prot · GY0917 · 2010-11-18 00:00:00 — Det är därför som jag säger: Ja, det är intressant att se på kommissionens nuvarande förslag vi ska komma tillbaka till det men det är ännu viktigare att kommissionen också levererar i fråga om det uppdrag som jag och andra miljöministrar gav till kommissionen för att man verkligen skulle komma fram med kommissionens förslag till hur vägledningen för riskbedömningar ska se ut. Det är helt avgörande för trovärdigheten när det gäller GMO-frågorna. Bara för att sätta in det i ett sammanhang vill jag säga: Det är trots allt så att den här frågan inte bara handlar om vad vi själva tycker om GMO. Den handlar också om vad vi är bundna till av EU-regler men också de regler som gäller internationellt. Bakgrunden till det vi nu diskuterar är trots allt att EU-länder ensidigt har vidtagit åtgärder som sedan har fått konsekvenser i handelsrelationer med omvärlden, som då berör hela EU. har och varit inne i tvisteåtgärder med EU. dras det tillbaka. återstår tvisteåtgärder från sida. Det är inte så enkelt att vi bara sitter här och tycker, utan det handlar också om att skydda EU-medborgare och svenska medborgare från att råka ut för oönskade konsekvenser när andra länder vidtar handelsåtgärder mot oss. Jag tycker att det är värdefullt att nu pröva kommissionens förslag vidare. Jag lägger märke till att förslaget betyder att man kan förbjuda användning av GMO inom eget område, det egna landet eller ett avgränsat område. Men då måste man använda andra skäl än miljö och hälsa. Det är där jag ställer mig frågan: Är det bra? Jag märker att flera tongivande EU-länder är helt emot kommissionens förslag. Är det då möjligt att få igenom det? Det är den fråga som jag ställer mig själv. Flera länder tycks också vara på gång med att, om förslaget blir verklighet, kräva kompensation i EU:s jordbrukspolitik. Och jag tänker: Det var väl inte det som var meningen. Jag vill också säga att omröstningar om GMO egentligen inte handlar bara om huruvida vi gillar GMO eller inte det gäller de omröstningar som hänvisade till utan det handlar i stället om bedömningen av om man följer gemensamma EU-regler. Det är det som är hela kärnan i det här. Ska man kunna avvika från majoriteten i EU och vidta åtgärder på hemmaplan måste man ha tillräckligt vetenskapligt stöd för det. Annars drabbas vi av motåtgärder från länder som till exempel , och . Det är det som det handlar om att undvika. Det handlar inte om något slags slavisk vilja att underkasta sig andras uppfattning. Vi måste agera klokt i ett sådant läge, och då måste de vetenskapliga kraven följas. Jag tycker att bevisen inte är tillräckliga där. Och det är egentligen det som också säger, för han säger: Vi vet inte tillräckligt. Du kan inte påstå att det är bevisat att detta är farligt. Då faller en del av det avgörande testet när frågan diskuteras i EU. För det är precis detta, att man kan styrka risker, som är avgörande för detta. 29 (V): Tack, , för dina svar! Jag skulle vilja börja med vad vi vet och inte vet om genmodifierade produkter. Det är precis som du säger. Jag vet inte heller allt eller jag vet väldigt lite, ska jag erkänna om de långsiktiga konsekvenserna. Men det är därför det finns någonting som heter försiktighetsprincipen, som är fastslagen i Riodeklarationen , formulerad i Cartagenaprotokollet, som och 140 andra länder har skrivit under. Just med hänvisning till försiktighetsprincipen kan man säga: Nej, vi vet inte riktigt vad det innebär att man har förändrat genuppsättningen i den här majssorten. Vi vet inte hur det kommer att påverka andra grödor i omgivningen. Vi vet inte hur det kommer att påverka de djur som äter av den här , till exempel. Därför avvaktar vi. Vi vill inte ha det här. Man kan också hänvisa till det faktum att man blir underkastad de multinationella företagens makt väldigt mycket, eftersom det är de som har patenterat och har kontroll över hela produktionskedjan när det gäller de här produkterna. Det tycker jag är en ganska sund hållning. Jag tycker att det är bra att vara försiktig, i synnerhet när det gäller saker som rör livsmedel det som vi äter. Det finns exempel på spanska ekoproducenter som får lägga ned sin majsproduktion, eftersom den blir kontaminerad av genmodifierade sorter som tränger sig in på deras fält. De är inte certifierade som ekobönder längre. Jag fick besked om att kanadensiska ekorapsodlare nu lägger av, för deras fält blir också kontaminerade av genmodifierad raps. Det är inte där vi vill hamna, och det är just därför jag tycker att det är bra om enskilda länder kan få införa förbud eller åtminstone GMO-fria zoner om de önskar. Jag håller med om att det hade varit ännu bättre om kommissionens förslag hade handlat om att man får hänvisa just till miljö och folkhälsa. får man i stället hänvisa till kanske specifika förhållanden i just den regionen, traditionen och lite luddiga saker. Men det här är väl ett skäl för miljöministern att driva på kommissionens förslag så att det blir bättre så att man just kan ta strid för miljön och folkhälsan. Det är faktiskt lite det som hela min fråga kommer tillbaka till. Jag blev nämligen så besviken när jag hörde landsbygdsminister prata om att det här var ett hot mot den inre marknaden. Även när man läser regeringens ståndpunkt, , det vill säga det ni har skrivit , så pratar ni väldigt mycket om att det här är ett problem för handeln, för marknaden. Om du skulle säga att nej, jag gillar inte kommissionens förslag, för det går inte tillräckligt långt när det gäller att försvara miljö och folkhälsa, då skulle jag kanske till och med vara med dig lite grann, för jag tycker inte heller att kommissionens förslag är tillräckligt bra. Men jag tycker nog att tanken, initiativet, det första steget är rätt. Sist vill jag ta upp de omröstningar där har röstat för att vissa länder ska tvingas införa genmodifierade produkter trots att de i demokratisk ordning har beslutat att de inte vill ha det. Omröstningarna har gett röstsiffrorna 4 mot totalt 25 medlemsländer och 4 mot totalt 27 medlemsländer. har alltså tillhört en minoritet på 4 länder som har röstat för att man ska tvinga och att införa det här. Majoriteten i ministerrådet har haft en förnuftig hållning, tycker jag. 30 (V): Tack, miljöministern! Det finns ett argument som ständigt återkommer i den här debatten, och det är risken för tvist i och till och med att man får utslag av deras paneler som går emot oss i det här fallet. Men ibland kan det vara rätt att ta en tvist i en principiellt viktig fråga, även om man, som det heter, ska välja sina strider. Att ta en tvist med i det här fallet tycker jag är rimligt så att man klarar ut det här. Det handlar i grunden om att hävda det som tog upp, det vill säga försiktighetsprincipen, som är en av miljöpolitikens grundstommar och att hävda vår rätt att inte göra det som vi inte kan överblicka konsekvenserna av. Miljöministern sade, om jag citerar honom rätt, att det är värt att pröva kommissionens förslag vidare. Det tycker jag är ett väldigt positivt uttalande. Jag tolkar det som att regeringen är försiktigt positiv till denna möjlighet för medlemsländer att gå före på det här området. Jag tycker att det vore en välkommen omprövning av traditionella hållning i frågan. Jag skulle gärna se att man, precis som miljöministern antyder, utökar möjligheten till undantag till att också omfatta miljö och folkhälsa, för det är den enda rimliga formuleringen av de egentliga bevekelsegrunderna för att införa begränsningar för odling av genmodifierade organismer. Om miljöministern tar detta vidare till miljöministerrådet på det sättet tror jag till och med att jag kan utlova mitt och entusiastiska stöd för den saken. 31 Miljöminister (C): Först vill jag konstatera att vi är överens om att själva utgångspunkten för diskussionen är att vi måste säkra miljö och hälsa när det gäller odling, användning och försäljning av GMO-produkter. Frågan gäller alltså inte om vi ska säkra miljö och hälsa utan hur vi ska säkra miljö och hälsa. Vägen har varit att för att upprätthålla de åtaganden EU har gjort med omvärlden för att undvika handelstvister med andra länder som därmed skulle kunna drabba konsumenter negativt på andra sätt så ska vi ha en prövningsform eller en prövning av GMO-grödorna som säkrar just miljö och hälsa. Där säger jag att många frågor har ställts om och mycket kritik har riktats mot den processen . Jag vill ha en ordentlig genomlysning, och det är därför jag vill att kommissionen ska komma med förslag. Jag tänker också pröva den delen mycket noga, för jag vill i grunden ha en bättre ordning än . Den andra delen är att i kommissionens nuvarande förslag tänker jag verkligen se till, som jag säger, att vi prövar både möjligheter och problem med det förslaget. Det betyder att vi går in och gör den prövningen med en öppen hållning. Jag uppfattar det som har sagt helt enkelt som ett sätt att säga att vi vill vara säkra på att inte den inre marknaden eller våra åtaganden gentemot omvärlden blir krossade genom det här förslaget. Det hävdar en del av juristerna i medlemsstaterna medan kommissionen har skrynklat sina främsta experthjärnor för att verkligen försöka hitta en form som skulle stå i överensstämmelse med både inre marknad och yttre omvärldsåtaganden. Låt oss följa detta. Låt oss göra den prövningen, men låt oss vara noga! vill jag säga två principiella saker. Den ena är att det är ju inte så att vi bara upprätthåller den marknaden på grund av något slags enkel marknadsprincip. Jag har uppfattningen att marknaden är enormt viktig för att kunna åstadkomma förändringar. Den gör det väldigt snabbt, men marknaden har ju i sig inte någon vetenskaplig eller moralisk kompass. Därför ska den vara tjänare och inte herre, men i det här fallet handlar det om att en inre marknad som fungerar väl också hjälper oss att upprätthålla miljökrav. Vi tvingar nämligen andra länder som skulle kunna vilja ha lägre miljökrav att uppfylla de normer som det ställs krav på inom EU, och därför är det i grunden gott för miljön att värna en inre marknad. Den andra frågan gäller om de fall där har röstat emot det som kallar en folkmajoritet som hade velat stoppa de här grödorna är odemokratiska. Men vad omröstningen har handlat om var inte om man gillade eller ogillade GMO, vilket var min poäng, utan det är en omröstning om huruvida man har följt reglerna. Det blir min motfråga: Anser att det är demokratiskt att bara för att en majoritet säger att det är rätt att bryta mot reglerna så ska de inte följas? Det får en rad konsekvenser också för hur man ser till exempel på minoriteters rätt att skydda sig mot lagar. Poängen är just att man inte med en majoritet kan upphäva regler som gäller. Jag kan hålla med om att det i grunden är en rätt underlig ordning att i ett omröstningsförfarande kontrollera och värdera om reglerna följs. Det är dock regelverket, och då får jag medverka i det. Men det är omröstningar som inte säger om jag gillar eller ogillar GMO. När det gäller den sista frågan som ställde till mig är svaret att jag som konsument inte väljer GMO-produkter, men det är ju tyvärr helt ointressant för hur jag ska agera som miljöminister. Där ska jag nämligen se till att upprätthålla större miljövärden än så, och det är det jag försöker göra. 32 (V): Tack för svaren, miljöministern! Vad gäller den inre marknaden är det är miljö och folkhälsa på den ena sidan och marknaden på den andra sidan. Det går inte alltid att säga att det finns helt glasklara regler för vad det är som gäller. måste man säga att vi tycker att miljön är viktigare. Vi tycker med hänvisning till Cartagenaprotokollet och försiktighetsprincipen att det är rimligt och rätt att enskilda länder inte vill införa en genmodifierad majssort från . Såvitt jag vet var det i den senaste omröstningen, där man röstade om och , 23 som röstade emot att man skulle tvinga och att införa genmodifierade majssort eller avstod från att rösta. och tre andra länder röstade för att ni skulle tvinga dem. Uppenbarligen gjorde alltså övriga 23 en annan bedömning än vad ni gjorde i alla fall. Jag tycker absolut att man ska följa regler, men försiktighetsprincipen är ju en annan regel som vi ska förhålla oss till. , du säger att marknaden ska vara vår tjänare, inte . Det kan jag skriva under på. Men om det ska fungera i praktiken måste det finnas tydliga regler; det måste vara glasklart vad som gäller. Det kan därför vara helt rätt att säga att man här tycker att miljön och folkhälsan är viktigare än marknadskrafterna och då får det vara så. 33 Miljöminister (C): Jag sätter värde på en intressant debatt om en viktig fråga. Jag ser fram emot fortsatta debatter. Jag står självklart bakom försiktighetsprincipen. Jag står självklart också bakom att man ska ta vara på alla de möjligheter regelverket ger att slå vakt om miljö och hälsa. Det är precis detta jag försöker göra. Därför tror jag att vi kommer att ha fortsatta intressanta debatter om detta. Vi kommer också att ha en viktig process inom EU vad gäller det förslag kommissionen har lagt fram, och jag sätter värde på de positiva tongångarna från sida. kommer det att vara viktigt att kräva ytterligare förslag från kommissionen. Det är först då man på allvar kan bedöma helheten när det gäller hur GMO-frågan ska hanteras inom EU och därmed få fram bättre regler och bättre sätt att agera, inte bara i utan i EU som helhet. Detta kommer att få en global betydelse eftersom det är en del av de största marknaderna i världen. Det här ska ske med mycket bestämda EU-steg. Då kan vi också göra skillnad för många fler människor. Det är det jag vill åstadkomma. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 35 (S): Att man själv eller en nära anhörig ska bli sjuk är väl det man ständigt fasar allra mest för. För mig som socialdemokrat är det helt otänkbart att betalningsförmåga eller vassa armbågar då skulle avgöra eller spela roll för om man får vård. Vi ska sträva efter en vård som är jämlik och tillgänglig. Om man har detta mål måste man applådera alla försök som görs att minska köer. Det gör jag oavsett om det är eller jag som kommer på dem. I rättvisans namn ska man väl också kalla misslyckanden för misslyckanden oavsett vem som kommer på dem. Jag tror att vi är ense om att ett mått på bristande tillgänglighet är köer. Jag förutsätter att samtliga landsting har minskandet av köer högt på sin dagordning. 2008 beslutade regeringen sig för en kömiljard till dem som fixade köerna. Det är en bra ambition. Det låter lovvärt, och det ger en hint om att man faktiskt vill minska köerna. Men det ger också en hint om att man tror att det är en quick fix. har vi fått svart på vitt att det inte blev några minskade köer. Om vi jämför med 2008 efter sjuksköterskestrejken har egentligen ingenting hänt. Jag vill fråga om han har tagit del av SKL-statistiken och om han har några nya planer för hur vi ska ta oss an den här gemensamma utmaningen. 36 Socialminister (KD): Glädjande nog finns det en bred samstämmighet i kammaren om principerna för vården de grundläggande principerna som handlar om att vi finansierar vården gemensamt och att vård ges efter behov. Generellt sett har vi en hög kvalitet på vården i . Men det finns vissa brister. En av bristerna i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet handlar just om tillgängligheten, det vill säga att människor alltför ofta tvingas vänta alltför länge på den vård som de är berättigade till. har tidigare regeringar satsat i storleksordningen på att öka tillgängligheten utan resultat. Vi har infört den så kallade kömiljarden, som har förändrat situationen ganska snabbt och med stora resultat. Men det finns mycket ytterligare att göra innan vi kan säga att vi är nöjda. Jag ska komma tillbaka i mitt nästa svar och precisera ytterligare något på detta område. 37 (S): Det ser jag fram emot eftersom SKL:s siffror knappast visar på någon framgång, utan tvärtom. Det har skapats frivilliga köer vid sidan om, och det har inte hänt någonting om man jämför med läget . nickade instämmande när jag inledningsvis beskrev den socialdemokratiska visionen om en jämlik och tillgänglig vård för alla. Motsatsen för mig heter privata försäkringslösningar, där den som har råd och är tillräckligt frisk ges möjlighet att försäkra sig. Den som redan är sjuk, har en sjukdomshistoria eller en sjukdom i släkten får betala dyrt om man nu över huvud taget kan försäkra sig och sitt barn. Jag undrar hur ser på de försäkringslösningar som under borgerligt styre växer fram. Privata barnsjukhus erbjuder vård endast till barn vars föräldrar givits möjlighet och haft råd att teckna en privat försäkring. Jag hoppas att statsrådet tar sig tid att svara på den sista frågan. 38 Socialminister (KD): Jag har tidigare inte hört något parti här i kammaren som vill förbjuda privata försäkringslösningar. Jag tror inte heller att Socialdemokraterna vill det . De är tillåtna. Men min uppgift som förvaltare på den statliga nivån av sjukvårdsfrågorna är att undanröja skälen till att betala för vården en gång till. Vi finansierar vården gemensamt, som vi sade tidigare. Det ska vi fortsätta att göra. Tillgänglighetsarbetet är nyckeln i sammanhanget för att människor inte ska känna sig tvingade att köpa extra försäkringar. Kömiljarden har gett tydliga resultat på köerna. Om man jämför situationen nu med 2006 ser man kraftiga förbättringar. Det som säger om köer vid sidan om, som hon uttrycker det, och som har kallats för patientvald väntan ingår nu i underlaget. Det är bland annat det som har förändrat statistiken i förhållande till hur det såg ut . Vi kommer återigen att diskutera med Kommuner och Landsting för att hitta ytterligare skärpningar av kömiljarden. De som åstadkommer verkliga förbättringar för patienterna är också de som ska få del av ersättningen, herr talman. 39 (MP): Min fråga går till . har det visats upp en ändrad attityd angående sjukförsäkringen från flera av regeringspartierna. Även ministern själv har sagt sig vara beredd att lyssna för att kunna göra förändringar i det system och det regelverk som beslutades om 2008. Många människor hamnar fortfarande i kläm i systemet. Om man har varit sjuk länge men kommer tillbaka igen krävs det att man jobbar för att ha rätt till ersättning. Men om man bryter benet ska man då inte ha rätt till ersättning även om det kanske bara handlar om sex veckors rehabilitering och sjukskrivning? Det är likadant om man har studerat och blir allvarligt sjuk innan man har hunnit få ett jobb efter avslutade studier. är berett att göra justeringar. Är ministern beredd att skyndsamt rätta till bristerna i systemet? Och vilken tidplan ser ministern för jobbet? 40 Statsrådet (M): Jag har den senaste månaden försökt understryka vårt förhållningssätt i frågan. Vi har gjort en historiskt nödvändig reform på sjukförsäkringsområdet, men det krävs också både ödmjukhet, noggrannhet och bestämdhet när man gör stora sociala reformer. Vi ser goda resultat i huvudsak, och vi ser flera problematiska områden. har jag arbetat med detta, och tycker inte att jag kan säga exakt vilka justeringar i regelverket man bör göra för att förbättra utan att riskera de goda resultaten i själva grundreformen. Jag känner mig inte heller helt säker på exakt när vi kommer att vara klara med detta. Jag tänkte ta några månader på mig för arbetet. Jag noterar också ett tonläge som jag tycker är viktigt; det är många nu som ställer upp på grunden men vill se förbättringar. 41 (MP): Jag tackar för svaret. Man kan också notera att det finns många problem med den så kallade 180-dagarsregeln eftersom arbetsmarknaden inte välkomnar människor som inte har full arbetsförmåga. Jag tror att det behöver göras förändringar, och jag skulle välkomna en debatt om vad man menar med arbetsförmåga. Vi borde helt enkelt göra en omprövning av hur man ser på arbetsförmågebegreppet. Om man har en sjukdom som gör att man säkerligen inte kan komma tillbaka till sitt arbete kanske det hela ska inledas från dag ett, och inte väntas med . Men det är väl inte meningen att de individer som har lagt ned tid på en lång utbildning, där också staten har investerat i en högskoleutbildning, direkt bara ska kunna söka till en helt annan arbetsmarknad därför att de kanske skulle kunna jobba heltid inom en bransch där. De skulle i stället kunna bidra till exempel på inom det yrke de har utbildat sig till. Hur ser ministern på detta? 42 Statsrådet (M): Jag tror att det finns skäl att medverka till att utveckla arbetsmarknaden också för människor som har problem på den traditionella arbetsmarknaden. De har arbetsförmåga och kan göra insatser men de kan inte ge av sig själva av tiden. Det tror jag är en viktig frågeställning som politiken delvis äger, men som också handlar om många andra saker. Jag tycker att vi ser intressanta tecken i tiden på ett nytt intresse av att se till att människor kan medverka efter förmåga. Det är viktigt. Det andra är att tidsgränserna är avgörande. De är helt avgörande för att få reformen att fungera. Utan tidsgränser tror jag att vi är tillbaka i en vänta-och-se-mentalitet som har varit en av de dåliga egenskaperna i svensk socialpolitik. Men tidsgränserna kräver naturligtvis också att man har vettiga svar på vad som händer på den andra sidan tidsgränserna. De problematiska avvägningar som görs måste också få bra svar i varje enskilt fall. Där är jag fortsatt övertygad om att tidsgränserna är viktiga. Vi ställer frågor som vi inte ställde oss tidigare. väntar vi svar på några av dessa frågor. 43 (C): Också jag tänkte ställa min fråga till socialförsäkringsministern om i princip samma sak. För mig och är det viktigt att man ändrar och rättar till sjukförsäkringssystemet snabbt. Det är så många människor som kommer i kläm, och det är inte rättvist. Om nu handläggare har problem med hanteringen och tolkningen av lagen måste man rätta till det. Vi centerpartister tycker att det är orättvist att sjuka människor kommer i kläm av denna anledning. Om tolkningen av arbetsförmågebegreppet är olika hos och Arbetsförmedlingen måste man rätta till det också. Min fråga till ministern är nästan densamma som : När tänker ministern komma med förbättringsförslagen? 44 Statsrådet (M): Jag tänkte inte pigga upp stämningen genom att ge ett helt annat svar på denna fråga än på den förra frågan. Jag har i grund och botten samma svar på i grund och botten samma fråga. Jag tar det på stort allvar att vi har gjort en reform som ska vårdas, och jag tänker inte medverka till en återgång till det gamla. Men jag tar också de frågor som ställs om exakt vilka konsekvenser detta har fått på allvar. Det tar mig mer än en månad att känna mig övertygad om exakt vad vi ska göra. Därför tänker jag inte lägga ut en tidtabell för detta arbete. Men jag kan intyga att detta görs med betydande skyndsamhet och betydande noggrannhet. Att det blir rätt är viktigare än att det går fort. 45 (C): Om jag har förstått ministern rätt är det alltså någonting på gång. Då är det bra om ministern ändå kan säga att det är det. Jag undrar om ministern möjligen också skulle kunna säga att det är som man skulle kunna komma med förslag. Om detta besked inte ges kommer oron att öka ännu mer. Det blir oro när någon blir omförsäkrad och överförd till Arbetsförmedlingen. Det är inte meningen för detta är den bästa reformen som vi beslutade om under den förra mandatperioden. Det tycker både jag och . Men vi ska rätta till bristerna, och vi behöver ha besked om att detta sker skyndsamt. 46 Statsrådet (M): Jag tror att regeringsförklaringens exakta formulering är: i närtid. Jag delar helt uppfattning om att detta är viktigt och att det ska ske skyndsamt. Jag kan garantera att det pågår ett interdepartementalt arbete, som det heter på vackert språk, med stor intensitet i denna fråga.