler dödsoffer än vad som var fallet. Vi säger att man måste se varje gärningsman och varje händelse för sig. Att man har gjort någonting i en religions namn behöver inte betyda att religionen i sig uppmanar till det eller vill att det ska vara resultatet. Jag håller med i det hon sade tidigare. Det är väldigt viktigt att vi inte talar om vi och de. De stora världsreligioner som vi har i världen har mer med varandra att göra än vad ni ibland försöker göra gällande. underbygger ni en konflikt som faktiskt inte finns. 46 i (M): Kärnan i ett demokratiskt samhälle är tanken om alla människors lika värde och tanken om alla människors rätt till frihet. Det är med människans frihet att utvecklas som vi lägger grunden för ett öppet, demokratiskt samhälle. Få saker är så frihetsinskränkande som våld och brott. Därför är en fungerande brottsbekämpning ett av samhällets bästa skydd till försvar för människors frihet och trygghet. Att leva i skuggan av våld och brott är kanske den största frihetsinskränkning som en människa kan uppleva. Jag kommer att uppehålla mig vid om hanteringen av mängdbrott. Mängdbrott drabbar människor i deras vardag. Mängdbrotten utgör den största delen av den totala brottsligheten. Ungefär tre fjärdedelar av den totala brottsligheten i vårt land är mängdbrott. De drabbar väldigt många människor. Mängdbrotten medför ofta en betydande skada för den enskilde och för samhället i stort även om brottet i sig inte räknas till de allvarligaste brotten. Vad är då mängdbrott? Till dem kan vi räkna stölder av och stölder ur bilar, cykelstölder, butiksrån, inbrott, skadegörelse, klotter, bedrägerier, misshandel, grov olovlig körning och rattfylleribrott, för att nämna några. Under den senaste mandatperioden har en hel del gjorts för att förbättra polisens och det övriga rättsväsendets förutsättningar att utreda, lagföra och beivra mängdbrott. måste jag tillstå att det återstår väldigt mycket att göra i den här delen. Handläggningstiderna är fortfarande alltför långa, och andelen brott som upp är alltför låg. gav därför regeringen , och i uppdrag att gemensamt vidta åtgärder för att mängdbrott ska upp snabbare och att fler mängdbrott ska upp genom ökad effektivitet och förbättrad samverkan. I uppdraget som regeringen gav ingick att samtliga myndigheter skulle redogöra för vilket utvecklingsarbete som bedömdes nödvändigt för en effektivare mängdbrottshantering, och om det fanns behov av författningsändringar skulle detta redovisas särskilt. Jag nämner detta därför att jag delar Socialdemokraternas, och inriktning i reservation nr 42 där de vill ge ett tillkännagivande till regeringen att följa upp rekommendationer. Men i den här reservationen slår Socialdemokraterna, in öppna dörrar. Regeringen har agerat och kommer fortsatt att agera. , och har på regeringens uppdrag lagt fram en rad bedömningar och förslag på åtgärder i syfte att öka effektiviteten och förbättra samverkan i hanteringen av mängdbrott. Jag och majoriteten i utskottet utgår ifrån att de här åtgärderna vidtas inom berörda myndigheter. Dessutom anger regeringen att en särskild utredare ska göra en översyn av brottsmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottsmålsförfarande. Vi delar inriktningen i reservationen, men med den slår man, som sagt, in öppna dörrar. Jag vill också säga någonting om den diskussion som har kommit upp med anledning av den händelse som skedde . Terrorism förekommer med olika förtecken. Det handlar om religiösa, separatistiska och ideologiska förtecken. Majoriteten av de terrordåd som begås i har snarare separatistiska än islamistiska eller religiösa förtecken. Det är framför allt och som har den största delen terrordåd i . Terrorism är en allvarlig verksamhet, något som vi ser allvarligt på. Den ska bekämpas effektivt och rättssäkert. Vi har gett polisen fler verktyg för att kunna bekämpa terrorbrott, att utreda och förebygga terrordåd. måste det naturligtvis ske med respekt för det demokratiska, öppna samhället. Man får inte kränka de demokratiska värden som kampen mot terrorism är satt att värna. Det som vi såg hända vet vi inte särskilt mycket om. Vi vet till exempel inte om det fanns medhjälpare. Det vi kan utgå från är att det var en enskild persons vansinnesdåd. Genom att sätta likhetstecken mellan islam och terrorism går man onda krafters ärenden. Man tillskriver en ytterst liten, men ack så farlig, extremgrupp större styrka och kraft än den egentligen har. Det handlar om mycket få islamistiska extremister, men terrordåden tillskrivs hela det islamistiska kollektivet. För sedan kom jag hem från . Det är ett land med världens största andel muslimer av befolkningen. Jag hade många intressanta samtal, framför allt om tolerans. Jag var där för att berätta om det arbete som pågår i där jag är ledamot. Jag talade om yttrandefrihet. Det jag lärde mig om islam av de imamer jag träffade var mycket intressant. Jag vänder mig starkt emot att man sätter likhetstecken mellan islam och terrorism, och jag vill därför i denna debatt föra in att islam är en icke-våldsbejakande religion. Sedan finns det en del människor som har kidnappat den religionen för sina egna syften, och det är ett hot mot den öppna, demokratiska staten. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet. 47 (SD) replik: Jag hade inte tänkt begära replik i islamfrågan igen, men eftersom tog upp den känner jag mig tvungen att göra det. Vi har haft otaliga händelser som visar på islams syn på demokrati och på kvinnors rättigheter, men det har inte funnits någon muslimsk demokrati som förespråkat exempelvis kvinnors jämställdhet. tog som exempel. Vissa brukar ta upp och andra . Det är de tre exemplen som brukar tas upp. Det är ganska intressanta exempel med tanke på att första identitet inte är den muslimska, utan de har en indonesisk kultur, en annan stamkultur. Man kan titta på i . Där har islam verkligen fått fäste, och där ser man hur det går när islam tar över. Vi har sett Vilks, vi har sett Muhammedteckningarna, vi har sett vad som hände när förolämpade islam. Varför är det så? Jag hörde att det inte är mainstreamislam utan någonting extremt, att någon kidnappat islam. När det gäller sharialagarna råder det konsensus mellan sunni och shia. Det gäller de allra mest centrala frågorna beträffande sharia, bland annat att de som förolämpar profeten ska dö. Så står det i sharialagarna, klart och tydligt. Det är lagtexter som religiösa lärda auktoriteter inom sunni och shia, vilket motsvarar av de så kallade muslimerna, är överens om. De har varit överens . Att då stå här och säga att mittfåran i islam är fredlig och att det bara är några extremister som har kidnappat den, när det står att läsa, svart på vitt, vad sharialagarna säger, förstår jag inte. Det är mittfåran i islam. Det är någonting som praktiserats och praktiseras också . Vi kan se på opinionsundersökningar. Tyvärr har det inte gjorts några sådana i på samma sätt som i , men där finns ett ganska stort stöd för självmordsbombningar, för sharialagar, för införande av kalifatet och så vidare. Det gjordes, som jag nämnde tidigare, en liknande undersökning i sex muslimska länder. ansåg att man ska döda dem som förolämpar , och ansåg att man ska stena dem som har sex utanför äktenskapet. Sedan får vi höra att det fredliga islam är kidnappat av extremisterna! Det håller inte för . 48 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att debatten handlar om utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 49 i (M) replik: Jag ska försöka säga någonting om den kommentaren; jag uppfattade ingen fråga från . Det är många som är muslimer på det här jordklotet. Av alla muslimer på detta jordklot är det mycket få som tillämpar sharialagarna som sådana. Jag har invändningar mot sharialagarna i sig. Stening är ett allvarligt brott och kränker de mänskliga fri- och rättigheterna. Naturligtvis är det så, och jag tar upp kampen mot det. Men jag tar också upp kampen mot dem som sätter likhetstecken mellan islamistisk extremism och islam. Man kan inte säga att alla muslimer är lika. Alla muslimer är olika. Många av mina vänner som är muslimer är väldigt sekulariserade; de går inte ens i moskén. De är precis lika mycket muslimer som jag är , och jag går inte särskilt ofta i kyrkan ska jag erkänna. Så ser det ut. Även vi kristna är olika. Det står många saker i som vi inte accepterar , och det finns många saker som inte accepteras av grupper inom islam. Därför måste jag fråga : Hur ser du egentligen på muslimer? Är alla lika? 50 (SD) replik: Sekulariserade muslimer och sekulariserade kristna är intressanta begrepp. Att vara sekulariserad troende går inte ihop. Begreppet är intressant, för antingen är man troende eller så är man det inte. Det finns ingenting annat. vänner säger sig vara muslimer men inte tro på islam. Är de muslimer, kan man undra. Jag har skrivit många texter om jämförelsen mellan och . Det finns avsevärda skillnader mellan dessa två böcker, hur de används, hur de är skrivna och av vem de anses vara skrivna, i vilket sammanhang och så vidare. Det finns stora skillnader mellan och . anses till exempel vara direkta ord medan är skriven av människor som av den gud de tror på dessutom inte anses vara ofelbara. Det finns alltså stora teologiska skillnader mellan dessa två böcker. Det gäller också den vikt man ska tillskriva dem och hur de ska tolkas och behandlas. Jag ska besvara frågan om hur jag ser på muslimer och om alla muslimer är likadana. Jag talar allt som oftast inte om muslimer utan jag talar om islam som ideologi, precis som jag talar om nationalsocialismen som ideologi eller kommunismen som ideologi eller vad det nu kan vara. När man talar om terrordåd, som detta trots allt handlar om, måste man inse att precis som andra brott i historien har drivits av ideologier drivs även de händelser som äger rum i , , , , runt om i världen, av en ideologi. Det var det jag vände mig mot i det tidigare anförandet, och i andra anföranden, alltså oviljan att inse att de drivs av en ideologi, i det här fallet av islam. Det är det enda jag vill ska komma upp till debatt i , och det hoppas jag verkligen att det gör för att inte förvärra situationen ytterligare. 51 i (M) replik: Jag vill vara tydlig med att alla extremistiska grenar, oavsett om de är religiösa, ideologiska, separatistiska eller etniska, är ett hot mot det öppna, demokratiska samhället, och det förenar dem. Vänsterextrema grupper, islamistiska extremister, högerextrema grupper är alla förenade i ett hot mot det öppna, demokratiska samhället. Vi måste stå emot dem, men vi får inte göra de små, isolerade grupperna starkare än vad de egentligen är genom att sätta likhetstecken mellan de små extremistgrupperna och det stora kollektivet som sådant. Alla är olika inom religionen islam. Med detta, fru talman, sätter jag punkt för diskussionen. 52 (M): Jag tänkte ägna dessa minuter åt beträffande inställda huvudförhandlingar i brottmål. Att nästan var fjärde huvudförhandling i brottmål i landets tingsrätter ställs in är naturligtvis inte acceptabelt. Det är ett problem som inte enbart kostar oerhört mycket pengar utan också leder till att tiden mellan brott och huvudförhandling blir lång, vilket leder till sämre minnesbilder. Den utdragna processen är också fruktansvärd för brottsoffret som har svårt att gå vidare. Utdragna processer minskar också allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Enligt rapporten är detta tyvärr inte något nytt fenomen. Det har funnits , något som alliansregeringen har uppmärksammat och tagit på allvar. Under den föregående mandatperioden genomfördes reformen En modernare rättegång, vilket möjliggjorde att vittnesförhör numera kan ske via videolänk, även om detta inte alltid är önskvärt. Bara antog en ny lag om delgivning, en lag som tillåter auktoriserade delgivningsföretag, större möjlighet att använda elektronisk kommunikation och framför allt att ett större ansvar tas av parterna att bevaka handlingar som domstolen och andra myndigheter skickar i pågående mål och ärenden. Detta är något som domstolarna länge har efterfrågat och som man tror kommer att resultera i att betydligt färre förhandlingar ställs in. Om detta är tillräckligt eller inte vet vi inte . Att myndigheterna sinsemellan samarbetar bättre och att finna strukturella lösningar för att förhindra inställda förhandlingar går säkert. Men enligt rapporten uppger både domare och domstolschefer att gällande lagstiftning trots allt medger olika åtgärder för att i möjligaste mån undvika att inställa förhandlingar. Frågan är om möjligheterna används i den utsträckning som lagen och ramarna medger. Jag tänker inte minst på resonemanget beträffande dömande i utevaro. är det i möjligt att döma i utevaro när påföljden maximalt kan bli tre månaders fängelse. I framgår det att mindre erfarna domare kan tänkas vara mindre benägna att använda sig av den möjligheten. är det inte praxis att använda sig av den möjligheten. Jag kan nog tycka att ett sådant steg vore i rätt riktning. Det är inte okej för en tilltalad att helt enkelt inte dyka upp. Kostnaderna för skattebetalarna, långa handläggningstider som leder till minskat förtroende för rättsväsendet och lidande för brottsoffret är för höga kostnader att betala. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över brottmålsprocessen och redovisa arbetet . Det är ett tag till dess, och därför är det så viktigt att använda de möjligheter som faktiskt finns. Utredaren har fått direktiv om att överväga hur risken för inställda förhandlingar kan minskas. Här ingår att titta på hur den tilltalade och andra som delgetts kallelse till förhandling faktiskt kommer till förhandlingen. Utredaren har vidare fått uppdraget att eventuellt utvidga möjligheten att avgöra ett brottmål i den tilltalades utevaro, exempelvis att kunna döma i utevaro när fängelsestraffet kan bli maximalt i stället för dagens . I flera andra europeiska länder använder man sig redan av den möjligheten. De lagmän och domare jag har träffat menar att det skulle vara fullt möjligt även i utan att rättssäkerheten sätts ur spel. För egen del, fru talman, ser jag fram emot de förslag som utredaren kommer fram till. kan jag inte nog understryka vikten av ett bra samarbete myndigheter emellan, att i hög grad ta vara på möjligheten att döma i utevaro och att den nya delgivningslagen får önskad effekt. Inställda förhandlingar i brottmål måste minimeras, inte minst för brottsoffrens skull och för tilltron till rättsväsendet. 53 (M): Den grova organiserade brottsligheten har blivit ett allt större problem för det svenska rättsväsendet. Utmärkande för denna brottslighet är att den ofta är gränsöverskridande, välorganiserad och leds av en grupp kriminella som inte alltid själva utför de faktiska kriminella gärningarna. Narkotikabrott, rån, grova stölder, vapensmuggling och människohandel är några av de brottstyper som den organiserade brottsligheten inriktar sin verksamhet mot. De brottsbekämpande myndigheterna ställs inför helt nya utmaningar i den värld av öppenhet och gränslöshet som präglar inte minst . Det traditionella polisarbetet måste i allt större utsträckning kompletteras med avancerad spaning, underrättelseinhämtning samt internationellt polissamarbete. I början av förra mandatperioden tog alliansregeringen initiativ till en nationell mobilisering för att bekämpa just den grova organiserade brottsligheten.