prot · GX0991 · 2010-03-19 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2009/10:283 Till Interpellation 2009/10:283 agerande i EU för ett fritt av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 2 § Svar på interpellation 2009/10:224 om statlig verksamhet i 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ersätta de statliga jobben som försvunnit genom SJ:s neddragningar och avvecklingen av , Kriminalvårdens, SVT:s och eventuellt Postens verksamheter i . Låt mig inleda med att säga att det är regeringens uppfattning att tillväxt och konkurrenskraft framför allt främjas av goda generella villkor för företagande och entreprenörskap. Därför har regeringen genomfört 172 insatser för jobb och företagsamhet . Det är insatser som syftar till att göra det självklart, enkelt och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringen följer också noga utvecklingen av varsel i olika branscher och i olika delar av landet bland annat med stöd av regionala samordnare. Det decentraliserade arbetssättet har varit mycket framgångsrikt, något som också har uppmärksammats av . Regeringen arbetar för tillväxt i hela landet. För att stärka landsbygdens tillväxtmöjligheter har regeringen presenterat Enstrategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder detta för att kvinnor och män ska kunna utbilda sig, arbeta, driva företag och förverkliga sina drömmar i hela . Regeringen har också vidtagit en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bland annat har regeringen intensifierat förmedlingsverksamheten, utökat antalet platser i arbetspraktik, förstärkt nystartsjobben och utvecklat yrkesutbildningarna. Inriktningen för regeringens regionala tillväxtpolitik har tyngdpunkt i långsiktiga strategier kombinerat med ett starkt regionalt och lokalt inflytande. Det är genom egen kraft, byggd på de förutsättningar som kommuner och regioner själva har bäst kunskap om, som man kan skapa en långsiktigt god jordmån för företag och därmed fler jobb. Regeringen har också gjort kraftfulla satsningar på infrastruktur för att öka möjligheterna för individer och företag att bo och verka i hela . Regeringen tillhandahåller en rad verktyg och satsningar, som den lokala och regionala nivån kan använda utifrån de prioriteringar som de finner är bäst utifrån de lokala förhållandena. Det är det bästa sättet att stödja såväl kommun som alla andra delar av landet. 2 HANS (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret även om det inte var så konkret som jag önskade. Anledningen till att jag ville ha debatten med näringsministern är att jag vill ta den som utgångspunkt för en lite vidare debatt om statens ansvar när man lägger ned statlig verksamhet i en liten utsatt glesbygdskommun. I kommun har befolkningen halverats . ligger man strax under 10 000 invånare. Jag har sett hur ett stort antal industrijobb har försvunnit. För att delvis kompensera det har det förts dit en del statlig verksamhet. Men har vi sett att många av de statliga verksamheterna också flyttas bort. Bara under de två tre handlar det om att SJ har plockat bort ca 40 tågmästartjänster. har lagt ned sin verksamhet vilket har inneburit att 30 jobb försvunnit, och kommunen har tvingats riva 100 lägenheter. Alldeles har kriminalvårdsanstalten i Viskan och SVT:s digitaliseringsverksamhet lagts ned. Det handlar om sammantaget drygt 100 jobb direkt. Till det kommer alla indirekta jobb som följer med att det finns stora verksamheter på orten i servicenäringar och annat. Callcenterjobb har försvunnit. Det får naturligtvis återverkningar på handel och service. Sammantaget blir det av en dimension som gör att det blir oerhört svårt för kommunen att hantera. För Ånges del handlar det om att jobb försvinner i den dimension som kan jämställas med om skulle lägga ned sin verksamhet i när man jämför kommunernas storlek. Vi har också den situationen att för dem som friställs finns mycket få alternativ. För många, de allra flesta, blir flytt den enda lösningen. Det är för långa avstånd för att till exempel pendla till . Även om många gör det blir det oerhört kostsamt. Om man har eget hus gör det också att det blir väldigt svårt att sälja fastigheten eftersom värdena ligger så lågt. Ovanpå den situationen vi haft riskerar nu nästa dråpslag att komma. Man överväger också att flytta verksamheterna från med 70 anställda till andra orter. Då kommer kommunen att stå där med en tom fastighet som kommunen hyr ut till Posten för en väldigt billig hyra för att man varit rädd om jobben på orten. Det är här jag tycker att det måste finnas ett ansvar för staten. När man som en stor dominerande arbetsgivare på en ort sammantaget lägger ned så oerhört många jobb borde man ha ett särskilt ansvar utöver det generella som är lika för storstad och glesbygd och i princip är samma för alla i hela landet. Man borde ha ett särskilt ansvar som en stor arbetsgivare på en liten ort när man lägger ned. Min fråga till ministern är: Har staten ett sådant ansvar? 3 Näringsminister (): Det är självklart att staten har ett ansvar. Det är viktigt att man ser det ansvaret i perspektivet att det gäller hela tillväxt. Jag tror att håller med mig om att statlig verksamhet också ska vara effektiv. Våra skattebetalare är inte beredda att betala till vare sig statliga bolag eller statlig verksamhet i övrigt om den inte bedrivs på ett effektivt sätt. Det är våra myndigheters ansvar att se till att det är så. Där vet mycket väl att ingen minister kan gå in i verksamheten och säga: Ni borde inte lägga ned i , eller ni borde göra si eller så med olika verksamheter. Då finns ett annat utskott här i som säger: Det ska inte ministrar ägna sig åt. Vi styr med generella riktlinjer. Vi har i budgetpropositionen skrivit om regional tillväxt: Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering i större utsträckning får en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentrum eller andra större orter. En utgångspunkt är att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. Det är den generella styrning vi har. Det andra är att det också är viktigt att våra myndigheter samordnar sina verksamheter. Det har gällt under både den socialdemokratiska regeringen och den här regeringen att vi måste hitta lösningar där inte bara staten själv utan också tillsammans med kommuner, regioner och den privata sektorn hittar bra servicelösningar som fungerar väl runt om i landet också på de mindre orterna. Sedan kommer jag till det aktuella fallet. Jag känner rätt väl eftersom är min hembygd. Man säger att för dem som friställs finns det inga alternativ. Men det är ju därför som den här generella politiken är så viktig. Vi har en företagspolitik som gör att människor verkligen ser att det är lönsamt att starta och driva företag. Vi bygger infrastruktur så att det är möjligt att ta sig till och från , och på så sätt kan man göra orten attraktiv. Det byggs ut utbildningsplatser så att människor får en högre utbildning och därför också är mer attraktiva på arbetsmarknaden. Vi ser till att energiomställningen nu sker så att det kan byggas näringar som man traditionellt inte har sett. Det som sker nu i många av de mindre kommunerna, också, ska jag säga, tack vare att vi har tillfört så mycket resurser till kommunerna, är också att en hel del mindre kommuner har ett bättre läge nu än vad de har haft tidigare. Men det är en jätteutmaning för och många andra kommuner. Jag säger ingenting annat. Sedan tycker jag också att det är viktigt att lyfta fram det som vi har gjort när det gäller samordningspersonerna och varselsamordnarna. De har gjort ett väldigt bra jobb, och det bygger på att man måste ha lokala och regionala strategier. Sedan ska vi koordinera våra insatser så att vi gör rätt saker lokalt och regionalt. Regeringen ska supporta varselsamordnarna med att ändra regelverk om det behövs, göra ökade investeringar om det behövs och stötta även på andra sätt. Jag brukar ta som ett jättebra exempel. Där finns många orter där det har varit bekymmersamt. är en sådan ort. Landshövdingen och regionens ordförande har gjort ett jättebra arbete för att också utifrån nya strategier ställa om för att skapa nya jobb. Det här, att man utgår från det lokala och regionala men att det finns support och stöd från den nationella och centrala nivån, har som sagt lyft fram som en väldigt bra metod. Jag vet att det här är en arbetsmodell som flera länder är intresserade av att titta på för att också bli mer effektiva i det arbete som görs. 4 HANS (): Det är klart att det är viktigt att göra insatser för att främja företagande och göra det enklare att driva företag också i glesbygd. Men problemet är att om man ska driva ett företag måste det finnas kunder. Man måste ha verksamheter som man kan jobba som underentreprenör åt och så vidare. När staten som arbetsgivare på en liten ort på väldigt drar undan så oerhört många jobb hjälper det inte med de här generella insatserna. Det krävs särskilda, riktade insatser. Jag protesterar definitivt när ministern säger att man inte kan styra de statliga verksamheterna för att de etableras i princip som de vill. Om de vill flytta verksamheten kan man inte ingripa för då kommer , vill ministern antyda. Det är inte sant. Regeringen är fri att ta beslut om att en viss verksamhet ska ligga på en viss plats. Regeringen kan göra det. En enskild minister kan inte påverka, men regeringen kan göra det. När vi hade regeringsmakten och vi tillsammans, Socialdemokraterna och , tog beslut om att lägga ned ett antal regementen tog vi beslut om att etablera statliga verksamheter på utsatta orter. var ett sådant exempel. Det som har hänt i tidigare är egentligen samma sak. Man har beslutat att kompensera för stora nedläggningar och lägga statliga verksamheter där. När vi gjorde det här i Sollefteåfallet jag minns det mycket väl, för jag satt i då gick centerpartisterna som satt i ut med pressmeddelanden och talade om att de minsann hade lyckats påverka den socialdemokratiska regeringen att göra detta. Man ville helt ta åt sig äran för att det hade skett. när har ansvar för de här frågorna i ser vi hur alla de här statliga verksamheterna på väldigt flyttas bort. Det gäller , och det gäller . Jag förstår inte hur man som parti så totalt kan byta fot från att ha haft som profilfråga att vilja lägga ut statliga verksamheter till att helt stillatigande acceptera att de statliga verken, myndigheterna och bolagen bara flyttas bort. Jag funderar på varför ni vill sitta i regeringen. Varför vill ni ha regeringsmakten? Ni gick ju ut med stora pressmeddelanden och talade om att ni minsann kunde påverka regionalpolitiken när ni var i opposition. Men sitter ni på makten, och då kan ni uppenbarligen ingenting göra. Man pratar om utbildningssatsningar och infrastruktursatsningar för att stödja utvecklingen av jobb och företag. Inte särskilt mycket av det kommer Ångeborna till del. Det krävs nästan att de flyttar för att de ska komma i åtnjutande av det. Det skulle vara intressant att höra vad det är för stora infrastruktursatsningar som staten har gjort i . När det gäller de stora satsningarna på högre utbildning handlar det väl om att åka till i eller . Och det är bra, det som görs där, men det räcker inte. Dessutom har i praktiken antalet utbildningsplatser skurits ned ganska ordentligt under den borgerliga regeringsperioden. 5 Näringsminister (): Först ska man väl säga att det inte är första gången som statliga verksamheter läggs ned ute i . Det hände till och med på Socialdemokraternas tid. Det jag säger är bara att det också är så att det är en balansgång mellan detta och hur effektiv verksamhet man ska ha. Om man inte ska låta myndigheterna driva en effektiv verksamhet är det skattebetalarna som får betala det. Den andra delen handlar om hur vi ser på orter som får det bekymmersamt. Hur ska man vända den här utvecklingen och göra någonting nytt? Socialdemokraternas svar är alltid staten. Det är alltid det. Det är mer Ams och det är mer myndigheter och allt. Mitt svar är i stället mer privat näringsliv. kommun, precis som många andra kommuner behöver mer småföretagande och fler ben att stå på för att skapa sysselsättning framöver. Därför är de 50 miljarderna som vi har sänkt skatterna med för företagen extremt viktiga även för kommun. Samma sak gäller naturligtvis att nu under den här finanskrisen upprätthålla en service i kommunen som gör att man kan klara sig framöver. kommun har ju fått del av de pengar som har delats ut till kommunerna. Sänkta arbetsgivaravgifter för unga och den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften är jätteviktig för kommun, precis som för de företag som finns i kommun. De satsningar som vi har gjort på yrkesvux tillfaller kommun precis som alla andra kommuner. Men man måste själv vara med och bygga upp utbildningsdelar i detta. När det gäller de satsningar som vi gör på infrastruktur föreställer jag mig att kommun har en rätt stor andel enskilda vägar och en ganska stor andel av det finmaskiga vägnätet, och där har vi till skillnad från vad ni har gjort höjt anslagen både till skötsel och underhåll och till enskilda vägar. Det är alltså många åtgärder som är generella men som är väldigt bra för de här mindre kommunerna. Det viktiga tror jag är att ska kommun och många andra kommuner som har det bekymmersamt få det bättre och jag tycker verkligen att det är en utmaning måste man också bygga på de styrkor som man har lokalt och regionalt. Och man måste bygga på att vi får fler mindre och medelstora företag i de här kommunerna. Vi måste ha fler som vill starta och driva företag. Det gäller oavsett om man pratar om att det är staten som är drivande i de här kommunerna eller inte. Vi måste få ett starkare privat näringsliv, och ska vi supporta det med sänkta kostnader för företagen och bättre infrastruktur. Men vi ska också koppla ihop företagen med olika innovationsmiljöer. Vi har två olika synsätt. Socialdemokraterna talade alltid om staten i de här sammanhangen medan jag tycker att det är det privata näringslivet som ska bygga kommunerna. Sedan ska vi också se till att vi har en statlig verksamhet som är väl utbyggd över hela landet, som är effektiv och som är tillgänglig för medborgarna. 6 HANS (): Ministern pratar om privata företag eller staten. Jag tycker att man har rätt att ställa minst lika höga krav på staten som arbetsgivare som man har på privata företag. För mig blir det direkt absurt när ministern i andra sammanhang går ut i samband med företagsnedläggningar och säger att de privata företagen måste i första hand ta sitt ansvar i omställningsarbetet på orten. När sedan staten lägger ned i en dimension som faktiskt är större än den är på nästan någon ort med nedläggning av privata företag, ja, då talas det om generella åtgärder och sägs att kommunerna fått del av de förbättrade skatteinkomsterna. Verkligheten är ju den att man förändrat den kommunala skatteutjämningen, vilket inneburit ett rejält minus för . Det har genomfört tillsammans med övriga borgerliga partier. Det är klart att det är bra med satsningar på enskilda vägar, men i det här sammanhanget hjälper det i ytterst liten omfattning. Det är inte så man ska hantera problemet. Det är märkligt att man från regeringens sida inte kan göra några särskilt riktade insatser på de orter där statlig verksamhet läggs ned. När ett privat företag läggs ned på en ort finns krav på att man ska bidra till omställningen och göra särskilda insatser för att skapa nya jobb. Därför borde man kunna ställa samma krav på staten. Uppenbarligen gäller inte detta när sitter i regeringen. Det gick bra när man var i opposition och kunde ha ett samarbete med Socialdemokraterna. Då kunde man ta åt sig äran av sådana satsningar, men när man själv har makten händer ingenting tyvärr. 7 Näringsminister (): Det är alldeles självklart att statliga företag och bolag ska ta ansvar. Det är alldeles givet, och det ansvaret har regeringen också tydligt uttalat. Jag har jobbat rätt mycket med landsbygds- och glesbygdsutveckling under mitt liv, och det jag försöker säga är att dessa kommuner inte kan förlita sig på den statliga verksamheten. Det ska inte vara kärnan. Vi måste ha mer privat verksamhet, och där skiljer det mellan Socialdemokraterna och . Om ni, , säger att ni ska göra det hela enklare så ska ni väl inte höja arbetsgivaravgifterna, som ni är beredda att göra? Man kan inte höja dem för ungdomar . Ni vill höja skatten för låginkomsttagare. Det handlar om dem som bor i och många andra av dessa kommuner. Ni vill tillsammans med höja bensinskatten. Hur tror ni att människor ska kunna leva och bo i de bygderna om ni gör på det sättet? Jag tror att grunden för tillväxt i dessa små kommuner är att vi där får ett bra näringsliv, med många små och medelstora företag, i kombinationen med att staten tar ett helhetsansvar för en väl fungerande service över hela landet. Vidare måste man se till att infrastruktur, innovationsklimat, högskoleutbildning, yrkesutbildning och annat finns tillgängligt också i dessa kommuner. kan inte påstå annat än att det har förbättrats som vi innehaft regeringsmakten. Det är viktigt att inse att dessa två alternativ står mot varandra. Det talas om mer stat. Jag tror på mer företagande. Frågan är hur kommun ska ha möjligheter att utvecklas. Jag tror mer på att det privata företagandet kommer att klara det än på mer stat. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellationerna 2009/10:228, 244 och 281 om regeringens avveckling av de strategiska branschprogrammen 8 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att ompröva beslutet att avveckla branschprogrammet för företagen inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. har frågat mig om jag anser att särskilda utvecklingsprogram som syftar till att stärka konkurrenskraften för strategiska nyckelbranscher är synonymt med en föråldrad näringspolitik och om jag därför avser att verka för en avveckling av programmen. har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka läkemedelsindustrin i och om jag avser att hålla fast vid beslutet att avveckla det statliga branschprogrammet för läkemedelsindustrin. Jag besvarar dessa tre interpellationer i ett sammanhang. Låt mig inleda med att säga att jag anser att tillväxt, internationell konkurrenskraft och näringslivets utveckling i första hand gynnas av goda generella villkor för företagsamhet. Därför har regeringen genomfört närmare 200 insatser och åtgärder för fler jobb och växande företag. Regeringen arbetar för en väl fungerande konkurrens, öppna marknader och fri handel. Regeringen har också genomfört en rad åtgärder för att tillgodose industrins krav på högkvalificerad arbetskraft och kompetens, effektiva forsknings- och innovationssystem, en trygg råvaruförsörjning, bra infrastruktur samt en långsiktig energi-, klimat- och miljöpolitik. Regeringen har också arbetat med att skapa goda förutsättningar för forskning och innovation i . Den forsknings- och innovationsproposition som regeringen presenterade medförde en rekordhög medelförstärkning om . Den medicinska forskningen var ett av tre prioriterade områden och fick en stor del av ökningen, mer än . Detta hänger också nära ihop med det kompetensbehov som finns inom denna del av näringslivet. Förutom dessa två grundbultar för en väl fungerande life science-sektor för jag en tät dialog både med enskilda bolag och med branschorganisationer. Vi följer branschens utveckling noga och arbetar med att förutsättningarna för läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin ska vara utmärkta i . Företagen inom läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin verkar under hård internationell konkurrens. Ett resultat av dessa samtal är att jag tillsatte en delegation för samverkan inom klinisk forskning. Genom sitt arbete har de visat på att det inte bara är satsningar i pengar som behövs för att innovationssystemet ska utvecklas utan att god samverkan mellan aktörerna är avgörande. Ett sådant arbete är också påbörjat. Det är viktigt att kan fortsätta att vara ett attraktivt land för industrin att förlägga sin forskning och sina kliniska prövningar i. Detta är inte bara bra för industri och akademi utan även bra för sjukvården, till exempel genom att personalen höjer sin kompetens och patienterna drar nytta av att ny kunskap tidigt kommer till svenska sjukhus. Med samma motiv ser jag det som viktigt att vi arbetar för tidig introduktion av innovativa läkemedel. Mitt svar till , och är således att regeringen redan genomför en rad insatser för att stärka konkurrenskraften och industrin i , så även för läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikbranscherna. Några företag har också tack vare goda läge investerat i vårt land och jag bedömer att fler investeringar kommer att ske. 9 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag är dock allvarligt bekymrad över att statsrådet i sitt svar verkar tämligen nöjd med de insatser man säger sig ha gjort, trots att vi kan konstatera att man nästan inte gjort någonting. Visst, man har tillsatt en delegation för klinisk forskning. Den utredningen och det förberedelsearbetet var dock på gång redan under den socialdemokratiska regeringsperioden. Därutöver har man fört en dialog, men inte en tät dialog. Ledande företrädare för läkemedelsindustrin säger att det knappast är någon tät dialog man för med regeringen. Tvärtom råder det brist på initiativ, och framför allt är det en ganska nonchalant inställning till det som just nu pågår inom den svenska läkemedelsindustrin. Det oroväckande är att den attityden känns igen från regeringens sätt att möta kriser och omstruktureringar inom andra delar av industrin. Det är allvarligt eftersom life science-branschen är en av viktigaste näringar. Det handlar om 17 000 anställda. Man lägger 15 miljarder enbart på forskning. Det är väsentligt mycket mer än de offentliga resurser vi satsar i läkemedelsforskningen. Som exempel kan nämnas , som jag tror har av sin forskning i medan av försäljning finns här. Det har kunnat motiveras med att man i , också från samhällets sida, gjort ordentliga investeringar, att det funnits goda förutsättningar för klinisk forskning och god tillgång på utbildad arbetskraft. Inte minst har vi haft en regering som aktivt arbetat med långsiktiga strategier. Det avbröts i och med att vi fick en borgerlig regering som valde att inte agera utan sade att det är marknadens ansvar och att marknaden också får ta det ansvaret. Effekten av det ser vi nu tydligt. Den nedläggning som sker av verksamheten i är naturligtvis oerhört allvarlig för de anställda, för de som bor där, för regionen, men det är också en varningssignal om den utveckling vi kan komma att se framöver inom läkemedelsindustrin. görs en satsning i . Den är viktig för , men man måste möta upp med både nationella och regionala insatser för att stärka den. Det är en ödets ironi att som nu koncentrerar en del internationell verksamhet till gör man inom den statliga verksamheten vid besparingar som innebär att man minskar medicinforskningsinsatserna. Här behövs en nationell strategi. Vi kan inte avbryta en nationell strategi, vilket den nuvarande regeringen har gjort. Jag tog del av ett pressmeddelande från Naturvetarna med 31 000 Sacomedlemmar som jobbar inom läkemedelsindustrin, medicinteknikbranschen och övrig forskning. De är starkt oroade över att regeringen inte tar några initiativ och kräver en nationell strategi. , vd för , har sagt att han hoppas att detta blir en wake-up call för regeringen i , för det behövs en långsiktig strategi för hur vi ska göra med life science-sektorn. Signalerna står som spön i backen, inte minst om vi konstaterar att omgivande konkurrerande länder storsatsar. I har från den brittiska regeringens sida presenterat Office for Life Sciences.