prot · GX0959 · 2010-01-20 00:00:00 — Det måste vara ett system som fungerar oavsett om det är ett normalt riksdagsår eller om det är kristider. Det måste finnas angivelser som följs. Hur ska beredningen ske? Hur ska remittenterna vara? Vem ska få vara det? Det måste självfallet också finnas möjligheter till undantag beroende på hur situationen ser ut och hur akut det är att ett beslut fattas. Mycket av den tidigare partiledardebatten här handlade just om regeringsduglighet och de prov som utsattes för som har varit och fortfarande pågår. Det handlar om förmågan att få fram beslut och agera. Det är viktiga frågor, men det är också, precis som vi i har fastslagit, angeläget att det finns en dokumentation och möjligheter till uppföljning. Den här delen om beredningskrav och kristider kommer att beröra mer i sitt anförande. Det låter nästan som om och jag har gått efter samma ordning när vi har skrivit våra anföranden. Jag vill också nämna några ord om regeringens personalstyrka, herr talman. Det är viktigt att regeringen har rätt bemanning. Det gäller inte bara antal utan också kompetens. har regeringen lämnat ordförandeskapet. Det svenska ordförandeskapet har övergått till ett spanskt ordförandeskap. Då återstår endast att avsluta det svenska ordförandeskapet. Det brukar ske . Här har vi alla i , oavsett om vi tillhör majoriteten eller oppositionen, sagt att det är angeläget att regeringen minskar sin personalstyrka. Jag tror att vi alla måste lyfta upp den här frågan mycket mer. fanns det 1 786 tjänstemän i . hade siffran ökat till 2 435 och till 3 322. Har det varit en minskning av antalet anställda i ? Ja, minskade antalet anställda i med 83 personer enligt den dokumentation som vi har i vårt betänkande. Därför tycker ett enigt utskott att det är viktigt att vi i trycker på att personal ska minska i antal nu när ordförandeskapet är över och att den bemanning som finns i ska rymmas inom avsatt budget. Med detta yrkar jag på godkännande av anmälan i betänkande. 90 (): Som ni som lyssnar kanske är införstådda med genom de tidigare talarna är detta den årliga debatten om administrativa granskning. Det är ingen medial kioskvältare direkt men absolut inte mindre viktig för det. KU:s administrativa granskning fastslås i en av våra grundlagar, regeringsformen, och där stadgas att vi minst en gång ska meddela kammaren vår granskning av denna, vilket vi nu gör genom vårt digra betänkande och denna debatt. När det är många på talarlistan i denna debatt kan det tolkas så att vi är djupt oeniga. Så är inte fallet. Vi är djupt eniga. På bara en punkt, den om utnämningsmakten, har Socialdemokraterna och reserverat sig. Skillnaden mellan de bägge texterna från alliansen och å ena sidan och från Socialdemokraterna och å andra sidan är inte stora. Det är snarare vikten av den administrativa granskningen, och inte oenigheten, som gör att vi är många talare uppe i talarstolen en debattdag som denna. Det är en styrka för KU att vi är eniga i denna allmänna granskning och att vi här kan ta av oss, så gott det går, de partipolitiska glasögonen och göra en så opartisk bedömning som möjligt. Det stärker KU:s ställning. I betänkandet tar vi upp den granskning vi genomfört och som vi återkommer till. Det gäller exempelvis dokumentation på , utnämningsmakten, antalet tjänstgörande på , samarbetet mellan de olika departementen, protokoll och beredningar av olika ärenden. Det är viktiga saker för att skapa en transparent och förvaltningsrättsenlig statsapparat som både inger förtroende och går att granska. Vi är överens om i stort sett allt. Många av er som lyssnar funderar säkert på varför vi gör denna granskning som ibland kan framstå som lite överlappande den mer medieaktuella vårgranskningen då vi granskar enskilda statsråds förehavanden baserat på de KU-anmälningar som har kommit in. Bland annat berör vi i detta betänkande de propositioner som antogs för att hjälpa fordonsindustrin mitt under brinnande lågkonjunktur. granskade efter en KU-anmälan specifikt regeringens handläggning och beredning av dessa propositioner, och i den här administrativa granskningen granskar vi mer generellt och i ett bredare perspektiv hur regeringen hanterar propositioner och beredningar i kristider. Våra ställningstaganden blir vägledande för och regeringen och är en bra lathund eller anvisningsmanual, eller varför inte säga en tipsbank, inför kommande beredningar på vad man ska tänka på för att säkerställa en god beredning. Även om regeringen ibland måste agera snabbt och verkningsfullt och det kommer ju även krav på just snabbhet från olika håll är det angeläget, menar vi i KU, att det är en noggrann och god beredning. Denna granskning är nog så viktig för utvecklingen av demokrati och ordning och reda i . Det handlar om det föredöme som ska utgöra för . Enbart det att granskningen faktiskt genomförs har en mycket stor betydelse. Det handlar om att utöka kännedomen om hur styrs men också om att bidra till att utveckla verksamheten och utvärdera och kontrollera. Det finns en strävan hos efter ordning och reda som vi har uppmärksammat, men det finns också en del kvar att göra på några områden, och det uttalar vi oss också tydligt om i våra gemensamma ställningstaganden. Bland annat pekar vi, som har sagts, på antalet tjänstgörande i . Vi kommer att följa detta och hoppas att antalet successivt kommer att minska . KU påpekar också att det tagit att få ut en allmän handling. Vår offentlighetsprincip är viktig för att medborgare ska kunna granska staten, och då är det viktigt att handlingar ges ut skyndsamt. I detta aktuella fall tog det . Vi noterar även i andra ärenden att handläggningstiden har varit alldeles för lång. genomförde KU en granskning av handläggningen av ärenden som rör beslut av bidrag till föreningar och stiftelser bland annat. I årets granskning görs en uppföljning av detta. pågår det ett förbättringsarbete inom för att säkerställa god dokumentation för att man lättare ska kunna efterhandskontrollera. Detta bör leda till bättre rutiner, menar vi i våra ställningstaganden. Ett stort område i vår granskning rör det jag pratade om inledningsvis, nämligen beredning av ärenden. Vi har granskat 100 regeringsärenden och ser där att man följer beredningskravet i regeringsformen. Men vi trycker på vikten av att dokumentationen kan bli än mer noggrann och än mer omfattande för att man enkelt ska kunna kontrollera och utvärdera i efterhand. Vi har också granskat propositioner som lämnats i kristid, såsom propositioner rörande extra resurser till fordonsindustrisektorn och för svininfluensan. Ett enigt utskott konstaterar att beredningen fungerar i kristider. Ett annat stort område rör utnämningsmakten. Dokumentation i 35 ärenden har analyserats och gåtts igenom. Vi har också analyserat politisk bakgrund och kön i de utnämningar som gjorts. Bland annat kan vi konstatera att utnämningsmakten skett i förenlighet med regeringsformen men att dokumentationen i vissa avseenden kunnat vara mer fullödig och att man bör se över och införa samma rutiner på alla departement så att man inte har olika. Vi ser också att andelen kvinnor har ökat. Från att tidigare mandatperiod ha legat på ligger nu andelen kvinnor på . Det är en skillnad på . Vi kan också se att regeringens reformerade utnämningspolitik har lett till en mer öppen rekryteringsprocess. 40 av 50 intresseanmälningar var med i slutstriden om tjänsten. Det är ett mycket gott betyg, och steg för steg får vi en mer öppen rekryteringsprocess. Här har två av tre oppositionspartier reserverat sig. Anledningen är oklar. Rent konstitutionellt skiljer det inte mycket. Men Socialdemokraterna har en tradition av att gå igång på just utnämningspolitiken. Förmodligen har syndaren vaknat, om än något sent och i opposition. Det kan vara anledningen till att man har velat särskriva sig när det gäller just detta trots att anslutit sig till alliansmajoritetens ställningstagande. I dagens skriver kommun- och finansmarknadsminister om alliansregeringens utnämningspolitik. annonserades av tjänsterna ut. ser andelen ut att bli . Det är bra. Steg för steg blir det ett mer öppet förfarande. Det är i stort sett ett helt enigt betänkande. Med det yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan i betänkandet. 91 i (fp): Jag vill bara säga några få ord om utnämningspolitiken. Jag tycker att mina kolleger från alliansen, och , har hållit ypperliga anföranden där de har berättat om vad vi har kommit fram till i detta betänkande. Jag tycker också att det var väldigt positivt att visade på hur granskning faktiskt spelar roll. Det läses av , man tar till sig av de kritikpunkter vi har, och man förbättrar arbetet. Det är så det ska vara. Vad gäller utnämningspolitiken har alliansregeringen gjort en väldigt stor reform. Målsättningen från regeringen sida är att införa förutsägbarhet, spårbarhet och öppenhet. Vi har i det här betänkandet granskat bland annat dokumentationen i dessa utnämningsärenden. De kravprofiler som tas fram, annonser som sätts in i tidningar för att ge människor chans att söka till en generaldirektörspost och intresseanmälningar ska numera dokumenteras i alla akter. Vi har funnit vissa fall där så inte har skett. Det är viktigt att de riktlinjer som regeringen har tagit fram följs av alla departement. Det är någonting som vi i utskottet förutsätter . Sedan har vi också vad gäller utnämningspolitiken i utskottet granskat om regeringsformens krav på att tillsättningen ska ske på sakliga grunder, det vill säga förtjänst och skicklighet, efterlevs. Vi har tittat på om politisk bakgrund har spelat in vid tillsättningar, och vi har även tittat på kön och hur det ligger till med det. Det nämndes här av att hade sagt att det var korrupt under den tidigare regeringen. Sanningen är att kritiken kom från många olika håll. Bland annat , som är en väldigt känd internationell organisation som syftar till att bevaka korruptionen i världen, riktade stark kritik mot den förra regeringens utnämningspolitik. Vi kan konstatera nu att den här nya öppenheten nya livschanser för alla medborgare att söka också har lett till resultat. var färre än av generaldirektörerna kvinnor, och är vi uppe på . Jag skrev här i mina anteckningar innan att det här är en avsevärd förbättring, men om vi tänker efter är det faktiskt fantastiskt! Vi är i mål. Vi vill ha en jämställd utnämningspolitik, och då brukar man säga att det ska vara mellan av vartdera könet. Vi kan inte alltid få 5050, men av vartdera könet bör vara representerat. Så tycker jag är en väldigt bra målgång vad gäller att få fram kvinnliga chefer. Det var det jag ville tillföra debatten. Som sagt, herr talman, kommer vi till slutsatsen i betänkandet att regeringsformens krav efterlevs. 92 (): sade att hon hade deltagit i ett oändligt antal regeringar. Jag tänkte att då har väl jag deltagit i ett oändligt antal granskningsdebatter. Matematikläraren inom mig protesterade dock, och jag ska säga att jag deltagit i ett otal granskningsdebatter. Det är kanske mer rimligt. KU:s granskningsuppgift har en lång tradition och en lång historia. Faktum är emellertid att uppdelningen i två betänkanden, en rent administrativ eller allmän granskning som vi gör , och en särskild politisk granskning, som vi gör , är mycket ung. Den fanns exempelvis inte när jag satt i KU 19911994. När jag kom tillbaka till KU införde man uppdelningen i två betänkanden. har vi även haft fler än två betänkanden. Det är viktigt att ha en särskild granskning av de administrativa rutinerna. Därmed kan man hålla tummen i ögat på regeringen när det gäller dessa frågor. Om man blandar ihop den med den politiska granskningen får man en fokusering på det politiska och mindre tryck på de administrativa åtgärderna. Som många varit inne på tar detta betänkande upp anställda i , sena författningar, tillgången till allmänna handlingar samt handläggningstiderna. Jag tittade på frågan om handläggningstiderna och gjorde då en reflexion. En gång i tiden satt jag nämligen med i en kommitté som hette Fri- och rättighetskommittén. Vi lade fram många viktiga och intressanta förslag beträffande grundlagen och införlivandet av . I ett av de senare betänkandena, som kom efter detta, tog vi upp problemet med just handläggningstiderna. Det gällde både regeringen och myndigheterna. Vi förde fram ett förslag som tyvärr inte har blivit genomfört, nämligen möjligheten till dröjsmålstalan, alltså att man skulle kunna väcka talan mot en myndighet eller mot regeringen när ett ärende drar ut . Det är någonting som man kanske får fundera på ifall det inte händer något när det gäller handläggningstiderna. I betänkandet diskuterar vi även beredningskravet när det gäller bidragsgivning och beredningskravet i kristider samt genomförandet av direktiv. Jag kan säga att detta konstitutionellt egentligen är mest intressant när det gäller genomförandet av direktiv. Vi har som medlemsstat skyldighet att följa , det som tidigare hette EG-rätten. Den skyldigheten gäller myndigheter, regering och så vidare. Det finns ett intressant konstaterande i betänkandet utskottets ställningstagande beträffande detta. Där sägs nämligen att svenska förvaltningsmyndigheter har dock inte någon självständig befogenhet att besluta om egna föreskrifter, utan deras befogenhet har sin grund i bemyndiganden från regeringen. Jag tror att det är viktigt att hålla ögonen på det här området eftersom det finns en tendens att myndigheterna går in och så att säga själva tolkar utan att ha stöd uppifrån. De lyder ju under regeringen, inte direkt under . Det tror jag är det konstitutionellt mest intressanta i detta betänkande. 93 (): Vi socialdemokrater har ingen reservation vad gäller propositionernas avlämnande under kristid. Anledningen är att vi tror att de påpekanden som görs i utskottets utlåtande får större tyngd om det är ett enigt utskott som lyfter fram vikten av att uppfylla beredningskraven. Det gäller inte minst i krissituationer då regeringen nödgas bereda ärenden av brådskande karaktär. Detta innebär dock inte att vi socialdemokrater ändrat ståndpunkt beträffande en reservation vi hade vid granskningen gällande stödpaketet till fordonsindustrin. Inte heller har vi tagit slutlig ställning vad gäller kredit till då det finns en anmälan om granskning av propositionens beredning. Denna anmälan är ännu inte behandlad utan kommer att behandlas under granskningen . Vidare kan noteras att även om bedömde beslutsunderlagen i de i granskningen aktuella propositionerna i detta betänkande som tillräckliga har beredande utskott konstaterat begränsningar i en propositions beslutsunderlag samt kompletterat sitt eget beslutsunderlag genom remittering till Lagrådet och ytterligare remissinstanser. Därutöver kan, även om de granskade propositionerna lades fram under kristid, konstateras att tidsfristerna inom ramen för de beredningar som föregick propositionerna i flera fall varit snäva och att man ofta har vänt sig till endast ett begränsat antal remissinstanser. Enligt vår mening är det särskilt viktigt att även under kristid i möjligaste mån bibehålla krav på såväl välavvägda tidsfrister som lämpliga remissinstanser, inte minst i beredningen av ärenden som kan innebära ett stort ekonomiskt risktagande för staten. Ett enigt utskott påpekar att behovet av brådskande beredning kan, åtminstone i viss utsträckning, undvikas genom kontinuerlig omvärldsbevakning och god framförhållning och beredskap. Vad avser kontakter mellan regering och riksdag inför överlämnande av förslag till förkortad motionstid visar utskottets granskning att den praxis som följer en träffad underhandsöverenskommelse i vissa fall inte efterlevs fullt ut. Detta föranleder ett enigt utskott att framhålla vikten av att samtliga kontakter som följer en överenskommelse slutförs innan regeringen beslutar om förslag till förkortad motionstid. Granskningen av propositioner avlämnade under kristid ger också anledning att påpeka vikten av att propositioner innehåller motiveringar avseende förslag till förkortad motionstid då detta saknas i de nu granskade propositionerna. Stor flexibilitet måste finnas i beredningen av ärendena då alla ärenden har sin speciella karaktär. Det vilar ett ansvar på regeringen att ta detta på största allvar då kvaliteten i besluten helt avgörs av den noggrannhet och respekt man visar för de demokratiska processer som krävs, inte minst i kristid. Hanteringen av de nu granskade propositionerna visar på några tydliga ytterligheter som är på gränsen till vad en KU-ledamot kan gå med på, i alla fall om man värnar beredningskravet i regeringsformen. Det har varit viktigt att få ett enigt utlåtande för att kritiken ska få tyngd. Likt biskop kan jag således säga att härtill är jag nödd och tvungen för att de påpekanden som givit i detta utlåtande ska ha den tyngd de förtjänar, detta till förmån för en reservation från oppositionen som troligtvis hade lagts till handlingarna utan notering av regeringen. Med detta sagt yrkar jag på godkännande av utskottet utlåtande i denna del i betänkandet. 94 (): Jag kommer att säga några ord om regeringens utövande av utnämningsmakten, vilket berörs i avsnitt 9 och 10 i betänkandet. Utnämningsmakten är regeringens rätt att utnämna högre statliga befattningshavare, i synnerhet rätten att tillsätta den högsta chefen för de drygt 200 förvaltningsmyndigheter och affärsverk i som lyder direkt under regeringen samt chefen för utlandsmyndigheter, främst ambassaderna. Utnämningspolitiken har betydelse av flera skäl. Myndigheterna har en nyckelroll när det gäller att genomföra den politik som regering och riksdag lägger fast, och de fattar beslut som har stor betydelse för medborgarna. Därför måste myndigheterna fungera väl, och det har chefen det operativa ansvaret för. Utnämningsmaktens utövande innebär också att regeringen tillämpar ett betydelsefullt stadgande i grundlagen. Enligt regeringsformen 11 kap. 9 § andra stycket får man endast, när man tillsätter statliga tjänster, fästa avseende vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. När man tillsätter en tjänst får man således enbart beakta respektive kandidats förmåga att klara jobbet, inte om vederbörande till exempel är kvinna eller man, moderat eller socialdemokrat eller har sina rötter i eller i något annat land. granskar regelbundet hur regeringen utövar utnämningsmakten. Utskottet har lagt särskilt fokus på hur stor andel av de utnämnda myndighetscheferna som har politisk bakgrund och hur fördelningen mellan kvinnor och män har varit. De här båda aspekterna är särskilt viktiga att uppmärksamma, för om en hög andel av de utnämnda har politisk bakgrund och har varit aktiva i ett och samma parti skulle det kunna tyda på att regeringen tagit hänsyn till politiska åsikter och lojaliteter, vilket alltså inte är tillåtet. Om påfallande många av de utnämnda har varit män skulle man kunna fundera på om regeringen har tagit hänsyn till könstillhörighet, vilket inte heller är tillåtet. Årets granskning är särskilt intressant eftersom vi nu kan jämföra resultaten av en mångårig socialdemokratisk utnämningspolitik med resultaten av ett flerårigt borgerligt maktinnehav. KU noterar i sitt betänkande två tydliga trender när utskottet jämför de senaste och förhoppningsvis sista åren av socialdemokratiskt maktinnehav med av alliansregeringens maktinnehav. Dessa två tydliga trender är att antalet utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund har minskat och att antalet kvinnor som utnämns till myndighetschefer har ökat. till och med regeringsskiftet utsåg den socialdemokratiska regeringen 182 chefer för myndigheter i . 49 av dem hade politisk bakgrund. Det motsvarar drygt en av fyra, eller . Alliansregeringen har till och med utsett 116 myndighetschefer varav 20 med politisk bakgrund, alltså . Det kan självklart sakligt sett vara positivt att ha politisk bakgrund till exempel som statsråd, statssekreterare, riksdagsledamot eller kommunalråd när man ska leda en statlig myndighet. Politiskt arbete på heltid ger kunskaper och erfarenheter som kan vara till nytta när man arbetar som opolitisk tjänsteman i statsförvaltningen. Det säger tydligt i sitt betänkande. måste man konstatera att om en påfallande hög andel av myndighetscheferna har en bakgrund som heltidspolitiker ger det intrycket att regeringen i hög grad rekryterar myndighetscheferna inom en privilegierad grupp personer som finns i regeringens närhet. Alliansregeringen har velat sända en tydlig signal till svenska folket: Myndighetscheferna ska inte rekryteras inom en sluten privilegierad elit. Alla ska ha chans att anmäla sitt intresse för höga statliga tjänster. Kompetens ska vara avgörande vid tillsättandet. Det faktum att andelen utsedda myndighetschefer med politisk bakgrund har minskat från med den förra regeringen till med alliansregeringen tyder på att alliansen lever upp till sin ambition. Färre har rekryterats ur den politiska eliten, fler ur andra kretsar. När det gäller andelen kvinnor av dem som utses till generaldirektörer noterar KU att trenden är ökande. ligger andelen kvinnor omkring eller strax jämfört med omkring eller strax när Socialdemokraterna styrde. var över hälften av de utsedda myndighetscheferna kvinnor. Det var och förmodligen första gången någonsin som någon svensk regering utsåg kvinnor till mer än hälften av de lediga generaldirektörsposterna. Alliansregeringen kan alltså visa upp ett bättre resultat ur jämställdhetssynpunkt än Socialdemokraterna kan. Det här är särskilt intressant med tanke på hur högt tonläget ibland är från de rödgröna i jämställdhetsdebatten. Snack är en sak, handling uppenbarligen en annan. Avslutningsvis granskar utskottet också de nya inslag i rekryteringsförfarandet som alliansregeringen har infört. Regeringen vägleds som sagt av en tydlig strävan att öppna, bredda och professionalisera rekryteringsprocessen när det gäller höga statliga tjänster. Inför varje rekrytering upprättas en kravprofil som anger vilka krav som man måste uppfylla för att komma i fråga för tjänsten. någonsin annonseras befattningar som myndighetschef ut öppet. Regeringen har sagt att annonsering ska förekomma vid flertalet rekryteringar men har också markerat att det finns vissa befattningar som inte kommer att annonseras ut, till exempel landshövdingeposter och höga domartjänster. har regeringen genomfört 50 öppna rekryteringsprocesser varvid en befattning som myndighetschef annonserats ut. Totalt har drygt 1 200 intresseanmälningar inkommit till . Det är ett resultat som imponerar och som visar att signalen har gått fram. Generaldirektörsposterna är inte längre reserverade för en privilegierad elit av personer som känner statsministern eller hans medarbetare. I 40 av dessa 50 fall har en person som skickat in en intresseanmälan ingått i slutskedet av rekryteringsprocessen genom att kallas till anställningsintervju, och i 33 av de 50 fallen, det vill säga två tredjedelar av fallen, har tjänsten tillsatts med en person som skickat in en intresseanmälan. Det innebär att intresseanmälningarna har haft en påtaglig betydelse i rekryteringsarbetet. Det öppna rekryteringsförfarandet har inneburit en tydlig förändring, och det innebär att har fått en regering som i sitt rekryteringsarbete satt öppenhet och kompetens i centrum, inte slutna rum och statsministerns vänner. Färre utnämningar av personer med politisk bakgrund, fler utnämningar av kvinnor och en ny öppnare rekryteringsprocess är facit med alliansregeringen. 95 () replik: Detta är häpnadsväckande uttalanden från . Jag hade faktiskt inte tänkt ta några repliker, eftersom vi hade den här debatten och dessutom återkommer när det gäller ett förslag från regeringen och den moderatledda majoriteten om att sekretessbelägga rekryteringsprocesserna och ansökningarna. Det är ju så att retoriken som användes innan valet har visat sig inte tåla kontakten med verkligheten. Inte ett enda förslag för att reformera utnämningspolitiken har kommit från den moderatledda regeringen inte ett enda förslag!