prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Det handlar om att vi har en politik som ser till att människor får den språkutveckling som krävs och den arbetslivserfarenhet som krävs för att hamna i arbete. Det är just den politiken som vi genomför nationellt. Därför är jag mycket glad över att vi genomför detta, för det kommer att leda till att fler människor hamnar i arbete och fler människor hamnar i social gemenskap som är bortom etnicitet och bortom religion. Det handlar om att man hamnar i en social gemenskap i arbetet och är med och gör rätt för sig och bidrar till välfärd. 44 (S) replik: Jag kunde inte låta bli att undra vilken sfi-utbildning som menade. Säkert varierar kvaliteten på sfi-undervisningen rätt kraftigt. Men i talarstolen fick det att låta som om den sfi-utbildning som bedrivs runt om i är fullständigt värdelös. Jag har besökt en hel del sfi-klasser runt om i , som är min valkrets. Ett av problemen är att en del av de människor som kommer till och deltar i sfi-utbildningen har en bakgrund med mycket låg utbildning med sig från sitt hemland och kanske också en hel del traumatiska händelser som gör att man inte lär sig så fort eller så lätt, medan vissa av oss mer eller mindre har språköron. Jag undrar vilken sfi-utbildning som du hänvisade till. Jag tror att den är mycket varierad över landet. Man gör det lätt för sig om man sågar all sfi-undervisning jäms med fotknölarna. 45 (M) replik: Det har jag inte gjort. Som du märkte, , berättade jag i mitt anförande också om de bra kommunerna, som sköter sig. Men vi kan inte frångå det faktum att det finns kommuner som absolut missköter sin integrationspolitik. Det kan vi inte förneka. Det vore verklighetsfrånvänt. Jag kan dra ett personligt exempel. Jag kom hit som ensamkommande flyktingbarn när jag var . Jag har bott i de flesta delar av . Jag har bott i tolv olika familjer, och förutom en familj var det bara invandrarfamiljer. Jag har föräldrar, som har gått igenom en sfi-utbildning, som jag inte kunde kommunicera med på svenska. Det är egentligen en rätt bisarr situation, och det tyder på att sfi inte fungerar. , när vi tog över under den förra mandatperioden, var behörighetsgraden för sfi-lärare , hos svensklärarna. Skulle vi låta våra barn gå i en sådan skola? Nej, förmodligen inte. Och tänk vilken pedagogisk insats det krävs för att få en vuxen människa att lära sig ett nytt språk. Det krävs en stor pedagogisk insats. Jag tänker inte dra mig för att kritisera dem som inte sköter sin sfi-undervisning. Sedan är jag glad över att man i , där du kommer ifrån, sköter sin sfi-utbildning. Det är jättebra. Men vi kan inte förneka att det finns ställen där man missköter sina utbildningar, och det måste vi göra någonting åt. 46 (S) replik: Nej, men vi delar bilden av att livet och samhället inte ser likadant ut i bostadsområden eller städer eller landsändar, utan det är väldigt varierande förutsättningar. Då kommer jag till nästa fråga. Den gäller den genom tiderna största reformen, etableringslotsarna. Det är jättebra att man ska få en individuell etableringsplan när man är nyanländ i . Men återigen, ett jobb är lösningen på väldigt många saker här i livet. Det handlar om att försörja sig och arbetskamrater och allt det. Det var vi överens om. Men när man kommer till handlar det också om, tror jag, att det finns ett samhälle och en samhällsstruktur som kanske i mångt och mycket är lite ogenomträngbara. Eftersom jag kommer från tar jag exempel därifrån. Det är etableringslotsar som i möjligaste mån kanske är någon månad i någon kommun som faktiskt har flyktingmottagande. Då funderar man lite grann över hur det i praktiska verkligheten ska fungera med de här etableringslotsarna. De kanske är där bara en gång . Det är många saker som man säkert ska gå igenom. Det handlar om skola, sjukvård, barnomsorg, bank och allt det som vi oftast tar för givet. Då uppstår en fråga, eftersom introduktionen till ett jobb för nyanlända är så lång. Den största reformen genom tiderna slutar ju . Vad ska hända då? 47 (M) replik: Det är en praktisk, så att säga, erfarenhet man har i kommuner som sköter sin integrationspolitik, att det bara krävs ungefär för en människa att få sitt första arbete. Det krävs inte sju eller tio som det tar i vissa socialdemokratiska kommuner. Det krävs bara . Vi ser att i borgerliga kommuner som har genomfört den här reformen med etableringslotsar på lokalt plan har egen försörjning . Det här är en rimlig metod för att få folk i arbete. Det handlar om människor som har ett brett kontaktnät, som vet var arbetsplatserna är, som vet vilka arbeten som står till förfogande och som vet vilken erfarenhet och vilken matchning som krävs. De kan se till att människor hamnar i arbete. De kan se till att människor hamnar i ett arbete där de behövs och där de kommer att stanna. Det är en logisk slutsats. Er bild är att Arbetsförmedlingens handläggare är så pass allvetande att vi kan låta allting skötas av dem. Den bilden delar jag inte. Vi måste få in perspektiv utifrån. Vi måste få in folk som har kontakt med arbetslivet och se till att människor hamnar i arbete. Detta är jag absolut stolt över. Och det är väldigt bra. Det är med denna erfarenhet som den borgerliga regeringen genomför den här stora reformen. Men det du pratar om som är den största reformen, som jag refererade till som den historiskt största reformen, är att Arbetsförmedlingen tar hand om integrationen och anpassningen till det svenska samhället. Det är inte kommunerna som gör det. Det har inte med lotsarna att göra. Lotsarna är en del av detta. 48 (MP) replik: Tack så mycket, , för anförandet! Det går att instämma i mycket av det du säger när det gäller just språkutbildningen, språkets vikt och hur man kan vara funktionell i ett samhälle. Det är oerhört viktigt. Det gäller också kopplingen till att språket utgör en grund för att man ska kunna ta i princip vilket arbete som helst utifrån den utbildningsbakgrund man har. En sak skulle jag dock vilja fråga dig, . När man har gjort allting rätt, när man har gått igenom sfi eller för den delen och gymnasiet och byggt på med olika utbildningar på högskolenivå, kanske till och med två högskoleutbildningar, och har ett bättre språk än vad både du och jag har det handlar alltså om språkmelodin och intonationerna kommer man till det ögonblick då man börjar söka arbete efter arbete efter arbete. Man sorteras bort av många olika skäl. Jag kommer inte att gå in på detaljer, för det finns många olika skäl till att man kan hamna vid sidan av. Om man är etnisk svensk kan man diskrimineras på grund av funktionshinder, på grund av att man är kvinna, på grund av sexuell läggning och så vidare. Av de här orsakerna kan man diskrimineras även om man har en annan etnisk bakgrund. Men utöver det kan det också vara andra skäl. Vad har ditt parti tänkt göra när det gäller de här frågorna? Det undrar jag utöver att jag faktiskt håller med dig om att språket är viktigt. 49 (M) replik: Det du pratar om, , är diskriminering, och diskriminering har vi lagar mot. Jag vet att du tidigare pratade om hur du i justitieutskottet har jobbat med sådana frågor. Vi ser inga större skillnader i budgetposterna för diskrimineringsåtgärder mellan våra partier. De rödgröna och Alliansen har samma förslag till jämställdhetsåtgärder och diskrimineringsåtgärder. Det är ingen större skiljelinje mellan oss där. Därför ser jag också att diskriminering som sker på grund av etnisk bakgrund etcetera självklart ska stävjas. Det ska inte vara acceptabelt. Men jag är väldigt oroad över att vi endast skyller på diskrimineringen när det gäller att invandrare är så pass överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken. Jag vill inte att vi hamnar i den fällan, för vi ser det här klart och tydligt i kommuner som ligger bredvid varandra men som har helt olika politik. De ligger i samma arbetsmarknadsregion människor söker samma jobb. Man ser att den ena kommunen klarar sig bättre medan den andra klarar sig sämre, trots att det är samma socioekonomiska bakgrund. Då kan det handla om hundraprocentig förändring. Diskriminering sker, och den ska motarbetas. Men låt oss inte förlora fokus! Det här handlar i slutändan om arbetsmarknadspolitiska åtgärder, alltså om att se till att arbetsmarknaden fungerar väl, att människor har en bra matchning och ett bra språk, så att de hamnar i arbete. är nämligen mycket öppnare än det ibland framställs i diskrimineringsdebatten. Företagare är inte så inskränkta som många vill göra gällande. Jag vet att själv har anställt otroligt många. Trots att många vill ge honom ett dåligt epitet, så att säga, har han berättat för mig att han själv anställer, och då är det en person som företräder . 50 (MP) replik: Det var intressant. När det gäller den grundläggande idén om hur vi håller ihop samhället och hur vi ser till att människor får möjlighet att utvecklas och att utveckla tror jag inte att vi egentligen står särskilt långt ifrån varandra. Däremot är det ett problem när man gör det hela till en diskrimineringsdiskussion eller en diskrimineringsdebatt eller en fråga om att människor eventuellt inte kan eller, framför allt, inte vill lära sig språket. Då tror jag att vi börjar skjuta över skulden på dem som skulden egentligen inte hör hemma hos. Det är en skuldbeläggningspolitik som utgår från att det finns människor som inte vill lära sig ett nytt språk. Det är en ingång. En annan ingång, som jag egentligen skulle vilja ställa en fråga om till , är idén om ett samhälle som vi försöker hålla ihop, som vi tillsammans skapar oavsett bakgrund, oavsett idé om på vilket sätt vi kan göra oss till fullo representanter för det goda i samhället. När jag ställde frågan tidigare sade att vi gör ungefär likadana satsningar i likadana områden. Vad mer är det som ska göra tillsammans med sina samarbetspartier när det gäller integrationsfrågorna? Problemet ligger i grunden och skvalpar kring en enda viktig fråga som gör att det finns ytterlighetsidéer och tankar för att försöka slita samhället itu. Då är frågan: Vad är det som ska göras? Ska man kopiera Solnamodellen till alla andra kommuner i ? Hur kommer detta att ta? Vad är det för resultat vi kommer att se? 51 (M) replik: Vi genomför det som står i propositionen, och det är att vi ser till att Arbetsförmedlingen får ansvar för att upprätta en etableringsplan. Man lär sig språket, man får den samhällsintroduktion och den arbetslivsutbildning som krävs, man får den matchning som behöver skapas och man hamnar i arbete fort. Det är det som är planen. Det är rätt likt Solnamodellen, inte till punkt och pricka, men det är den reformen vi genomför. Jag skulle vilja bemöta det här med skuldbeläggning som du pratade om. Det handlar inte om skuldbeläggning. Jag tycker att man i samhällsdebatten ofta förväxlar eget ansvar med skuldbeläggning. Det handlar inte alls om skuldbeläggning. Det handlar om att människor ska inse att det är deras eget ansvar att se till att man går upp och går till sfi-undervisningen, att det är deras eget ansvar att man gör sitt yttersta för att integreras i samhället. Det är dit vi vill komma. Ingen i denna kammare kan på något sätt lägga fram ett förslag som tvingar människor som inte vill ta eget ansvar för att integrera sig. Det går inte, det är fysiskt omöjligt. Vi kan inte ha en sådan övertro på politiken och tro att det är möjligt. I slutändan handlar det om att poängtera för människor att det är deras eget ansvar att se till att de blir en del av . Politiken kan, absolut, skapa förutsättningar, vägar och verktyg, men i slutändan är det du själv som måste ta upp det här verktyget och gå den där vägen. Därför vill jag poängtera att eget ansvar är en bärande och viktig del i integrationspolitiken. Det är just därför vi genomför de reformer som vi genomför. 52 HANS (FP): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet AU1 om integration och jämställdhet. Jobb och svenska är nycklarna in i samhället. Det är de allra flesta överens om. är och ska vara ett öppet och tolerant samhälle. Det har gjort vårt land rikare, och vi liberaler är stolta över att vi har tagit vårt solidariska ansvar och givit människor som flytt undan förföljelse en . Att integration är viktig framgår av en undersökning gjord av nationalekonomen som har visat att 12 000 fler utlandsfödda i innebär att vår export ökar med och att vart femte nyetablerat företag i startas av en utlandsfödd person. Men som många kommit till vårt land och har lyckats ska vi vara tydliga med att vi har stora integrationsutmaningar. Därför genomfördes en etableringsreform som innebär en stor förändring av vår integrationspolitik. Fokus är på jobb och kunskaper i svenska. De allra flesta kommuner i har tecknat avtal med om att ta emot flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga. För en del län innebär flyktingmottagandet att befolkningsnettot kan hållas uppe. I , som jag kommer ifrån, och län, som ligger nära, uppgick mottagandet totalt till 1 783 personer. Det är människor som har sökt en tryggare framtid för sig och sin familj i och som inget hellre vill än arbeta och bidra. Den stora utmaningen handlar om att det tar för den nyanlända att komma i arbete och klara egen försörjning. i landet är det som har ett arbete. Det vittnar om stora problem i organisationen av mottagandet och organiseringen av den i . Den modell för mottagande av nyanlända som vi har haft har inte fungerat. Därför lägger vi nu om mottagandet. Valfrihet, individuellt utformade insatser och fler aktörer är viktiga delar i den nya reformen. Men vi behöver också förändra synen på dem som kommer till . Det är inte en enhetlig grupp utan enskilda individer som behöver professionellt stöd för att så snabbt som möjligt komma in i samhället för att kunna lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och ta del av de möjligheter, rättigheter och skyldigheter som gäller i . Därför utgår reformen från individens behov men betonar också individens ansvar för sin egen framtid. De viktigaste delarna i etableringsreformen är: Nr 1: I stället för att tas emot av ska nyanlända från dag ett mötas av insatser för arbete. Därför får Arbetsförmedlingen ta över samordningsansvaret från kommunerna när det gäller de insatser som ska leda till jobb och egen försörjning. Här är det viktigt att påpeka att kommunerna även fortsättningsvis kommer att ha viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och nyanländas etablering, till exempel ansvaret för sfi och annan vuxenutbildning, bostadsförsörjning och insatser för barn och unga samt ansvaret för att erbjuda nyanlända samhällsorientering. Nr 2: Det kommer att bli individuella insatser från dag ett. Kort efter det att den nyanlände beviljats uppehållstillstånd träffar hon eller han Arbetsförmedlingen för ett etableringssamtal. Frågor om var i landet den nyanländes kompetens efterfrågas och hur vägen till arbete ser ut diskuteras för att tidigt matcha bostad och arbetsmarknad. Utifrån samtalet görs en skräddarsydd etableringsplan med individuella insatser. Nr 3: Arbetslinjen är tydlig i det nya systemet. Etableringsersättningen är individuell och utgår när den nyanlände aktivt deltar i insatserna. För att få full ersättning ska den nyanlände delta i svenskundervisning och andra insatser som föreskrivs i etableringsplanen. Den individuellt utformade ersättningen kan leda till en förbättrad jämställdhet genom att ersättningen inte påverkas av andra inkomster i hushållet. Det är möjligt att arbeta vid sidan av insatserna utan att ersättningen minskas. Nr 4: En etableringslots införs för att stödja den nyanlände i . Ersättning till lotsen är resultatbaserad, vilket innebär att lotsen har ett intresse av att den nyanlände så snabbt som möjligt kommer i arbete och kan försörja sig själv. nr 5: Samhällsorientering införs som en obligatorisk del av de nyanländas etablering. Den ska ge grundläggande förståelse för det svenska samhället, hur det fungerar och vad det innebär att leva och bo i . Många nyanlända berövas möjligheten att känna delaktighet och bli en del av det nya samhället. Frågan som ställs till den nyanlända är: Hur kan vi hjälpa? Med ett perspektivskifte bör frågan vara: Hur vill du bidra? Därför utgår reformen från individens vilja, delaktighet och ansvar för sin framtid. Det är dags att gå från omhändertagande till delaktighet. Jag vet att när vi lyckas med detta kan vi i göra underverk. Det är så är byggt genom att vara ett öppet samhälle där vi tillsammans med våra styrkor och olika förmågor har byggt det här landet. Så kommer vi att göra även om vi lyckas på ett bra sätt med detta. Jag kan nämna att beräknas arbetskraften i minska med 12 700 personer. beräknas minskningen bli ca 700 personer. Det spår Arbetsförmedlingen i en färsk rapport som handlar om den så kallade generationsväxlingen. Med färre i arbetskraften ökar risken för brist på arbetskraft på många av våra arbetsplatser i länet. Här pekar man på olika sätt att hantera problemet från Arbetsförmedlingens sida. Ett sätt skulle vara att en större andel av kvinnorna kom ut på arbetsmarknaden. En annan så kallad arbetskraftsreserv finns förstås bland de utrikes födda. Många av de utrikes födda har långa studier med sig från sina hemländer. Det är utbildningar som skulle kunna översättas i en så kallad validering. Detta konstaterar som en viktig del i vårt framtida samhällsbygge. Den etableringsreform som vi nu genomför och som jag tror och hoppas mycket på är en del i att möta den stora samhällsutmaning vi har i . För att komma in på delen jämställdhet i betänkandet, herr talman, vill jag säga att Alliansen i utskottet ställer sig bakom regeringens satsningar och ambitioner i jämställdhetspolitiken. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under förra mandatperioden innebär en kraftig resursförstärkning för denna del av politiken. En rad viktiga reformer har genomförts för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män, och vi välkomnar förstås det fortsatta reformarbete som har påbörjats . Det är viktigt att påskynda utvecklingsarbetet inom området, som är strategiskt viktigt. Det är viktigt för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Alliansen noterar att i sitt förslag till jämställdhetspolitik ställer sig kritiska till genusteori och andra, som de uttrycker det, verklighetsfrånvända politiska teorier. Men vi vill understryka att genusteori är en vetenskapligt grundad kunskap som representerar ett eget kunskapsfält. Vid de svenska universiteten och högskolorna finns genusperspektivet företrätt på ett stort antal kurser inom de flesta ämnesområden. Genusforskning bedrivs dels som ett eget ämne, dels integrerat i andra ämnen. Därtill kan nämnas att det internationella intresset för såväl svensk genusforskning som svensk jämställdhetspolitik är stort. Det som har åstadkommits har gett en stark position inom jämställdhetsområdet. Intresset för och efterfrågan på våra kunskaper och lösningar är stort. har ett förtroendekapital internationellt att förvalta men också att utveckla. Dessa positiva signaler får många av företrädarna från vårt eget utskott, arbetsmarknadsutskottet, höra när de är ute på internationella möten som tar upp just området jämställdhet. Det är många som är intresserade av och positiva till det vi gör. finns det förstås mycket mer att göra även i , för detta är ett långsiktigt arbete. Genusteori och den genusforskning som bedrivs är verkligen inte någon verklighetsfrånvänd politik, politisk teori eller något allmänt tyckande. Kvinnors lika rättigheter och jämställdhet mellan könen finns dessutom reglerat i en rad internationella konventioner, däribland konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor den så kallade Cedaw. Vi står bakom denna politik som har som mål att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Alla delar av regeringens jämställdhetspolitik är viktiga. Det är inte en långsiktig och ansvarsfull politik att byta ut lösryckta delar och ensidigt satsa på dessa. Jämställdhetspolitiken är en sammanhängande helhet. Vi instämmer med regeringen om att det mot bakgrund av den kunskap man har fått och de erfarenheter man har gjort inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning är viktigt att säkra hållbarheten enligt de åtgärder som redan har genomförts. Grundläggande i detta arbete är att stärka jämställdhetsintegrering som strategi så att förändringsarbetet integreras i ordinarie strukturer. Verksamheter ska få förutsättningar för att resultaten ska bli just bestående. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer har fått en fortsatt hög prioritet. Jämställdhet på arbetsmarknaden, lika möjligheter i skolan och rätten till hälsa och omsorg på lika villkor är andra områden som kräver fortsatta insatser. Genom att regeringen tillför jämställdhetspolitiken extra medel för innevarande mandatperiod kan ett fortsatt aktivt utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden. Alliansen vill betona vikten av samlade insatser. Genom att ta ett samlat grepp på dessa samhällsproblem möjliggörs verkligt genomgripande förändringar. När det gäller frågan om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer instämmer vi i regeringens syn att mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör alla i samhället, såväl kvinnor som män. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot utsatta kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Vi kan konstatera att regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer har mynnat ut i ett femtiotal åtgärder inom en rad centrala områden. Jag vill också nämna att i den utvärdering av handlingsplanen som har gjorts av konstateras att åtgärderna har bidragit till en kvalitetshöjning av arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor. Arbetet måste förstås få fortsätta. Alliansen noterar också att socialtjänstlagen har stärkts för att tydliggöra kommunernas ansvar att ge stöd och hjälp till kvinnor och barn som har utsatts för våld. Vidare har fått ett särskilt uppdrag av regeringen att se över och hälso- och sjukvårdens insatser och arbete med offer för hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn och unga som blir gifta mot sin vilja. Uppdraget ska rapporteras . har genomfört omfattande utbildningsinsatser för att stärka polisens kompetens för brott som rör mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. har ett uppdrag att genomföra utbildningar för skolledare om hur skolor kan arbeta med dessa frågor. , herr talman, noterar vi i frågan om tvångsgifte att regeringen har tillkallat en särskild utredare som har i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen vad gäller just tvångsäktenskap. Utredaren ska redovisa sitt betänkande senast . I och med detta kan det konstateras att det bedrivs ett viktigt arbete på området. Det har delvis gjorts möjligt på grund av de förstärkta resurserna till jämställhetspolitiken. 53 (SD) replik: Visst är det så, , att med en större befolkning och invandring till skapas nya arbetstillfällen. Det är självklart så att det skapas små företag. Det skapas behov av arbetstillfällen i offentlig förvaltning och liknande. Men är det då positivt för samhällsutvecklingen och för samhällsekonomin? Det är inte säkert, . Om man tittar på en studie från i som kom för ganska precis och nationalekonomen rapport visar de att för att få en samhällsekonomisk positiv effekt med en invandring måste man inte bara få samma sysselsättningsgrad som hos den befolkning vi redan har i landet. Man måste också ha samma genomsnittsinkomst. Om man inte får dessa två parametrar får man ingen positiv samhällsekonomisk vinst av en ytterligare invandring. När man har samma sysselsättningsgrad och samma genomsnittsinkomst som majoritetsbefolkningen tar det ändå upp till att över huvud taget få någon positiv effekt.