prot · GX0982 · 2010-03-04 00:00:00 — Hur ska de andra företagen, de svenska företagen, som konkurrerar med de här utländska företagen kunna motiveras att teckna kollektivavtal när det räcker för ett utländskt företag att vifta med ett enskilt anställningsavtal med helt okontrollerbara uppgifter om att man betalar bra löner och har bra anställningsvillkor? Det är det här som är den stora utmaningen när det gäller kollektivavtalsmodellen. Det handlar inte om hur många personer som är direkt berörda. Det handlar om att hela branscher och hela kollektivavtalsmodellen faktiskt berörs på djupet av det här förslaget. 7 () replik: Jag skulle först vilja slå fast att jag tror att inte tycker om EU. tycker inte om . Men måste och svensk lagstiftning hänga ihop. Det är det vi försöker att få ihop här. Vi har en speciell modell i där vi inte har allmängiltigförklaring av kollektivavtal det har väldigt många andra länder. Därför försöker vi nu få ihop och den svenska lagstiftningen. Då måste de som kommer hit veta att de, om de har ett kollektivavtal som är bättre än det som de svenska kollektivavtalen kräver, inte ska behöva utsättas för stridsåtgärder. Men facken har en möjlighet. förstod vinken från . De har börjat rapportera till vilka löner och anställnings- och avtalsvillkor man har. Det var precis det som slog fast. På det sättet finns det fortfarande möjligheter att vidta stridsåtgärder. Om de utstationerade företagen inte följer de kollektivavtal som angetts till kan facken vidta stridsåtgärder för att uppnå den nivån. Sedan skulle facken kanske vilja kunna strida för ännu mer förmånliga avtal. Men det här är det vi har att förhålla oss till, enligt . Jag tror ingen riskerar att få sämre villkor än det kollektivavtalsförslag som de fackliga organisationerna har angett till . De avtal som har angetts till är det väl ändå inget fel på, eller? 8 () replik: Jag är ledsen att säga det, men har faktiskt ingen aning om vad det är för ett lagförslag som hon står och försvarar. Det lagförslag som regeringen har lagt fram innebär att ett utländskt företag inte behöver ha något som helst kollektivavtal för att slippa hot om stridsåtgärder. Man behöver bara ha lönebesked eller enskilda anställningsavtal som det i praktiken är omöjligt, eller i varje fall väldigt svårt, att kontrollera om de stämmer överens med verkligheten. Det handlar alltså inte om att man begränsar möjligheten att undantränga ett utländskt kollektivavtal. Det handlar om att regeringen föreslår att utländska företag icke över huvud taget ska behöva vara bundna av kollektivavtal för att slippa hot om stridsåtgärder. De uppgifter som de ska lämna in till har ingenting att göra med den här frågan. Problemet är den så kallade bevisregeln, som regeringen har satt upp. Den betyder att om ett utländskt företag kommer med ett papper som icke är ett kollektivavtal, där det står att man har löner som är bättre eller minst lika bra som svenska kollektivavtal, måste det svenska facket bevisa att detta papper inte stämmer för att ha rätt att kräva ens minimivillkor i svenska kollektivavtal. Det är den här bevisregeln, , som gör att det i praktiken kommer att bli fri lejd för utländska företag när det gäller att verka utan kollektivavtal i utan att löpa samma risk som sina svenska kolleger att utsättas för stridsåtgärder. 9 () replik: Det är väl så att många arbetsrättsjurister tolkar EG-domen olika. Det gör även vi. Vi tolkar den uppenbarligen olika. Men bevisregeln handlar ju om EG-rätten. Den kommer från EG-rätten. Det här innebär att fackliga organisationer bara kan ta strid för den hårda kärnan, och den hårda kärnan måste facken ange till . Det är ingenting att stå och skratta åt, utan det är den lagstiftning som arbetsrättsjurister har varit med om att plocka fram. Jag måste säga att det är ganska magstarkt att stå och säga att alliansen inte skulle veta vad den talar om när flera arbetsrättsjurister har varit med om att ta fram den här lagstiftningen. Facken vet vad de kan kräva, och det är det som de ska ange till . Det är också det som gäller för dem som kommer hit. De utstationerade måste ha en chans att få veta när de riskerar att få stridsåtgärder emot sig. Och det får de veta genom den här lagstiftningen. 10 () replik: säger att vi gör olika tolkningar av lagens innebörd. Det är mycket möjligt. Men jag är förvånad över den tilltro du sätter till EG-rätten, som du anser vara till bra. Och den måste vi följa. Jag tror inte att det var någon av oss här inne som trodde att skulle döma som den gjorde 2007 i Lavalfrågan. Vi var ganska många som blev överraskade, även på den borgerliga sidan. Även ansvarig minister har uttryckt att det kanske inte var ett riktigt väntat domslut. EG-rätten kan nämligen tolkas på olika sätt, och så är det också med denna lagstiftning. Ett av grundproblemen är bevisreglerna, som jag ser det. Man lägger ansvaret på facken. De ska kunna bevisa att det avtal som den utländska arbetaren har inte stämmer. Där är problemet. Det blir någon sorts myndighetsutövning över det där, vilket jag absolut inte kan ställa mig bakom. Sedan vill jag bara kommentera inställningen att det handlar om så få personer och att det då inte är något större problem. Jag vill ha en mer globaliserad värld. Jag vill välkomna ännu fler företag och ännu fler människor att komma till . Det är därför vi från står bakom och tillsammans med alliansen jobbade fram rätten till arbetskraftsinvandring också för personer utanför EU-området. Vi tror att det är av godo att det kommer hit fler människor och jobbar, även företag. Men grundregeln måste vara att samma regler ska gälla svenska och utländska företag. Allt annat är otänkbart. 11 () replik: Först skulle jag bara vilja säga att jag blir väldigt förvånad när säger att det är märkligt att sätter tilltro till EG-rätten och anser att man måste följa den. Det var väl den regering som du stödde som var nere och antog utstationeringsdirektivet? måste vi förhålla oss till den rättsliga lagstiftning som finns i EG-rätten. Jag tycker i och för sig att det var många saker som var rimliga. Man sade nämligen att inte hade angett någonstans vad det var för villkor som skulle gälla och som det utstationerade företaget skulle förhålla sig till. Man saknade transparensen. Det har man åtgärdat. Det har förstått, och man har börjat rapportera till . En annan sak är att det är skillnad när det gäller allmängiltigförklaringen. Det innebär att vissa löner då blir , och det fastställs i lag i andra länder. Man har minimilagstiftning för minimilöner, till exempel. Men det har vi inte i . Vi har alltså kollektivavtal. Detta skiljer oss, men det måste vi förhålla oss till. var en annan fråga där EG-rätten sade att man inte kan diskriminera. Om någon kommer till och har bättre kollektivavtal kan facket inte ha full rätt att vidta stridsåtgärder mot ett sådant företag. Därför måste det ändras. Och vi har gått in och gjort förändringar. Jag förstår faktiskt inte vad det är som är så farligt med de förändringarna och hur det här ska kunna påverka hela lönestrukturen, med 4 ½ miljoner människor, löntagare, i . Det som ni anför är fullständigt orimligt. 12 () replik: Det jag sade gällde EG-rättens följder och tolkning. Det är två skilda saker. Det måste man göra skillnad på. Ingen av oss trodde väl att skulle döma som den gjorde med den motiveringen. Det måste väl även ha förvånat . Man kan ha olika tolkningar av det. Det som regeringen gör fel i detta fall är att man inte utnyttjar det handlingsutrymme som finns i direktivet när det gäller vissa frågor. Det anser jag att regeringen borde ha gjort. Den andra frågan är om man inte ska försöka ändra EU:s utstationeringsdirektiv nu när vi ser att effekten blir att man tolkar de krav som finns i detta som ett tak i stället för ett golv. Ingen av oss trodde att man skulle göra det. stödde inte regeringen . Det var som utstationeringsdirektivet antogs. Det var före den förra mandatperioden. Det är det här som är kärnan i problematiken. Vi måste försöka ändra även EG-rätten som vi måste ha en lagstiftning i som inte skiljer på utländska och svenska företagare. Det är det viktiga. Där har regeringen misslyckats. En av skillnaderna är givetvis att till skillnad från många andra EU-länder har en kollektivavtalsmodell. Många länder kör med minimilöner via lagstiftning. Det är ganska uppenbart att den svenska modellen står sig bättre än många andra länders. Jämför till exempel med hur situationen ser ut i . Jag tror ingen av oss vill komma till en arbetsmarknadspolitik som ser ut på det sättet. Om vi tror på kollektivavtalsmodellen är det viktigt att företagare har kollektivavtal. Annars faller hela modellen. Där ligger problematiken i den här lagstiftningen. 13 () replik: säger att vi ska tolka EG-domen, men vi kan inte tolka den som vi vill. Vi måste tolka den utifrån att vi ska ha en lagstiftning som gör att den fria rörligheten fortfarande gäller. Det är ett av de tydligare målen i EU:s arbetsmarknadspolitik, de fyra friheterna och fri rörlighet för varor och tjänster. Självklart måste vi ha en reglering som gör att det är enkelt att flytta runt och arbeta. Företag ska kunna verka på hela EU-marknaden. Om man är emot det blir hela den här lagstiftningen ett problem i sig. Men det är nummer ett, och vi i alliansen är för den fria rörligheten. Du säger att ingen trodde att den här EG-domen skulle säga det den gjorde. Både ja och nej. Det är självklart att de företag som ska komma hit måste veta vilka villkor som gäller. Det var det som man sade ifrån om. hade inte varit tillräckligt tydligt med vilka villkor som skulle gälla för dem som kom hit. har förstått det, och man har börjat rapportera till . Det är bra. När det handlar om att ändra EU:s utstationeringsdirektiv är den bedömning vi gör nu att det kan innebära ytterligare risker för den svenska modellen. Det är den risk vi tycker att man tar. Vi är tveksamma till om det är bra. Den nya kommissionären har sagt att han vill titta på det, så vi får väl se hur han hanterar det. Men det tycker jag är en viktig fråga att ha med sig i valrörelsen. Ska vi verkligen ändra utstationeringsdirektivet eller inte? EU säger att vi inte får lönedumpa. har inte minimilönslagstiftning, men det står tydligt och klart i domen att man inte får lönedumpa. Den hårda kärnan får facken ta till stridsåtgärder för. Den hårda kärnan ska anmälas till . Det är det facken får ta strid för. Mer komplicerat än så är det inte. Om facken gör sitt jobb kan de utstationerade veta vilka förutsättningar som gäller. Då har vi också fred på arbetsmarknaden. 14 () replik: Jag ger rätt i en sak. Det är att det här handlar mycket om tolkningar. Det finns olika sätt att tolka domen. Olika jurister gör olika bedömningar. Olika länder väljer olika lösningar. Det är en tolkningsfråga. Det är ett av skälen till varför vi är så kritiska till hur regeringen har valt att tolka. Man är inte härtill nödd och tvungen. Man har valt att ensidigt tolka domen på ett sådant sätt att det får konsekvenser som är negativa för den svenska modellen, för fackföreningsrörelsens möjligheter både att ta till vara inhemska arbetstagares intressen och att skydda gästande arbetstagare på svensk arbetsmarknad här i . Det är det som är det grundläggande problemet, hur man väljer att tolka. Jag måste få göra en kort reflexion. Det sades mycket i anförande. Hon hänvisade till saker och ting som har hänt förr och hur Socialdemokraterna har agerat i EU-frågan i olika sammanhang. Bland annat lyfte hon upp att det var Socialdemokraterna som var med och förhandlade fram utstationeringsdirektivet. Det är rätt. Vi var med och förhandlade fram utstationeringsdirektivet, och vi bevisade att det är fullt möjligt att påverka inom EU. Vi fick ett direktiv där samtliga var eniga om att det man lade fram som förslag skulle innebära lägstanivåer, golv. Det som har hänt är att har gjort en uttolkning, inte EU, inte kommissionen, inte ministerrådet utan domstolen. Det säger är att det lägger vi oss platt för. 15 () replik: När det gäller att tolka olika håller arbetsrättsjuristerna på och dividerar om olika saker hit och dit. Det håller jag med om. Men det vi ändå har försökt att göra och regeringen har gjort är att göra så lite förändringar som möjligt på den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är så vi tolkar förslagsändringarna. Ni tolkar att det här är maximalistiskt och vi minimalistiskt. Vi tycker att vi har gjort de minsta möjliga ändringar som krävs för att allting ska bli tydligt, att alla ska veta vad som gäller på arbetsmarknaden, och den svenska modellen ska ändå bevaras. Det är så vi ser det. Vi tycker inte att vi har gjort mera än vad det egentligen krävs, förutom att andra som kommer hit från andra länder utanför EU också ska omfattas av den här lagstiftningen. När det gäller att påverka EU var ni med på utstationeringsdirektivet. Vi måste nu ta diskussionen i den nya och det nya om hur vi ska agera vidare. Självklart ska vi se till att arbetstagarna har en trygghet. Arbetstagare ska ha bra villkor på arbetsmarknaden. När det gäller försäkringar, som har varit uppe här, tror jag att EU tolkar det som att vi inte kan ha försäkringslösningar som åker mellan alla olika länder. Det är ganska viktigt att vi får med det också. Många av arbetstagarna har olika försäkringsvillkor på hemmamarknaden, och många säger att vi inte ska lägga oss i försäkringarna. Det är nog varför EU säger att det får vi inte ta strid för. Men visst kan vi vara med och påverka EU. Vi gör bedömningen just nu att det kan finnas en fara i att rota i utstationeringsdirektivet. Om ni har en annan åsikt får det stå för er, men det är den bedömning vi gör . 16 () replik: Den absolut största faran måste vara att inte ens försöka. Vidare säger när det gäller avtalsförsäkringarna att tolkningen på området också det här är en tolkning, allting i det här är en tolkning grundar sig på att det finns olika försäkringar i olika länder. Det handlar om vad EG-rätten säger, vad den hårda kärnan säger. Det är en tolkning som man gör. hängde upp hela sitt första anförande på att det inte innebär lönedumpning. Regeringen gör tolkningen att avtalsförsäkringar inte får ingå i den totala arbetskraftskostnad som du kan avkräva av ett gästande företag. Tillsammans med att man bara får begära minimilön får inte avtalsförsäkringarna ingå. De kanske är av den totala lönekostnaden. Då kommer det att kunna erbjudas arbetskraft till betydligt lägre kostnad för gästande företag än vad svenska företag kan erbjuda. Min fråga till måste då bli: Vad är ditt svar till fackliga organisationer som är oroliga? För att de ska få behålla jobben åt sina medlemmar ska de tvingas att sänka sina löner med kanske 10, , vad vet jag. Vad är ditt svar till dem? 17 () replik: Att inte ens försöka ändra lagar, säger . Vi ändrar ju lag här , och vi ser hur enkelt och smidigt det går. Det är inte så enkelt alla gånger att hålla på och ändra i de här lagarna. Det finns väldigt olika arbetsmarknadsmodeller i de olika länderna och vi har 27 länder som är med i EU. Det är det som gör att det finns en risk om vi bryter upp detta. Kommer vi att få ett bra direktiv som vi känner att vi blir mer nöjda med eller blir det kanske sämre? Det finns ju en risk. Det måste ändå instämma i. När det gäller försäkringar tänker jag så här: Om svenska arbetstagare åker i väg till eller är utstationerade någon annanstans, ska vi då kräva att de ska få försämrade villkor? På något sätt måste vi tala om vad det är som är det viktigaste. Det är att vi inte jobbar med lönedumpning. Ni får inte lönedumpa. Därför är det flera olika saker, som semester, arbetstidsregler och löner, som ingår i den så kallade hårda kärnan. Den hårda kärnan får vi ta strid för. Jag tycker att det är rimligt att vi ändå har med det som gäller löner, arbetstider, semester och så vidare. Det är väl jättebra att alla kan ha en fri rörlighet. Det är ju de värdena det står mot. Vi har inte pratat så mycket om det, men det är fri rörlighet och en trygghet. Vi får inte lönedumpa. Jag tycker att det är orättvist när ni går ut och säger att EU förespråkar lönedumpning. Det är i princip det ni säger. Det är ju helt fel. säger: Man får inte lönedumpa, därför får ni ta strid för den hårda kärnan. Det tycker jag att vi slår fast väldigt tydligt i det här betänkandet , fru talman. 18 (): Den här debatten är ett tydligt exempel på ett resultat av det samarbete som ingår i. Vi har inte enbart längre en svensk lagstiftning att förhålla oss till utan vi har kommit att bli alltmer sammansvetsade med andra länder genom . Tillsammans verkar vi genom Lissabonstrategin, som övergått i EU 2020, för att ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska region. Lissabonstrategin grundar sig på Europatanken som bygger på att länder ska knytas närmare varandra, att vår befolkning på en halv miljard människor ska samarbeta mer med varandra genom handel med varor och tjänster, genom social sammanhållning, genom resor och genom en förståelse och tolerans för varandras olikheter. Just frihet, att kunna uttrycka vad man vill, att kunna röra sig vart man vill var för många européer för inte alltför länge sedan en omöjlighet. Många människor i har gått i döden för friheten. Säg den estländare eller tysk uppvuxen i som inte uppskattar och förstår frihetens värde. För dem kommer friheten att få röra sig aldrig att tas för given. Rädslan för friheten att röra sig har genom tiderna satt sina djupa spår på karta. har det tagit sig uttryck i en mur, ibland i censur, men vi har sett det också genom särskilda regler för nya medlemsstater från framför allt det . Inför utvidgningen var det många länder som ville se övergångsregler. Även här i höjdes röster. Socialdemokraterna varnade för social turism. , Transport och andra fackförbund krävde stoppregler. vet vi att de hade fel. Ledande socialdemokrater varnade även svenskarna inför diskussionen om arbetskraftsinvandring. Även i den här frågan har verkligheten motbevisat socialdemokratin. I de utvärderingar som har gjorts av alliansens reform för arbetskraftsinvandring har det visat sig att beviljades drygt 13 000 ansökningar, varav tusentals berörde människor med teoretisk specialistkompetens. Många var programmerare och systemvetare från , kompetens som svenska företag faktiskt är i stort behov av. Även i forskningsrapporten från de nya EU-länderna till motbevisas rädslan för den sociala turismen och rörligheten mellan länder. Det var bara en liten del som valde att resa till . De flesta reste till , eftersom det fanns jobb där och det var högre löner. Rapportförfattarna var också tydliga på en annan punkt, nämligen att kommer att behöva mer, inte mindre invandring från EU-länderna för att klara den brist på arbetskraft som väntar. Också andra länder i räknar med brist på arbetskraft. kan det bli konkurrens om den typen av arbetskraft som jag precis har talat om. Vi är snart där. är det fler som pensioneras än som träder in på den svenska arbetsmarknaden. Lavalpropositionen som debatteras berör frågan om friheter och rättigheter. Eftersom den berör också rörlighet är givetvis frågan kontroversiell. Oppositionspartierna hävdar i debatten att det har skett en historisk försämring av den svenska modellen och att vi nu öppnar för social dumpning. Jag delar inte det synsättet. Ser man till alla anställda utgör de utstationerade arbetstagarna enbart . Läser man dessutom Lavaldomen ser man att den är ovanligt tydlig i sitt uttalande, att måste respektera på ett bättre sätt. Domstolen resonerar visserligen kring de sociala aspekterna i sin dom. Rättigheter som fri rörlighet ska enligt vägas mot de socialpolitiska mål som bland annat handlar om att förbättra levnads- och arbetsvillkor, att åstadkomma ett socialt skydd och en dialog mellan arbetsmarknadens parter. Domstolen ger faktiskt också en facklig organisation rätt att genomdriva en blockad i syfte att arbetstagare ska garanteras arbets- och anställningsvillkor som fastställs på en viss nivå. Det själva Lavalmålet handlade om var villkor som gick utöver den hårda kärnan och de villkor som en anslutning till innebar. Det handlade om att det var svårt eller till och med omöjligt för ett utländskt företag att förstå vilka villkor som gällde på den svenska arbetsmarknaden. har på regeringens uppdrag lagt fram ett seriöst och välavvägt förslag som förenar den svenska modellen med . Regeringen har därefter antagit det mesta som utredningen föreslår och lagt fram ett balanserat förslag som tar hänsyn till grundläggande fackliga rättigheter men också till grundläggande friheter. Låt mig vara tydlig: Det finns inget parti i den svenska som är för social dumpning eller att vi skulle ha några slavliknande kontrakt för anställda. Sådana anklagelser tycker jag bara förminskar den här frågan, som förtjänar en betydligt mer hederlig debatt. var också tydlig med att kan behålla den svenska modellen med kollektivavtal där parterna i avtal till stora delar reglerar villkoren på den svenska arbetsmarknaden. Det domstolen däremot sade var att de fackliga organisationerna inte kan använda stridsåtgärder för att driva igenom ett kollektivavtal hur som helst, särskilt inte om de utstationerade arbetstagarna redan omfattas av ett kollektivavtal i sitt hemland. Det utländska företaget måste också få tydlig information om vilka villkor som kollektivavtalet innehåller. måste förhålla sig till Europeiska unionens domstols kritik. finns det fortsättningsvis en möjlighet att förhandla fritt om kollektivavtal. Det är stridsåtgärder man inte får ta till hur som helst. Just detta är en väsentlig del av Lavaldomen. ger inte fritt fram för att strida hur som helst. måste också parterna ta hänsyn till de minimivillkor som anges på sju områden och som alla omfattas av lag förutom minimilöner där det handlar om kollektivavtal. Avslutningsvis kan jag ha stor förståelse för att Lavalfrågan verkar komplicerad, för det handlar om akter och internationella konventioner. Det handlar om EU-rättslig lagstiftning. Det handlar om svensk rätt och svenska kollektivavtal. är det rätt enkelt, för det handlar om en balans mellan den fria rörligheten och skyddet för arbetstagare inom EU. Utskottet anser att regeringen har landat balanserat i sitt förslag. Man har tagit hänsyn både till rörligheten och till skyddet mot undermåliga arbetsvillkor. Lyssnar man till vad de rödgröna för fram i argumentationen kan man förstå att människor blir oroliga över rörligheten i stort. Vi vet också av erfarenhet att oppositionens dystra framtidsprognoser sällan visar sig stämma. I förslaget förenar vi den svenska modellen med den europeiska tanken om fri rörlighet för tjänster. Vi ser till , att vi ska ha sjysta villkor för alla som jobbar här, men vi ser också till i stort och att vi som medlemsland ska följa de direktiv som förenar oss. Vi vet faktiskt inte vad som kommer att hända , om den här propositionen är förenad med utmaningar eller med möjligheter. Men historien har visat att farhågorna om rörlighet från andra länder inte har stämt och att handel har lett till välstånd och utveckling. Med detta sagt, fru talman, yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet. 19 () replik: pratar fint om frihet, fri rörlighet och likabehandling, och hon kritiserar de övergångsregler som vissa länder har infört i samband med . instämmer till fullo i den kritiken. Vi har alltid varit emot den typen av övergångsregler och har alltid förespråkat fri rörlighet över gränserna. Vi vill nämligen inte ha några särregler för utländska arbetare som jobbar i , vare sig som en övergångslösning eller permanent. Tvärtom vill vi att alla som kommer till och arbetar här ska ha samma rättigheter och samma möjligheter som sina svenska kolleger. Vi vill också att utländska företag som vill verka i ska ha samma villkor som svenska företag som verkar i , så att vi får en neutral konkurrenssituation. Det är just därför som vi är kritiska till det förslag som regeringen lägger.