prot · GX09124 · 2010-05-24 00:00:00 — Propositionen innehåller också förslag om en lagändring som gör det möjligt för kommuner att lämna ekonomisk kompensation till enskild person som inte fått bistånd enligt socialtjänstlagen inom skälig tid eller i enlighet med beslut av socialnämnd eller ett avgörande av domstol. Förslaget ger också en kommun rätt att ge kompensation till enskild i det fall socialnämnden inte fullgjort den garanti som lämnats att inom eller på ett visst sätt tillhandahålla biståndet. För att tydliggöra en verksamhetskvalitet på området föreslås ett frivilligt system med värdegrundsmärkning av äldreomsorg i såväl kommunalt som enskild bedriven äldreomsorg. Betänkandet innehåller även förslag till stöd till en fortsatt primärkommunalisering av hemsjukvården, där det kan bli aktuellt att ge kommunerna rätt att anställa läkare, samt insatser för att främja ökad mångfald av utförare inom vård och omsorg. Lagförslaget föreslås träda i kraft . Med denna inledande presentation av betänkandet om värdigt liv i äldreomsorgen överlämnar jag härmed detta för debatt och beslut i kammaren. 28 (): ska vi debattera något som berör väldigt många, nämligen de en och en halv miljoner människor som är i vårt land. har medellivslängden ökat med , och man har fått många fler friska år. Det bygger egentligen på den generella välfärdspolitik som vi har haft i vårt land, och den har gällt oss alla. Det är det som har varit så bra. Propositionen som vi ska debattera innehåller många försök till förbättringar. Man ska nu skriva in i socialtjänstlagen att äldre ska få leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Egentligen är det en självklar sak som redan finns inskriven, men som man nu väljer att kalla en nationell värdegrund inom äldreomsorgen. När gruppen äldre ökar kraftigt måste det till en mycket bättre organisation inom sjukvården och äldreomsorgen. När behov av vård och omsorg uppstår ska det inte råda någon tvekan om att det är samhället som ska bistå med detta. Man ska inte behöva känna oro eller behöva ta till privata försäkringslösningar för att känna sig trygg. Alla ska kunna lita på att samhället finns där. Den gamla ska mötas av respekt. Man ska också kunna styra över sin vardag och ha inflytande över vilka insatser man får. Det är något som vi som sitter här anser som helt självklart. Den tidigare socialdemokratiska regeringen inledde 2006 ett långsiktigt och brett investeringsprogram för att utveckla och stärka vården och omsorgen om våra äldre. Till det knöt vi och även ett investeringsstöd för att öka antalet platser i särskilt boende. Dagens proposition innebär att begreppet värdegrund skrivs in i socialtjänstlagen. har dock avstyrkt förslaget med motiveringen att det till stora delar blir en upprepning av de mål och principer som redan finns i SoL. De brister som finns inom äldreomsorgen beror inte på att det saknas lagstiftning, utan de beror på att man inte har någon uppföljning och inga bestämmelser som följs. SKL avstyrker också förslaget på samma grunder som . De invändningar som framförts av flera remissinstanser är viktiga, och de pekar på svårigheterna med denna typ av lagstiftning. Vi ser ett behov av detta för att öka de äldres inflytande, som det är ganska dåligt med . Det krävs dock en lång rad förändringar för att de äldre ska kunna vara med och styra sin vardag även när kroppen behöver omsorg. Äldre måste få besluta om sina egna liv, precis som alla andra vuxna människor. De måste visas respekt och ha rätt till den hjälp de behöver för att leva ett bra liv. Den här propositionen kommer inte att förbättra äldreomsorgen. Det finns områden som det är helt nödvändigt att göra förändringar på för att uppnå ett värdigt liv inom äldreomsorgen. Det handlar till stor del om utbildning av personalen. Det är en viktig del. saknar många anställda i äldreomsorgen grundläggande utbildning för yrket. Det är helt oacceptabelt, och det bara fortgår. Anser man att det är lika viktigt med utbildad personal i äldreomsorgen som tar hand om våra gamla som det är med utbildad personal som tar hand om våra barn, alltså lärare, är det mycket negativt att den borgerliga regeringen valt att inte fortsätta den statliga satsningen Kompetensstegen som startades av vår regering. Det satsades 1 miljard, och över 100 000 personer fick möjlighet till kompetenshöjning. Det var i alla fall en bra början. Regeringen har dess värre inte tagit några nya initiativ eller fortsatt på vår väg. En annan viktig del är personalens rätt att yttra sig om sin verksamhet. omfattas alla av rätten att meddela uppgifter för publicering, meddelarfrihet. Man är också garanterad anonymitet. Offentliga arbetsgivare får inte efterforska vem som har lämnat meddelandet. En ökad andel av offentlig verksamhet utförs dock av privata företag, och insynen där är obefintlig eftersom det betraktas som företagshemlighet. Så kan det inte få vara. har i en rapport kritiserat bristen på kontroll av äldreomsorgen och menar att regeringen har ett ansvar för att förvissa sig om att äldreomsorgsmarknaden fungerar som saknas . Regeringen har dock inte gjort något åt detta. Dagens huvudmannaregler i hemsjukvården är ett stort problem. I hälften av landets kommuner är det fortfarande två olika organisationer för vården och omsorgen om de äldre som vårdas hemma. Det betyder att det först kommer en bil från och sedan en bil från omvårdnadsteam. Det blir många personer som besöker den gamla. Dessutom blir det många bilar, vilket inte är särskilt bra för miljön. De äldre drabbas bara för att man inte komma överens mellan huvudmännen. Det är ganska sorgligt att man inte gör något mer kraftfullt. I den nationella utvecklingsplanen redovisade vi att huvudansvaret för hemsjukvården absolut borde överföras till kommunerna och att regeringen skulle återkomma med ett förslag om detta. efter regeringsskiftet redovisade dock den borgerliga regeringen att man inte skulle genomföra den förändring som vi föreslog. Det visade sig dock ganska snabbt att det inte var något klokt beslut, för nu har regeringen ändrat sig för sent och redovisar att man tillsätter en nationell samordnare med uppgift att stödja landsting och kommuner och fortsätta processen med att överföra ansvaret för hemsjukvården från till kommunen. Det är bra, men det är alldeles för klent att tillsätta en organisationsstödjare. Det är dags att sätta ned foten ordentligt så att det blir någon verkstad av det hela. Regeringen redovisar också i propositionen att det tyvärr inte blir någon lagreglering av yrkeskrav för äldreomsorgen detta trots att det är den viktigaste åtgärden för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen. Det är helt uppåt väggarna att av personalen inte har någon yrkesutbildning för sitt jobb något som man har i nästan alla andra yrken. Varför är det så? har också i sin granskning av äldreomsorgen kritiserat just detta. Att det är ett viktigt jobb måste man visa genom att införa nationella kompetenskrav för att kunna få arbeta inom äldreomsorgen. Maten är ett annat bekymmer inom äldreomsorgen. Maten är en självklar del av vår vardag. Många av oss sitter kanske och funderar på vad vi ska välja att äta till lunch. De äldre inom omsorgen får dock inte välja själva, och de borde de få göra i mycket större utsträckning. Maten är något som vi alla ser fram emot. Det är inte bara vad som ligger på tallriken utan hur hela matsituationen ser ut som räknas. Att få känna doften av nylagad mat då och då är en rättighet och även att få äta i gemenskap med andra om man vill. Alltför många äldres enda matupplevelse är att få långt i förväg tillagad mat. har den transporterats långt och serveras i en plastlåda, och lådorna körs ut i taget. Många gamla klarar inte ens av att få upp plastfilmen på förpackningen, än mindre att värma maten i mikron. Personalen får ändå köra ut och ordna detta. Att sedan äta maten ensam livet ut är inte förenat med god kvalitet i äldreomsorgen. Där behöver man absolut göra något. Uppdrag till och övriga aktörer bör kompletteras med ett uppdrag till och att se över reglerna för en god matkultur i äldreomsorgen. Det gäller även möjligheten att kunna laga mat på plats. Regeringen föreslår en ändring i lagen som ger kommunen rätt att lämna ekonomisk kompensation till en enskild när en person inte fått bistånd inom skälig tid efter beslut av socialnämnd eller domstol. och avstyrker förslaget och anser att det är tveksamt att man ska kunna köpa sig fri från de skyldigheter man har. Vad hjälper det tant som behöver en plats på äldreboendet om hon får en slant i stället för platsen? Inte ett enda dugg. Nej, socialnämndens beslut ska gälla; inget annat är acceptabelt. Man pekar också på att det kan bli en ganska lönande affär att skjuta upp besluten, ge en slant i kompensation och i stället låta anhöriga göra kommunens jobb. Skadestånd i denna form är ett nytt sätt att bedriva lagstiftningsarbete när det gäller äldreomsorg. Det känns inte värdigt svensk äldreomsorg. Äldreomsorgen ser väldigt olika ut i landets kommuner. Regeringen vill införa ett frivilligt system för värdegrundsmärkning av all äldreomsorg. Det är ett alldeles för vagt begrepp och ett kraftlöst initiativ. Man bör snabbt återkomma till med ett förslag om kvalitetsmärkning av äldreomsorgen där viktiga aspekter som läkemedelsanvändning och personalens kompetens tillförs. Regeringen redogör också i propositionen för sin avsikt att uppdra åt berörda myndigheter att skapa en nationell handlings- och åtgärdsplan för säkerhetsfrämjande arbete för äldre. Det är mycket bra och viktigt. Vi stöder verkligen detta initiativ, men vi skulle också vilja ha in den viktiga frågan om våld mot äldre och mäns våld mot äldre kvinnor i uppdraget. För äldre personer som är i behov av omsorg av någon annan är ju otroligt sårbara och utsatta. Våldet är ett dolt brott som sker i hemmet eller på en vårdinrättning. Det är övergrepp i olika former som inte sällan utförs av anhörig eller anställd personal. Det gör utsattheten dubbel, eftersom offret är beroende av förövaren för att klara sin vardag. Ofta är förövaren den ende som står för kommunikationen. Den äldre kan inte ens meddela att det pågår något där hemma. Därför måste både vårdpersonal och chefer självklart ha utbildning för det här. Propositionen innehåller många bra idéer och uppslag, men de är alltför kraftlösa. De flesta förslag bygger på frivillighet. I de här tiderna, när dagens regering har delat ut till allra rikaste personer i stället för att stärka den svenska äldreomsorgen, känns det inte särskilt hoppfullt att det här förslaget heller blir verklighet. Jag yrkar bifall till reservation nr 6 och reservation nr 10. 29 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 6 om nationell yrkeskompetens och reservation nr 7 om trygghetsboende. var jag på anhörigriksdagen i tillsammans med ungefär 900 andra. Det var personal, politiker och främst anhörigvårdare. När anhörigriksdagen startade intervjuade man och frågade två anhörigvårdare, en kvinna och en man, vad de tyckte var viktigt att tänka på för framtiden. Kvinnan lyfte fram att hon trodde att det kommer att förändras mycket i hela samhället. Det är nog inte alls säkert, sade hon, att vi anhöriga kommer att kunna ställa upp på det sätt som vi gör . Man måste tänka på det när man utvecklar äldreomsorgen och stödet till anhöriga. Mannen sade lite tvärtom. Han sade: Jag tror inte att samhället kommer att ha råd att ta hand om de gamla framöver när de blir fler. Jag tror att det är vi som får ta hand om alltihop. gör anhöriga väldigt mycket, av insatserna. Vi kan också konstatera att när det gäller anhöriga som gör insatser ser det olika ut. Det är i högre grad döttrar och svärdöttrar än söner och svärsöner. För de äldre som själva har en ekonomi som är dålig och anhöriga som inte har höga inkomster får döttrarna rycka in och ta tag i det som kanske inte äldreomsorgen klarar av tillräckligt bra. När man har en bättre ekonomi som äldre eller anhöriga som har det kan man komplettera med privata köpta tjänster. På så sätt riskerar vi att få ett tudelat samhälle för de äldre. Jag skulle vilja säga till mannen på anhörigriksdagen att vi har råd. Vi har råd , och vi har råd framöver. De nedskärningar som flera pratade med mig om på anhörigriksdagen och som äger rum runt om i landet hade inte behövt ske med en regering som satte välfärdsjobb i kommuner och landsting framför skattesänkningar. Det är därför som minst 12 miljarder mer till kommuner och landsting 2011 och 2012 är ett viktigt rödgrönt krav. I min hemstad skulle det innebära 340 miljoner. Jag skulle vilja säga till den kvinna som var väldigt bekymrad över läget i att skulle ha fått 85 miljoner mer. Vi har råd också . Det handlar om hur vi prioriterar: världens bästa välfärd utan vinstintressen, jobb, grön omställning och en rättvis fördelningspolitik eller skattesänkningar och en ensidig ökning av den privata konsumtionen. Från sida tycker vi att det är självklart att människor ska ha stöd utifrån sina behov och att vi solidariskt ska bidra till vår gemensamma välfärd. Vi ska få hjälp och stöd efter behov och betala efter bärkraft. Du ska betala mer skatt om du tjänar mer men absolut inte mer skatt än andra för att du är pensionär, arbetslös eller sjukskriven. Det handlar om vilket samhälle vi vill leva i. Det har sagts tidigare vad den här propositionen handlar om. De konkreta förslag som ligger är ändringar i socialtjänstlagen och i lagen om kommunala befogenheter. Vi från och De rödgröna yrkar inte avslag på någon av de ändringarna. Som sades tidigare här av skriver man in en värdegrund, rätten att bemötas med respekt och känna välbefinnande. Det är vi absolut inte emot. Däremot undrar vi vad det blir för direkt förbättring av att skriva in ungefär samma saker en gång till. För det står redan vackra ord i socialtjänstlagen som man kan hänvisa till. Vi tror det behövs mer handfasta saker för att utveckla äldreomsorgen. Att kommunerna frivilligt ska kunna ge ersättning för att man inte får den hjälp man ska ha tycker vi är ett något konstigt sätt att prioritera förändringar i lagstiftningen inom äldreomsorgen. Det viktiga är att alla ska ha den hjälp som de behöver. Vi tycker att det är bra att det tydligt framgår att äldre ska kunna påverka de timmar och det bistånd de får. Det är något som vi själva har motionerat om . Men det behövs mer handfasta förslag om det här ska bli verklighet ute i äldreomsorgen. Då handlar det om att kommunerna har långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Vi är mycket tydliga där. Vi ska inte bara satsa på ökat stöd nu så att vi stoppar nedskärningar och besparingar. Vi ska satsa på ökad kvalitet och fler anställda i och på äldreboendena framöver, för det behövs. Det behövs också närvarande chefer som har utrymme att vara med och utveckla äldreomsorgen. Det tror vi är betydligt mycket viktigare nu än att vi får en bra ledarutbildning. Vi har inget emot det, men utan möjligheten att cheferna har utrymme för att göra sitt jobb gör det inte den nytta det skulle kunna göra. Att arbeta med sköra äldre människor är ett mycket viktigt arbete. De som gör det ska ha bra arbetsförhållanden och möjligheter att utveckla sig i arbetet. Många saknar grundläggande utbildning för sitt jobb och tillräckliga möjligheter till fortbildning. Regeringen valde att inte fortsätta den kompetensutvecklingssatsning, Kompetensstegen, som startades av oss rödgröna. Det var 1 miljard . Jag vet att det drog i gång många kompetenshöjande och kvalitetshöjande verksamheter i äldreomsorgen. Vi vill återuppta en satsning på Kompetensstegen. Den skulle aldrig ha avbrutits. Det behöver också tydligt sägas att det ska vara en långsiktig satsning på att höja kompetensen och utbildningsnivån i äldreomsorgen. I vår budget i hade vi förslag på en tioårig kompetenssatsning med 400 miljoner . Det kan inte vara så att så många som och i en del kommuner oändligt mycket mer, för det ser olika ut inte ens har den grundläggande utbildning de ska ha. Ska äldreomsorgen bli attraktiv och människor vilja jobba där och fortsätta att jobba där måste man kunna leva på sin lön. Därför är rätten till heltid så viktig. Vi rödgröna gör en gemensam heltidssatsning med 1 heltidsmiljard till kommunerna för att heltid ska bli en rättighet och deltid en frivillig möjlighet. Vi är beredda att lagstifta om inte det hjälper. har, som jag sade tidigare, krävt valfrihet i vardagen för äldre människor . Det handlar om rätten att så långt som möjligt själv bestämma vad de timmar man får i ska användas till, när man får hjälpen och hur den utförs och att vara med och påverka under biståndsbedömningen. Det handlar om att kunna påverka det liv som jag lever på ett äldreboende, om jag får komma ut, hur jag får duscha och att få hjälp och stöd att göra det som är viktigt för mig. Men för att det som skrivs in i socialtjänstlagen ska bli verklighet måste det finnas tillräckligt med personal. Det här handlar om ett flerårigt utvecklingsarbete, om hur vi organiserar och utvecklar äldreomsorgen och bemötandet. Vi har en annan politik än den borgerliga regeringen. Vi säger nej från sida till marknadsanpassning och vinstintressen i äldreomsorgen. Vi säger nej till att stora vårdbolag som Carema, Aleris och Attendo Care, som driver av de äldreboenden som har privata utförare, ska vara med och i allt högre grad påverka den äldreomsorg vi ska ha i . Deras primära mål som privata bolag är vinst. Vi i har ett alternativ som handlar om verklig valfrihet, rätten att ha ett inflytande över sin vardag, tillräckligt med personal så att man kan se hela människan och få kontinuitet i verksamheten, bra arbetsförhållanden och bra utvecklingsmöjligheter. Det handlar också om en äldreomsorg som aldrig får utestänga någon av ekonomiska skäl. Det finns anledning att ifrågasätta höga hemtjänsttaxor. När man börjar behöva ha hjälp tar många kommuner ut en avgift som ligger långt utöver vad hushållsnära tjänster kostar. Det är helt orimligt att stänga ute människor. Det innebär att vi får en äldreomsorg där fattiga pensionärer hänvisas till kommunen och andra väljer hushållsnära tjänster när man har råd att betala det. Vi tycker också att det är självklart att man som par ska ha rätt att bo tillsammans. Lika självklart är det att vi behöver utveckla och se över matsituationen. Det ska inte behöva vara pulversåser. Det ska inte behöva vara halvfabrikat. Flera har visat att man kan satsa på en nylagad, närproducerad mat och göra måltiden till den högtid den ska vara. Jag ska känna mig trygg och veta att jag kan bo bra och självständigt när jag inte klarar att bo i mitt hus längre eller om jag bor på tredje våningen och kan ta trapporna utan måste bo i ett hus med hiss. Då måste vi se till inte bara att detta finns i form av moderna lägenheter och trygghetsboenden utan också att de fattigaste pensionärerna har råd att flytta in i de bra boenden som skapas. Det gäller alltså att satsa på både fysisk tillgänglighet och ekonomisk tillgänglighet. Det finns olika alternativ när det gäller äldreomsorgen. De alternativen ska vi utveckla och diskutera i valrörelsen framöver. Med detta vill jag tacka för mig och säga att det viktigaste för oss är en äldreomsorg efter behov och att välfärden finansieras solidariskt efter bärkraft. 30 (): I det här betänkandet om ett värdigt liv i äldreomsorgen behandlas en gemensam motion från , och . Vi har också tio gemensamma reservationer som vi naturligtvis står bakom, men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till reservation nr 8, som handlar om särskilt boende enligt socialtjänstlagen. Förslaget om en nationell värdegrund för äldreomsorgen innebär att det skrivs in i socialtjänstlagen att verksamhet som rör omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande samt att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Vi i De rödgröna har gemensamt ställt oss bakom det här förslaget, men vi är tveksamma till om man genom detaljerad lagstiftning kan förbättra sådana saker som människosyn och bemötande inom äldreomsorgen. De brister som finns inom äldreomsorgen beror enligt vår uppfattning inte på att det saknas lagstiftning, föreskrifter, nationella mål och riktlinjer för äldreomsorgen. Problemet är i stället att mål, riktlinjer och aktuell lagstiftning inte följs. Ett annat problem med förslaget till nationell värdegrund för äldreomsorgen är att man med förslaget särbehandlar gruppen äldre i socialtjänstlagen. Rimligen borde alla grupper omfattas av den nya lagstiftningen. Vi i De rödgröna anser i stället att den enskilt viktigaste åtgärden för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen är att satsa på personalen. Det är helt oacceptabelt att av personalen inte har yrkesutbildning för jobb inom äldreomsorgen. Att den alltför låga andelen yrkeskompetent omvårdnadspersonal inverkar negativt på kvalitetsutvecklingen är för oss en självklarhet. Därför vill vi genomföra kraftfulla åtgärder för att öka andelen kompetent omvårdnadspersonal. Vi vill att det införs nationella kompetenskrav för att arbeta i äldreomsorgen. Det är personalens kunskap, erfarenhet, empati, människokännedom, humor och kreativitet som skapar förutsättningar för en förbättrad kvalitet inom äldreomsorgen. Men även med en fullgod kompetens hos personalen är bemanningssituationen helt avgörande. På många håll inom äldreomsorgen är bemanningen alldeles för låg, vilket innebär att trots att personalen har tillräcklig kompetens och vet hur man ska genomföra arbetet med hög kvalitet och säkerhet blir det i princip omöjligt eftersom bemanningen är för låg i förhållande till arbetsuppgifternas storlek. Under resten av mitt anförande tänker jag uppehålla mig vid en kvalitets- och patientsäkerhetsfråga inom äldreomsorgen som vi tycker att det talas alltför lite om, nämligen de äldres matsituation. Maten och måltiden är grundläggande för vårt välbefinnande. Alla människor borde ha möjlighet att få känna doften av nylagad, god mat och sedan få den serverad i en trevlig och lugn miljö. God mat är en avgörande livskvalitetsfråga för de äldre. Inom dagens äldreomsorg är plastlådorna med färdiglagad mat vanligt förekommande. Att det enda vi erbjuder våra gamla är en smaklös, uppvärmd mat visar på dålig förståelse för matens betydelse för trivsel och hälsa. Vi tycker att det är respektlöst att ge våra äldre i äldreomsorgen mat som inte smakar gott, inte ser god ut och inte luktar gott. Detta leder till att en stor andel äldre inom äldreomsorgen är undernärda eller riskerar att bli undernärda och till att många svälter ihjäl. Maten och näringsinnehållet behöver anpassas efter de äldres behov, och de ska alltid erbjudas god mat som smakar och doftar gott! Hälsa och mat hänger ihop. För de gamla är måltiden ofta . Bra mat kan bidra till en förbättrad livskvalitet och ett friskare liv. God och näringsrik mat är en nyckelfråga för en fungerande äldreomsorg och en effektiv vård. Många av de äldre som bor kvar hemma och får hjälp av har svårt att motivera sig att äta tillräckligt och har dålig matlust. Detta riskerar att leda till undernäring. De flesta äldre upplever måltidsupplevelsen av att äta uppvärmd mat ur en plastlåda som väsentligt sämre än att äta mat som har lagats på plats. Därför behövs det stora satsningar inom framför allt så att man till exempel får trevligt sällskap vid måltiderna och att maten både doftar och smakar bra. Det bör också vara fullt möjligt att välja bort plastlådan till förmån för att få maten lagad hemma av hemtjänstpersonalen. För handlar maten i stor utsträckning om värdegrund, välbefinnande och värdighet. Mat som lagas centralt och körs ut inom kommunen och ibland mellan kommuner genererar många onödiga transporter med trängsel och miljöpåverkande utsläpp som följd. En matlagning där maten först tillagas och sedan kyls ned för att åter värmas upp använder väsentligt mer energi än den som serveras direkt efter tillagning.