prot · GY0919 · 2010-11-23 00:00:00 — Detta har gjort att vi valde att vara aktiva i i stället och inte lägga ned vår röst utan faktiskt ta ställning för rätt till utveckling och kunna påverka och se till att man får detta lån med dessa villkor och också få med det förnybara. fråga som jag inte hann svara på fullt ut handlar om att inte bara utan också Sida har varit mycket engagerat i detta både lokalt och centralt när det gäller våra konsultationer med . har också en ny vicepresident som faktiskt kommer från och som heter . Hon är mycket engagerad och initierad i detta. Jag hoppas att vi nu i och med denna nya energistrategi som banken har och i de konsultationer som vi har ska kunna påverka på ett sätt som gör att vi också kan få mätbara indikatorer för att mycket tydligt få fram att vi vill se en ökad andel förnybart i energimixen. Om detta slutar med att vi sätter exakta stoppdatum på fossila bränslen i bankens policymix får vi se, för det handlar också om ett styrdokument som hela ska ställa sig bakom. Men jag tycker inte på något sätt att tanken är främmande eftersom vi vet att det inte är långsiktigt hållbart med ett så starkt fossilberoende. Det kanske också är så att vi, genom att visa att vi menar allvar, inom ramen för tillsammans med andra genom att ha en tydlig färdriktning om vart vi vill gå kan sätta standarder gentemot marknaden som gör att marknaden snabbare får fram mer energivänliga och uthålliga produkter än som annars hade varit fallet. Jag fortsätter gärna denna diskussion. Men vi har en period fram då det ska fattas beslut om strategin i styrelsen. Det kan finnas anledning att återkomma till och informera om hur detta arbete fortskrider eftersom vi ser det som ett centralt dokument när det gäller just fattigdomsbekämpning men också strävan efter hållbar energi i viktiga arbete. 32 (V): Jag tycker att det är viktigt att understryka att en energitillförsel, som är otroligt viktig för ett stort land som , inte är att jämställa med en energitillförsel av fossil energi. Man kan välja att göra de stora investeringarna i förnybar energi. Ofta säger också erfarenheterna att om man gör investeringar i förnybar energi blir det fler mindre investeringar. Det blir småskaligare investeringar. Då kommer det lättare fattiga människor till godo. Jag tror inte att det är någon slump att det har varit stora protester i mot just höjda elpriser. Poängen med denna gigantiska satsning med detta lån som den borgerliga regeringen har sagt ja till var faktiskt att man skulle producera mer el och att man då skulle få ned elpriserna, vilket skulle gynna de fattiga. Det har inte skett. Sedan tycker jag att det låter hoppfullt med energistrategi. Jag hoppas att den borgerliga regeringen lägger fram konkreta förslag till med ett slutdatum för investeringar i fossil energi, så att vi inte upprepar samma misstag som denna regering gjorde . Jag hoppas också att det finns mätbara indikatorer så att vi kan se att man successivt investerar mindre pengar i det fossila och mer i det förnybara som har framtiden för sig och att vi till slut får ett stopp helt och hållet för investeringar i kol och annan smutsig energi. Jag kommer att fortsätta att följa detta, och jag hoppas att regeringen kommer att förse med allt det som ni lägger fram till . 33 Statsrådet (M): Tack till för interpellationen! Den ger mig en möjlighet att belysa kravet på att snabbt få tillgång till energi för att kunna få i gång tillväxt och därmed kunna möjliggöra social utveckling och fattigdomsbekämpning och se till att vi inte använder oss av fossil energi. Problemet i har varit att mycket av det förnybara, det småskaliga och det som är mer av hightech inte tillräckligt på bredden finns tillgängligt till de kostnader som sydafrikanerna har varit beredda att acceptera. Det är ett problem som vi har försökt balansera. För vår del var det viktigt att vara med i arbetet, se hur vi kan påverka. Jag vill precis som se mycket mindre av kol och smutsig energi i världen. Men jag tror att de krav som vi ställer på utvecklingsländerna måste ta sin utgångspunkt i varifrån de kommer. Genom att vi är tydliga i våra ambitioner och långsiktiga visioner och framför allt sätter de fattiga människorna i centrum och därmed också, som jag nämnde, ställer krav på beträffande den nya energipolicyn att titta inte bara på elektricitet utan till exempel också på bränsle för matlagning och annat kan vi göra väldigt mycket åt både lokala och globala föroreningsproblem. Detta är ett arbete som lägger mycket resurser på inom vårt samarbete i men som också har betydelse i vårt bilaterala samarbete. Jag ser andra länder som engagerar sig, som investerar i och som gör överenskommelser. Jag hoppas att vi inte bidrar till en snabb utbyggnad av kärnkraft i till exempel och att vi hjälper till med att få en bra energimix, så att vi framför allt understöder att ta de fattiga människornas perspektiv och se till att det blir transparens, minskad korruption och mer tydlighet om hur energipriserna sätts, för det finns fortfarande mycket kvar att granska. Jag ser fram mot ett fortsatt gott samarbete med om detta. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:48 om granskning av utrikesförvaltningens biståndsverksamhet 34 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att informera utrikesutskottet om innehållet i förstudie om hantering av bidrag från biståndsanslaget och varför det inte blev mer än en förstudie att ställa likartade krav på alla aktörer inom biståndet att göra konsekvensanalyser av myndigheternas organisationsförändringar. Låt mig börja med att säga att jag välkomnar granskning av hanteringen av svenska biståndsmedel, liksom jag välkomnar andra aktörers granskning. Ett av syftena med den transparensgaranti som regeringen har infört inom det svenska utvecklingssamarbetet är att det ska bli enklare att utöva ett demokratiskt ansvarsutkrävande genom ökad insyn och öppenhet. verksamhet, att granska statlig verksamhet och därigenom medverka till god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten, ger mig stöd i mina reformambitioner när det gäller det svenska biståndet. Regeringen har haft stor nytta av rapporter när det gäller exempelvis styrningen av Sida. Även den av refererade förstudien om bidragshantering har varit av stor nytta när det gäller det arbete som pågår inom departementet för att förbättra hanteringen. lyder under och är en del av kontrollmakt. Jag kommer gärna till utrikesutskottet om utskottet så önskar för att berätta om det arbete som pågår på för att förbättra bidragshanteringen. Senast , fru talman, var jag på utskottssammanträde. Regeringen skulle välkomna en djupare granskning av bidragshanteringen på . Regeringen ställer höga krav på alla de statliga myndigheter och bolag som hanterar biståndsmedel, inklusive . Det är dock så, som regeringen konstaterade senast i budgetpropositionen , att främsta uppgift är att biträda regeringen med underlag i dess roll att styra riket. Regeringen har därför beslutat att överföra delar av bidragshanteringen till Sida och har för avsikt att successivt överföra en större del av bidragshanteringen inom biståndet till myndigheten. När det gäller den omorganisation och de personalförändringar som sker på Sida vill jag påminna om att det är myndighetens ledning som ansvarar för verksamheten och för att hushålla väl med de medel som myndigheten disponerar. Prioriteringarna för myndighetens verksamhet fastslås emellertid i regeringens styrdokument. 35 (MP): Jag vill börja med att tacka för svaret, även om jag inte tycker att det egentligen svarar på mina frågor. På den första frågan svarar ministern att hon gärna kommer om utskottet så begär. hade vi ett utskottsmöte, men vi hann aldrig gå in på den här frågan särskilt djupt. Delfråga 2 i den frågan kom inte alls med. Den andra frågan får jag inget svar på, liksom inte på den tredje. Eftersom det inte heller framgår av svaret på interpellationen vad den faktiskt handlar om tänkte jag att jag vill återknyta lite till den, så att åtminstone lyssnarna får en uppfattning vad vi pratar om. vill jag säga att jag naturligtvis tycker att det är viktigt med redovisning av all biståndsverksamhet. Men det jag inte är övertygad om är om den metod som ministern väljer är den rätta för att verkligen ta reda på om svenska skattemedel kommer till den nytta för fattiga människor som vi har tänkt oss. verkar det nästan mer som om de hamnar i kassan hos revisorerna, för det krävs ju allt fler sådana för att upprätthålla den nivå på redovisningen som krävs. Vad det kan leda till kan man också ifrågasätta, med tanke på de senaste dagarnas diskussioner om vem som egentligen granskar revisorerna. Ministern talar om reformering av biståndet, och mycket riktigt har biståndet i genomgått stora förändringar . Förutom landkoncentration och smalnande uppdrag har redovisning och rapportering genomgått stora förändringar, så stora att många projekt har lagts ned, eftersom redovisningen kostar mer än vad som kan ges i biståndsinsatser. har gjort ett antal granskningar. Det är väldigt bra, eftersom det underlättar för oss här i att ta bra beslut. Men ministerns respons på de olika revisionerna har varit minst sagt skiftande. Då vid sin granskning av frivilligorganisationerna hittade brister slog ministern genast på stora trumman och fick det att låta som om frivilligorganisationernas biståndsverksamhet var genomkorrupt. Vid den granskning som sedan gjordes, bland annat av Sida, visade det sig att det handlade om små brister, i huvudsak felaktig bokföring. Särskilt mycket försvunna pengar kunde man inte hitta. Granskningen kostade däremot , trots en budget på . Man undrar vem som granskar granskarna. Nästa granskning som gjorde handlade om myndigheten och gjordes vid en period då myndigheten genomgick en enorm omorganisation, som egentligen var initierad av regeringen. Än en gång blev det stort rabalder i tidningarna, med biståndsministern i spetsen. Ett korruptionsfall i var droppen som fick bägaren att rinna över, skrev biståndsministern i Newsmill , och Sidas generaldirektör fick sparken med buller och bång. Besparingskraven på myndigheten leder nu till ännu fler omorganisationer och en stor minskning av personal. Men vad alla dessa omorganisationer leder till och vilka konsekvenser de får finns det ingen analys av i förväg. När sedan kritiserade organisationen , som jobbar med näringslivsinriktat bistånd, blev det inte några hastigt sammankallade presskonferenser. I den diskussion som vi hade i utskottet sades det bara att arbetar med att åtgärda de brister som de blivit uppmärksammade på, och så fick de mer pengar nästa budgetår, och är det ytterligare 250 miljoner . Den senaste rapporten är den om UD som egentligen aldrig kom, eftersom den inte slutfördes. Det fick vi veta genom medierna. Ministern säger nu att regeringen har beslutat att överföra delar av bidragshanteringen till Sida. Det är bra, eftersom Sida tydligen sköter sig bättre än UD. Men ska Sida klara även detta inom befintlig ram för administration och med minskad personalstyrka? Jag behöver lite fler svar av ministern i de här frågorna. 36 Statsrådet (M): Tack för interpellationen! Låt mig dock få börja med att säga att det skulle vara mig främmande som minister att ha synpunkter eller kritik på , som är kanske främsta organ för att ha kapacitet att granska just maktutövningen. Det är därför jag inte kan berätta varför det blev bara en förstudie. Det är därför jag alltid alldeles oavsett vad man har tyckt om de olika granskningarna har dragit nytta av slutsatser som ett stöd i mitt utövande av ämbetet som minister. Det har varit viktigt för mig att hedra och hålla reda på detta, och därför är jag lite frågande över interpellationen utifrån ett rent riksdagsperspektiv. Det kan ju inte vara jag som ska vara för att väljer att göra bara en förstudie. Jag har själv till medierna sagt att jag skulle välkomna och till och med behöva en fullödig studie från kring UD:s bidragshantering. Det skulle vara ett stöd för mig att mer konkret kunna få ord på de brister som kanske finns i intern kontroll och rutiner. På samma sätt har jag dragit nytta av granskning av Sida och kunnat använda det i ett förbättringsarbete. Jag vill också, fru talman, för ordningens skull för protokollet säga att det när Sidas generaldirektör fick lämna sitt uppdrag inte alls berodde på någon riksrevisionsgranskning. Myndigheten har som sin främsta uppgift att hantera väldigt mycket skattepengar, och man kunde inte hålla sina egna förvaltningsanslag och hade svårt att få organisationen att fungera. Det var alltså inte till följd av riksrevisionsrapporten. Däremot låg det ett gediget arbete bakom och efter denna tillsättning. Vi har stöttat upp och stärkt Sidas hantering, bland annat med hjälp av , för att man ska kunna få ordning och reda i Sidas egen penninghantering. pågår ett gediget och väldigt framgångsrikt arbete för att myndigheten åter ska komma i ekonomisk balans. Vad gäller granskning av och varför jag gjorde så stor affär av detta handlade det just om att man satte fingret på korruptionsproblematiken i biståndet. Det var det som jag ville uppmärksamma. kunde visa på att det förmodligen fanns återkommande brister i hur vi hanterar biståndsmedel och att biståndsmedel kanske därmed skulle möjliggöra ökad korruption. Jag tycker att det är förfärligt med korruption. Jag tycker att det är att stjäla från de fattiga. undergräver också korruptionen demokratiseringssträvanden och nedsolkar hela det engagemang vi har för en deltagande demokrati, ett ansvarsutkrävande och också en god samhällsstyrning i utvecklingsländerna. Då måste vi som största biståndsgivare i många länder slå ned på korruptionstendenser, bli duktigare på att hantera det. Här visade just att det fanns en risk för återkommande brister i detta. Det är därför som vi mycket har diskuterat korruptionsproblematiken i det svenska biståndet. Jag tycker att det är nästan lika angeläget som att ständigt bara höja biståndsanslagen. Om vi kan få ut mer av varje satsad krona har vi verkligen hjälpt de fattiga, i stället för att se till att de fattiga får betala dubbelt när vi till exempel vill förmedla engagemang genom att möjliggöra hälsoinsatser. Här har jag dragit nytta av . Jag ställer likartade krav på alla aktörer inom biståndet. Jag kommer att fortsätta att använda mig av den granskning som sker för att åstadkomma förändringar när det gäller de brister som åskådliggörs. Biståndet är nämligen svårt. Det verkar långt bortanför gränser. Det är väldigt svårt att dagligdags ha kontakter och få återkoppling när det gäller om biståndet kommer i rätta händer eller inte. Därför har varit till väldigt stor nytta för oss. Och, som sagt, ingen skulle vara mer glad än jag om jag kunde få en fullödig studie även över hur andra delar av biståndsförvaltningen, det vill säga bland annat , hanterar medel. 37 (MP): Jag kritiserar inte alls , inte på något sätt. Snarare sade jag att det är väldigt bra med rapporter, för de ger oss ett bra beslutsunderlag. Det som jag ställer mig frågande till är det sätt som ministern har tagit emot de olika rapporterna på. När det gällde , till exempel, sade man: Ja, har uppmärksammat bristerna. De jobbar med det. går vi vidare. När det gäller UD sade ministern i det svar hon gav här: Vi tänker flytta över det här till Sida, som bevisligen har bättre kapacitet att sköta de här frågorna. Man tar alltså till sig av , och man försöker åtgärda problemet. Men när det gällde frivilligorganisationerna och Zambiafrågan och också generaldirektören och det sätt som ministern då agerade på ställer jag mig väldigt undrande, eftersom det inte alls var samma sak. Det handlade inte om att ta till sig detta och säga: Okej, vad gör vi nu? Vi går vidare. Vi jobbar på det här. Det handlade i stället om att göra någon stor skandal av det hela. Vi som har jobbat med biståndsfrågor har upplevt att det nästan har varit en kampanj mot det svenska biståndet ungefär för att få det att framstå som korrupt etcetera. Det är oerhört allvarligt, för korruption är någonting som vi alla måste bekämpa med alla medel, men vi ska inte prata om korruption när det handlar om annat än korruption. När det gällde var det också felaktigheter som gick ut. Det lät som om hela korruptionsskandalen handlade om svenska medel. Så var det inte. Det var cirka en tiondel av den siffra som var den totala, så att säga. Min kritik riktar sig alltså mot ministerns sätt att agera i de olika delarna, inte mot på något sätt, för den är naturligtvis väldigt viktig. Jag tycker att det är bra att ministern säger att hon gärna ser en genomlysning av hela UD:s verksamhet. Det är väl bara bra. Det ger oss ett bättre beslutsunderlag, och det ger ministern ett bättre beslutsunderlag. Men tona ned lite grann och försök tänka framåtsyftande i stället! Det skulle jag vilja råda ministern att göra nästa gång kommer med en rapport. Men jag vill fortfarande ha lite svar när det gäller det här med att ställa likartade krav på alla aktörer inom biståndet. Man kan nämligen inte ställa lika höga krav på frivilligorganisationer det är jättesmå organisationer som man ställer på Sida. Man kan inte heller ställa exakt samma krav på som jobbar med näringslivsfrågor och småföretagare . Man måste kanske ha ett mer flexibelt system men ändå någon form av likartat system. Det ska inte ställas lika höga krav på exakt alla, för det finns inte möjlighet för människor och småorganisationer att leva upp till dem. Sedan ställde jag också frågan om konsekvensanalyser när det gäller myndigheternas organisationsförändringar. När det är regeringen som initierar en organisationsförändring genom kraftiga förändringar i budgetramar etcetera måste man ju inse att det får konsekvenser. I stället för att låta organisationen på Sida sätta sig så att de kan jobba vidare i någorlunda lugn och ro med den omorganisation som var kommer det nu en ny, så att säga. De har ingen arbetsro alls när det gäller att försöka bedriva ett effektivt och bra arbete. Därför hade det varit bra om man också hade haft möjlighet och tid att genomföra en konsekvensanalys innan beslut tas. 38 Statsrådet (M): Låt mig börja med detta med Sida och personalförändringar, omorganisationer och så vidare. Varken med den förra generaldirektören eller med den nuvarande ledningen för Sida är det jag som initierar, genomför eller utvärderar organisationsförändringar. Min uppgift som statsråd är att se till att myndigheten är ändamålsenligt riggad för att kunna fullgöra de beslut som har fattat. Jag har inte synpunkter på den hantering som sker inom ramen för myndighetsledningens eget ansvar. Jag tror att det är väldigt viktigt att ledamöter respekterar och förstår den ansvarsfördelning som faktiskt råder, för det är lite grann så som hela vår verksamhet är uppbyggd. Vad gäller mitt förfarande och hur jag har reagerat och agerat i olika sammanhang har jag haft som ambition att skapa ordning och reda i det svenska biståndet. Jag har sett väldigt mycket av bristande rutiner, dålig dokumentation och icke-fungerande efterlevnad av beslut fattade av . Och det finns väldigt mycket kvar att göra vad gäller intern kontroll, styrning och bättre fungerande rutiner. Det gäller inte minst det område som jag har tyckt varit viktigt för , att få en resultatåterkoppling, att få mer av transparens. Det handlar om att göra det möjligt för alla som är engagerade i att följa biståndet och att se till att det blir mer tillgängligt. Det är därför vi inför en transparensgaranti, och det är därför jag oförtrutet kommer att fortsätta att jobba just med att se till att man ska kunna följa pengarna och att man ska utkräva ansvar, även det ansvar jag har. Att jag reagerade så hårt på korruptionsskandalen i berodde just på att det var i hälsosektorn. Det finns väldigt mycket fattiga människor som vi kanske vill ge gratis bromsmediciner till för att de ska kunna överleva med till exempel hiv och aids. Då ser man att lokala, regionala och nationella politiker på vägen ser till att sko sig, så att den fattiga kvinnan kanske får betala för det som skulle vara gratis för henne. Det är pengar som hon inte har. Det är därför vi måste komma till rätta med korruptionen. Den sprider sig i hela samhällskroppen. Det handlade inte om att komma åt olika biståndsaktörer, utan det handlade just om att säga: Vi måste se det här om vi ska komma till rätta med det och få ett ökat förtroende för biståndet, eftersom det kanske har varit just biståndsmedel som till och med har understött korruptionstendenser i vissa länder. Därför har vi varit otroligt tydliga, inte bara på Sida, för att få bättre korruptionshantering, hantering av risker och för att kunna följa hur korruptionsfallen förebyggs och hur man hanterar dem när de uppmärksammas. Vi har naturligtvis också diskuterat med zambiska staten, och vi har diskuterat med andra givare för att man ska ta det här på allvar. Andra får bedöma om jag överreagerade. Men det viktiga för mig var att just agera. Det gäller också det starka vad man skulle kunna kalla folkrörelsebiståndet eller det bistånd som kanaliseras via enskilda organisationer. tycker man att det är en kvittohysteri och så vidare, men det är väldigt viktigt att säga att här måste det vara klockrent i hanteringen och tydliga regler. Det har de enskilda organisationerna själva gått i bräschen för, för de är väldigt transparenta och duktiga på att hantera de här pengarna, som de är väldigt idealistiska och ändamålsenliga. Det var alltså inte kritik mot enskilda organisationer utan det system man hade för att kunna följa det som jag bad Sida rätta till. Det blev då ett väldigt stort rabalder; man ville väl skapa en motsättning mellan ministern och de enskilda organisationerna. ser jag att mer pengar kanaliseras i budgeten via det civila samhällets organisationer. Den största utgiftsökningen som nu har att ta ställning till i årets budget är 4 miljarder i ökade biståndsanslag. Finns det då någon som kan påstå att jag försöker smutsa ned biståndet genom att prata om korruptionsrisker och därmed försöka minska det? Det är väl snarare tvärtom. Genom mitt idoga arbete är det möjligt att öka vårt engagemang för fattigdomsbekämpningen i världen. 39 (MP): Att vi kan öka budgeten med 4 miljarder beror på att vi har en bättre ekonomi och att vi har ett enprocentsmål. Det som jag upplever som problemet är att när ministern gick ut så hårt i de två första riksrevisionerna så gav det medborgarna en bild av att biståndet är korrupt. Det kan vi inte komma ifrån, och många som har arbetat med bistånd och som verkligen har slitit och jobbat ideellt kände sig naturligtvis mycket påhoppade och mycket ledsna över det här. Jag skulle vilja påstå att det allra mesta biståndet som går från funkar alldeles utmärkt, vare sig det kommer från frivilligorganisationer, från Sida, från UD eller någon annanstans ifrån. Sedan finns det sådant som inte funkar, och det finns bristande rutiner och då måste man naturligtvis åtgärda det. Men det är farligt om vi går ut och sprider en bild av att det mesta är fel och korrupt när det mesta är helt korrekt och bra. Regeringen styr naturligtvis dels genom budget, dels genom regleringsbrev och diverse styrdokument. Detta påverkar naturligtvis Sidas organisation. Man måste ju leva upp till regeringens krav, och det innebär också omorganisationer och annat. Resultatåterkoppling är också väldigt bra. Det välkomnar vi, men jag skulle vilja se en resultatåterkoppling som visar mer på vilken effekt det har fått för fattiga människor i de länder där vi är verksamma, för de resultatåterkopplingar vi har fått har mer visat på hur pass vi har följt de rutiner och de styrdokument som regeringen eller själva har fattat beslut om. Jag hoppas därför att vi nästa gång får en resultatrapportering som visar de verkliga resultaten. 40 Statsrådet (M):