prot · GY0921 · 2010-11-25 00:00:00 — Därför vill jag få en lika regeltillämpning. 52 (M): Min fråga är riktad till försvarsministern. Det nationella radiokommunikationssystemet infördes för att hantera nödlägen och säkra viktiga samhällsfunktioner. Nödvändigheten av att polis, räddningstjänst, kommuner och landsting, tull och kustbevakning har tillgång till fungerande kommunikation är självklar. Det räcker med att säga Estonia och diskoteksbranden i så förstår alla vad jag menar. Det allvarliga är att inte är att lita på. Senast havererade Rakelutrustning i samband med ett tumultartat hockeyderby. Jag vet att Försvarsdepartementet har låtit en arbetsgrupp utvärdera . I en rapport som snart har på nacken konstateras att förutom olösta tekniska problem har budgeten spräckts om. Min fråga är därför: Vad händer nu? Vad gör Försvarsdepartementet för att komma till rätta med den skenande kostnaden och de tekniska problemen? 53 Försvarsminister (M): Syftet med är mycket gott, att de som arbetar på blåljusmyndigheter och med krishantering ska kunna talas vid med varandra säkert, i alla avseenden säkert. Systemet fungerar nog generellt väl, men det finns brister i anslutningsgrad. Dessa brister i anslutningsgrad gör att den totala ekonomin för systemet är besvärande. Det är en kostnad på över 100 miljoner . Vi har som frågeställaren säger gett Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att verkligen jobba för att öka anslutningsgraden. Med ett sådant system kommer nyttan i takt med att fler ansluter sig, det är då syftet fullföljs. Det är ett pågående arbete, som vi har följt . Vi vet, både frågeställaren och jag, att uppbyggnaden av Rakelsystemet, först utveckling och sedan uppbyggnad, var ett mångårigt projekt. Men jag anser precis som frågeställaren att detta är en fråga som måste hanteras. Om det inte görs kommer systemet inte att ge den nytta det ska ge. Det kommer dessutom att dra mycket stora resurser från statsbudgeten helt i onödan. 54 (M): Med risk att inte få något svar ställer jag en fråga till i alla fall för att få det antecknat till protokollet. Tanken var att skulle finansieras med avgifter av ca 50 000 abonnenter. Det var så regeringen och beräknade när man sjösatte . Det var så det skulle finansieras. Men har bara uppemot 28 000 aktiva abonnenter. Det förklarar, som statsrådet säger, det finansiella haveriet. Hur ska kunna locka fler abonnenter ? 55 Försvarsminister (M): Vi har försökt utveckla nya modeller, paketlösningar inte minst, för små användare för att man ska kunna finna en finansiell modell som svarar mot det egna behovet i till exempel en mindre kommun. Vi för en dialog med MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, om att man aktivare måste jobba med att sälja in och visa den konkreta nyttan. Grundproblematiken i den finansiella delen av detta problem är att det är för få användare. Så länge det är få ger det mindre konkret nytta för användarna. Den stora nyttan kommer när antalet användare ökar. MSB har uppdraget, och departementet följer det noga. 56 PER RAMHORN (SD): Efter att ha arbetat inom demensvården känner jag stor oro inför den utveckling som jag nu ser inom det området. Bemanningen inom svensk demensvård är ofta otillräcklig. mer personal skulle behövas för god omsorg som tillgodoser grundläggande behov, visar en ny forskning. Forskningen visar också att det går att fastställa riktlinjer för lämplig bemanning för god vård och omsorg för demenssjuka. Vad händer när personalen inom demensboende inte räcker till? Jag har sett det alltför under de år jag själv har jobbat inom demensvården, och det gör mig både arg och ledsen, mest ledsen, att personalen inte alltid hinner hjälpa de boende till toaletten. I stället får de en blöja på sig. Man klarar inte att ge alla stöd vid måltiderna; man har ju bara två händer. De boende får ingen individuell uppmärksamhet, tiden för gemensamma aktiviteter är oftast obefintlig. Demenssjuka är gamla och sköra personer som har arbetat och slitit. Min fråga vill jag ställa till statsrådet : Är det inte dags att införa nationella riktlinjer för lämplig bemanning inom demensvården som stöd och hjälp för kommunerna? 57 Statsrådet (KD): Vi har alldeles nya riktlinjer för demensvården som har arbetat med under en mängd år. När tar fram nya riktlinjer använder man sig av all den tillgängliga forskningen, nationellt och internationellt, för att få riktlinjerna väl uppdaterade med kunskapsläget. är dessa riktlinjer ute för spridning, för diskussion, och man har kommit fram till att det vore olämpligt, omöjligt, oriktigt att utifrån nuvarande forsknings- och kunskapsläge lägga fast en miniminivå när det gäller bemanning. Bemanning handlar om så många olika saker. Man måste utgå från individernas behov, de äldres, de boendes behov på en avdelning, och det kan variera därför att demenssjukdomen skiftar i karaktär. Mitt råd har varit till alla kommuner att inventera läget för personalbemanning. indikerar tillsyn när det gäller att många har en undermålig bemanning, och det måste åtgärdas på den kommunala nivån. Men att ha en fast nivå vore olämpligt och oriktigt. 58 PER RAMHORN (SD): Jag tackar för svaret, men jag känner mig inte riktigt nöjd med det. är det inte så att jag vill ha någon minimibemanning. Jag skulle vilja se riktlinjer som hjälp och stöd till kommunerna i stället. Min erfarenhet är att lokalpolitiker och chefer ute i verksamheten saknar kunskaper om vilken bemanning som gäller. Därför skulle det nog vara rätt bra att ge det här stödet till kommunerna, ett verktyg som visar vilken bemanning som behövs. 59 Statsrådet (KD): Det kan äga sin riktighet att kunskapen saknas på många håll. Jag skulle vilja säga att de nya riktlinjerna erbjuder en stor möjlighet att höja kunskapsnivån, delvis genom att kommer att kommunicera med kommunerna och sprida den här kunskapen. Riktlinjerna är fantastiskt bra. Använder man sig av dem i det dagliga arbetet kan man få en god demensvård. Bemanningsfrågan är en viktig del för att man som äldre när man bor på ett demensboende ska kunna känna sig trygg med att det finns personal dygnet runt som kan hjälpa och stödja. Det är jätteviktigt. Man bor där därför att man behöver hjälp och stöd. Bemanningen är kommunernas huvudansvar. Den aktuella forskningen visar att det inte vore rimligt och riktigt att lägga fast en absolut nivå. Däremot behöver kommunerna göra sin inventering. Det gläder mig dock lite att de äldre i den senaste brukarundersökningen, där de själva får tycka till, är mer nöjda med äldreboendet än de var 2008. Det finns positiva tecken också. Bidrag till politiska partier 60 (S): Jag riktar min fråga till , som är den som svarar på allmänpolitiska frågor. på möte har en enad högerallians tillsammans med avstyrkt motioner som kräver att man via lag ska ha en redovisning av vilka personer, företag eller andra som ger bidrag till de politiska partierna på en nivå . ska tydligen bli ett av de få länder i där partierna inte offentligt redogör för sin ekonomi. har kritiserats för detta av bland annat arbetsgrupp mot korruption. Trots att det i början på veckan tycktes gunga inom högeralliansen, då det kom signaler från KD och om att man ville ha en ökad öppenhet, är det nu locket på. Hemlighetsmakeriet ska alltså fortsätta. Vad är det ni är rädda för? Varför ska utmärka sig i för att vara ett land som värnar hemlighetsmakeri i partierna och till och med blir tillrättavisat av en arbetsgrupp mot korruption inom ? Jag tycker att det är dags att låta den här muren falla och visa en ökad öppenhet. Det handlar om att ha ett demokratiskt förhållningssätt. 61 Utrikesminister (M): Jag uppfattade inte att hade någon fråga, utan jag uppfattade att han höll ett valtal. Det var ingen fråga i det han sade. Hade du någon fråga? 62 (S): Varför ska utmärka sig i för att vara ett land som värnar hemlighetsmakeri i partierna och till och med blir tillrättavisat av en arbetsgrupp mot korruption inom ? 63 Utrikesminister (M): Nej, det är vi inte alls. Jag tror att vi har, om än icke utan möda, rört oss mot ett system som är öppnare vad gäller partifinansiering än vad vi har haft tidigare. Jag tillhörde dem som kämpade rätt mycket för att Socialdemokraterna skulle våga erkänna en del av de stora bidrag som de fick framför allt från den fackliga rörelsen. Jag ser gärna att vi går mot en utveckling där vi egentligen har nästan ett totalt stopp för bidrag från juridiska personer. Sedan finansierar vi, förutom med statliga bidrag, med enskilda bidrag, och där måste vi ha någon typ av gräns som respekterar den rösthemlighet som vi har. Sedan kan man diskutera den gränsen. Individuella bidrag till politiska partier är bra. Att ha finansiering av stora organisationer eller juridiska personer tycker jag inte att man ska ägna sig åt det är inte bra. Vindkraftverken kring militära flygfält 64 (MP): Jag har en fråga till försvarsminister . fattade Försvarsmakten ett beslut att inte godkänna etablering av nya vindkraftsparker inom en radie av kring tio militära flygfält. Försvarsmaktens motivering var först att det skulle bli fel på JAS-planens radar. Sedan utökades motiveringen till att vara ett allmänt krav på flygsäkerhet. Försvarsmakten vill nu undanta av yta från vindkraft och på platser som dessutom är mycket bra för vindkraften. Det motsvarar en yta som är lika stor som . Fram till handlar det om ca 300 vindkraftverk, och sammantaget kan ungefär 1 000 vindkraftverk hotas, till en kostnad av . Vad tänker försvarsministern göra åt det här? 65 Försvarsminister (M): Frågeställaren blandar samman en lång rad olika saker för att få lite spets på sin fråga. Låt oss i stället reda ut dem. Det första är att man hade en inställning att intill dess att man kommit till en sammanvägd bedömning rekommenderade Försvarsmakten att inte gå närmare än . Sedan förändrade man detta ställningstagande när det gällde prövning av nya vindkraftverk. Anledningen vilket en ledamot i försvarsutskottet säkert väl förstår är att Försvarsmakten ska, hör och häpna, värna riksintresset försvar och säkerhet i den sammanvägda bedömning som myndigheter gör av var det ska kunna byggas vindkraftverk. Det är inget att skratta bort. Det handlar om flygsäkerhet för piloter, möjlighet för Försvarsmakten att öva och möjlighet att säkerställa att Försvarsmaktens sensorer fungerar för att värna vårt luftrum och vårt land. Sedan vägs det samman med andra intressen, och därefter utfärdas eller utfärdas inte ett bygglov. En tredje aspekt i detta är att Försvarsmakten berättar, också på sin hemsida för den som vill läsa, att man i vissa fall har funnit att man inte varit tillfrågad när man borde varit tillfrågad. Det är grund för viss överprövning. 66 (MP): Elenergin är ett riksintresse, och jag vet mycket väl att vi har ett försvar som också är ett riksintresse och att dessa krockar med varandra. Men får Försvarsmakten igenom sin vilja är det väldigt olyckligt, när Försvarsmakten långt i efterhand ges rätt att överklaga ett bygglov vars beviljande man har medverkat till tidigare. Försvarsmakten kommer x år efteråt och säger: Nej, det här var fel det får ni dra tillbaka. Ur rättssäkerhetsperspektiv är det mycket tveksamt. De har den här situationen även i , som har fler vindkraftverk än . De har den i . Varför uppstår inte detta problem där? Varför kommer Försvarsmakten nu och säger att man inte får bygga x vindkraftverk? Detta är otroligt olyckligt. bara ur ett ekonomiskt perspektiv handlar det, som jag sade, om . Vem vågar investera om Försvarsmakten i efterhand kan upphäva ett bygglov? 67 Försvarsminister (M): Detta inlägg illustrerade också bara hur bra det var att vi tidigare redde ut att denna fråga handlar om tre olika saker. Försvarsmaktens skäl att överklaga är att man inte hade tillfrågats, enligt deras egen uppfattning, i de tidigare bygglovsprocesserna. Det man vill uppnå är inte att verk ska rivas utan att processen säkerställs. Det berättar man själv på sin egen hemsida. Det är en helt annan sak att det när det gäller prövning av nya bygglov är Försvarsmaktens utpekade ansvar som myndighet att värna riksintresset försvar. Sedan har samhället en process för att hantera bygglov som börjar i kommunen, går vidare till och ytterst till domstol när samhällsintressen står mot varandra. Det är inte Försvarsmaktens grunduppgift att värna ambitioner gällande vindkraft, utan Försvarsmaktens grunduppgift är att värna vårt land och vår säkerhet. I detta ingår flygsäkerhet kring svenska flygplatser och att sensorsystem fungerar. Reglerna för ansökan om uppehållstillstånd 68 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till statsrådet . Frågan gäller de fall som har uppmärksammats i medierna där föräldrar till små barn tvingas lämna vårt land för att söka pass och uppehållstillstånd i sitt hemland för att sedan kunna återvända till . Vi kristdemokrater var pådrivande för att få till en lagändring här, för att barn inte ska tvingas skiljas från sina föräldrar. Men trots att lagändringen har förbättrat för en del finns det fortfarande personer som tvingas återvända till hemlandet för att söka uppehållstillstånd. De förändringar i lagstiftningen som vi genomförde förra mandatperioden syftade till att barn inte ska vara åtskilda från sina föräldrar, men har praxis visat att skulle vara en tidsgräns som är skälig att leva separerade för att söka uppehållstillstånd i hemlandet. För ett litet barn är det oceaner av tid. Hur ser statsrådet på den här frågan utifrån barnens och familjernas perspektiv? 69 Utrikesminister (M): Jag tvingas medge att jag inte är den ledande experten på detta i denna panel. Men frågeställningen illustrerar många av de utmaningar vi står inför när det gäller migrationspolitiken. Det gäller också möjligheterna att ta hand om ensamstående barn som kommer, där vi har alltför bristande möjligheter. Det enda jag kan säga är att vi försöker löpande att anpassa både lagstiftning vi var inne på detta tidigare och de mottagningsförhållanden som finns för att det ska fungera på ett så smidigt sätt som möjligt. Jag tror dess värre att vi lever i en värld där detta aldrig kommer att bli helt perfekt. Vi konfronteras ständigt med nya utmaningar på detta område. Vi anpassar ständigt vår förmåga att klara detta. Vi försöker göra detta på ett så mänskligt, så värdigt och så rättssäkert sätt som möjligt. 70 (KD): Jag vill tacka för svaret från statsrådet. Jag förstår att lagar och regler måste följas och att myndigheterna måste följa de riktlinjer som finns. Men om den lagändring som vi gjorde nu inte har fått fullt resultat, det resultat som vi eftersträvade, kanske vi behöver titta över det igen. Här och finns personer som har blivit tvungna att återvända. Det kan ta väldigt , på grund av långa handläggningstider på våra ambassader. Väntetider på över är inte ovanligt. Min fråga till utrikesministern är vilka åtgärder regeringen vidtar för att minska dessa väntetider så att barn inte tvingas leva åtskilda från sina föräldrar på grund av ambassadernas långa handläggningstider. 71 Utrikesminister (M): Handläggningstiderna på ambassaderna kan vara långa av många olika skäl. kan resursskäl leda till detta. Icke sällan handlar det om att man måste införskaffa information som är svår att få tag på och verifiera denna information. Det är olika i de olika individuella fallen, och det kan också variera över tiden. Men när man tittar på detta mer i detalj och försöker komma till rätta med handläggningstiderna: Ja, det är en resursfråga i någon utsträckning och i vissa fall. Men i rätt många fall handlar det om osäkerhet i dokumentation och liknande där vi måste ha en viss grundläggande säkerhet innan vi tar ställning i de olika fallen. Tillgången till personlig assistans 72 (V): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Jag har träffat många med personlig assistans på en konferens , och jag har träffat Independent Living. Jag möts av en oerhört stor oro över vad som kommer att hända med den personliga assistansen. Man ser att allt fler människor som har personlig assistans och där omprövar den får kraftigt minskade timmar eller förlorar assistansen. Det innebär personliga katastrofer för de här människorna. Personlig assistans var en av de stora jämlikhetsreformerna när den kom 1994 och gjorde det möjligt för människor att bo i egna bostäder eller hus, gjorde det möjligt för en del att jobba och gjorde det möjligt för människor med stora och varaktiga funktionshinder det är då man får personlig assistans att äntligen kunna leva det liv som de ville, kunna göra de saker som vi tar för givna men som de inte har kunnat göra utan det stöd som de behöver. Jag vill fråga statsrådet: Vad vill göra för att komma till rätta med den här dämpningen av antalet timmar och oron över att människor ska bli av med sin personliga assistans? 73 Statsrådet (KD): Det är andra frågan om personlig assistans. Det är roligt att reformen hyllas från alla håll, även om det var en borgerlig regering som en gång införde den. Den har betytt oerhört mycket för människor, för att öka livskvaliteten när man lever ett liv med funktionsnedsättning. Det har varit en kostnadsutveckling beträffande den personliga assistansen som fortsätter . Det är fler som får fler timmar av personlig assistans. Sedan kan det slå olika på individnivå. Tillämpningen av den personliga assistansen har sett olika ut i olika delar av landet. Därför har det varit en målsättning att öka rättsäkerheten för den enskilde genom att det blir en mer enhetlig bedömning. Då kan det naturligtvis i enskilda fall bli så att antalet timmar minskar. Men för merparten är förhållandet det omvända: fler har fått tillgång till assistans och fått fler timmar beviljade. 74 (V): Väldigt många människor känner en ångest, berättade man för mig . En kvinna som har levt med personlig assistans hela sitt liv och har kunnat leva ett bra liv känner ångest över att eventuellt bli av med den. Det handlar om bedömning av så kallade grundläggande behov: att kunna äta, personlig hygien, på- och avklädning, att kommunicera. Man har börjat titta på det på ett annat sätt. I stället för att låta den som får den personliga assistansen uttrycka sina behov och säga Det här är integritetskänsligt för mig har man flyttat över den makten till utredaren. Ett exempel: Kan man föra maten till munnen men inte kan göra något annat, inte skära maten, inte laga den, inte värma, ja, då räknas inte maten in i de som man ska ha, och så kan man ramla ned utanför den personliga assistansen. Man kan faktiskt hamna i en situation där man inte kan ha den frihet som man hade och den livskvalitet som man hade med personlig assistans. 75 Statsrådet (KD): Återigen: Det grundläggande är att vi får en rättssäker, god och enhetlig bedömning över landet, så att det inte ska bero på var man bor vilken sorts beslut man får. Det har funnits behov av att öka rättsäkerheten. Det har inneburit att fler har fått fler timmar. Det är den utveckling som vi har sett på assistansen över väldigt . Det kan finnas enskilda fall och enskild oro. Det kan vara naturliga inslag. Det vi har gjort är att ge ett uppdrag att ta fram ett behovsbedömningsinstrument och att göra det tillsammans med handikapporganisationerna. Det arbetet pågår det är inte slutfört. Det sker, såvitt jag har fått en färsk rapport om, i god ordning, med gott humör och i gott samförstånd. Jag hoppas att det ska bli ett bedömningsinstrument som ytterligare kan öka en enhetlig tillämpning och en ökad rättssäkerhet. Utvecklingen har varit att fler får fler timmar. Det är den utveckling som vi har sett över . Skyddet för de kristna i 76 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till utrikesminister . Jag har gång på gång motionerat och frågat om vad ministern tänker göra och vilka initiativ han tänker ta för kristnas situation i , men inget händer. Den totala handlingsförlamningen är helt oacceptabel. Den irakiska staten fungerar inte fullt ut och kan därför tyvärr inte garantera säkerheten för sina minoriteter. Det blir alltmer uppenbart att de stora muslimska partierna inte har för avsikt att tillåta minoriteterna att stanna i landet. Därför behövs internationellt tryck. En konkret fråga är att de kristna bör få en frizon under FN-skydd. Jag har påpekat det tidigare, men som sagt har ingenting hänt. Min fråga till utrikesministern är återigen: Tänker utrikesministern ta initiativ för att skapa en frizon för kristna under FN-skydd? 77 Utrikesminister (M): Svaret på den frågan är som väl vet nej. Anledningen till det är att jag tror att det vore kontraproduktivt. Kristna och andra minoriteter framför allt olika kristna minoriteter lever i olika delar av . Det är inte bara i vissa områden de är koncentrerade, utan de finns till exempel också i , som vi har uppmärksammat nu i samband med det mycket upprörande attentatet mot den katolska katedralen där. Förslagen om att inrätta en speciell zon handlar egentligen om att dessa människor ska finnas på bara ett ställe. Jag tror att effekten av det förslaget skulle bli att de facto legitimera en rensning av resten av från kristna eller andra minoriteter. Lägg till detta de problem som finns i mellan olika islamska trosbekännare, så inser man att detta med att börja upprätta zoner och rita delningslinjer på kartor inom , beroende på vilken religiös tillhörighet människor har, inte är en framkomstväg. Vi syftar till att stödja tillkomsten av en irakisk regering ett viktigt steg har tagits och sedan från EU:s och sida fortsätta ett starkt engagemang med den regeringen för skyddet av också olika minoriteter. 78 (S): Tack för svaret, men faktum är att det pågår en utrensning av kristna i området. Det var en och en halv miljon kristna, och finns det bara 400 000 i hela . har det varit en massaker i en kyrka mot de kristna, assyrier/syrianer och kaldéer, i . Men inget händer. Inget görs för att trygga deras liv. De kurder som har varit i konflikt och drabbats har fått en frizon i norra . Det är också en minoritet. Där har man inte sagt det som utrikesministern säger . En liknande lösning för kristna i norra delar kan vara en lösning. Det finns till och med i konstitutionen i som har antagits i . Om vi trycker på från EU-länderna finns det alltså möjlighet att trygga under FN-skydd, precis som för kurderna i norra . 79 Utrikesminister (M): Som bekant är ett suveränt land och bör också vara det. Vi har inga trupper där som kan göra något, och vi ska inte ha några trupper där som kan göra något. Vi är beroende av att får en regering det har tagit alltför efter valet som kan svara för skyddet av de medborgerliga fri- och rättigheterna för kristna och andra, var de än befinner sig på det irakiska territoriet. Ska vi upprätta zoner för olika religiösa trosbekännare blir det de facto ett frikort för rensning av resten av . Det tror jag skulle färga både och rött. 80 (C): Jag riktar min fråga till miljöministern, för det handlar om strandskyddsbestämmelserna, den reform som trädde i kraft . Vi har fått mycket kritik för den, inte minst från miljörörelsen, som har sagt att strandskyddet i stället exploaterar områden, vilket var tvärtemot det som var syftet. En av dem som har opponerat sig mycket i fråga om det här är . står det i en artikel i att ingenting tyder på att det har blivit som belackarna säger. En tjänsteman säger däremot att kontrollerna har blivit mer minutiösa. undrar jag: Har miljöministern och regeringen något uppföljningsunderlag som talar i riktning mot att strandskyddet har stärkts? 81 Miljöminister (C): Det är mycket riktigt att vi har gjort en reform när det gäller strandskyddet som har syftat till att rätta till den obalans som har funnits. Där det har legat en död hand för utveckling, i glesbygd, där det bor lite människor och där få stränder har exploaterats, har det ofta varit ett stenhårt nej, medan det tvärtom har varit för släpphänt och för stor möjlighet att exploatera i redan högexploaterade områden. Det är det vi rättade till genom att skapa bättre balans.