prot · GY099 · 2010-11-03 00:00:00 — Du är en moderat statsminister för en borgerlig minoritetsregering. Det är ditt ansvar, inte oppositionsledarens, att visa hur den parlamentariska strategin ska se ut. Det ansvaret tycker jag inte att du har tagit. 30 Statsminister (M) replik: Låt mig än en gång påpeka att lösning åren då det var lite otydligt huruvida och befann sig i regeringsställning, som en del av majoritetsunderlaget, som en del av oppositionen eller ibland faktiskt utövade allt på en gång, ledde till diskussioner om att det fanns stora oklarheter. Jag har hört miljöpartister säga att de aldrig någonsin önskar sig tillbaka till det läget. Det är väl egentligen bara socialdemokrater som ofta uttrycker att de inte såg några problem med detta. Alla andra upplevde att det var problematiskt. Men det här är inte det enda läge som har funnits . Det har i hög utsträckning, också år då jag har suttit i , byggt på att det har funnits en oförenlighet i de politiska strävandena hos oppositionen som har möjliggjort för då socialdemokratiska minoritetsregeringar och alliansregeringar att regera . Sedan får vi naturligtvis se hur det är möjligt utifrån budgetordning och det ansvarstagande vi försöker ta för breda överenskommelser. På det sättet har jag redogjort för vår strategi. 31 (MP) replik: Man kan nog säga att har tagit ett starkare grepp och kontroll över regeringen. De mindre partierna har fått maka på sig efter valet. har till exempel blivit av med ansvaret för de statliga företagen och för infrastrukturen. själv har dessutom satt in Per Schlingmann som kommunikationsansvarig. Det borde betyda ett särskilt engagemang för just kommunikationerna. Därför blev jag förvånad över att regeringen direkt efter valet tog till storsläggan mot järnvägen. I stället för att lösa järnvägsproblemen minskar investeringarna i budgeten från 14,5 miljarder till bara 5 miljarder . Det är en sänkning med två tredjedelar. Däremot ökar väginvesteringarna. Dessutom ska banavgifterna höjas dramatiskt. I valrörelsen fick vi också reda på att underhållet till järnvägen ska minska. Transporterna är avgörande för att lösa klimatfrågan. En modern infrastruktur är också avgörande för svensk konkurrenskraft. Varför vågar ni inte investera ? Varför är ni rädda för att investera i ökad konkurrenskraft och mindre utsläpp? Vad är det egentligen för hangups som gör er blinda och oförmögna att ta till synes självklara beslut? 32 Statsminister (M) replik: Ett av de mer omfattande satsningsområdena som alliansregeringen har är infrastruktur. Det handlar om en plan fram över 2021 på nära 500 miljarder. Jag tror att den exakta siffran är 482 miljarder. Till det kommer en mycket kraftfull närtidssatsning. Det var en del av de krisåtgärder som efterfrågades av många och som vi tog fram stora resurser för. Vi bad då de myndigheter som bereder både järnvägs- och väginvesteringar att ta fram allt som i realiteten var färdigt att påbörja arbetet med. Vi fick en lista, och den var mycket lång. Vi förhandlade inte minst var pådrivande och vi sade till slut att vi tar hela listan. Allt flyttade vi in i vår närtidssatsning, allt som var redo i ; sätta en spade i marken, ett spett runt en sten eller hur man nu ska beskriva detta. Allt fick sina resurser. Vad är det vet om planläget och andra förberedda åtgärder som vi inte kände till vid det tillfället? Det gäller inte bara att ha en idé utan man måste också ha en förberedd plan, och det måste finnas ett läge och en färdig finansiering. Vi var beredda, och vi genomförde också detta som en del av vår närtidssatsning. Det har också gjort att det har varit större satsningar nu nära. Titta runt om i . Den som hävdar att ingenting görs när det gäller infrastrukturen har valt att stanna hemma. Då har man missat rätt mycket av vad som sker. Det här är välkommet och nödvändigt. Ett geografiskt vidsträckt land behöver dessa satsningar för att kunna krympa arbetsmarknadsregioner och för att det ska finnas förutsättningar för att leva över hela . Men beskrivningen att ingenting görs faller på sin egen orimlighet. Det här är förmodligen det enskilda område där vi har gjort våra största satsningar, både i närtid och hela vägen fram över 2021. 33 (MP) replik: Vad är det som ser? har tittat i regeringens budget. Där kan man läsa dessa siffror. Det stämmer att det är en del kortsiktiga satsningar och investeringar som har gjorts direkt åren efter finanskrisen. Men vad händer nu? Jo, det motsatta. De långsiktiga investeringarna stoppas. Det finns ingenting av de planer som vi har diskuterat på bred front i om höghastighetsbanor. Det finns ingenting om satsningarna att fortsätta efter . Ostlänken finns inte med. Det finns inte heller något av det som partivän föreslog i ökade satsningar för att få ordning på järnvägen. Prata gärna med Per och prata gärna med Adelsohn det är kanske också ett känt namn i branschen om vad som behöver göras. Det finns stora behov, men ni gör tvärtom. Jag tycker det är sorgligt att det är så. 34 Statsminister (M) replik: Inför valet var det många dåvarande statsråd som gjorde olika former av utspel på temat: ska vi visa att vi gör stora satsningar. Det skulle byggas olika vägar och sättas i gång olika projekt. Det där gjorde att när vi kom in i väcktes tidigt ett bekymmer över att det saknades finansiering för många av dessa löften. Vi bad att få fram en redovisning av hur stora underskotten var, detta luftslott som hade byggts upp i skillnad mellan löften och färdig finansiering. Det talades i storleksordningen om nära 100 miljarder av underfinansiering. Det här har varit ett ok för oss att bära, att riva luftslottet och se till att få fram riktig finansiering kopplad till de löften som har givits. Sedan är det riktigt att vi inte har med några satsningar på höghastighetsbanor. Det har inte funnits tidigare heller. Det finns enligt oss inte heller ansvarsfullt underbyggda kalkyler som gör att det går att hävda att detta ska vara försvarbart. Om detta får vi naturligtvis fortsatt diskutera. Oppositionen har oftast de resurser som en ansvarsfull regering faktiskt inte har möjlighet att använda på samma sätt. 35 (SD) replik: Om arbetsutbudet: Inför den förra mandatperioden gick den här regeringen till val på att stärka arbetslinjen, att bryta utanförskapet. Resultatet blev 290 000 nya människor, 100 000 nya jobb. Det är ett ganska klent resultat i förhållande till den ambition som och hans regering hade. Den här regeringen har under sina inte lyckats bryta utanförskapet. I stället har man och att döma av regeringsförklaringen verkar man dessutom fortsätta med det fyllt på utanförskapet, år . Faktum är att invandringen till aldrig har varit så stor som under just regeringen . Jag får inte ihop matematiken. Hur ska man kunna bryta utanförskapet och stärka arbetslinjen som man fortsätter att importera arbetslöshet? Det är ju vad det handlar om. En alldeles för stor del av dem som flyttar till vårt land har inte någon som helst möjlighet att få ett jobb, att få en egen försörjning. Inte ens regeringens egna konstruerade kvoteringsåtgärder hjälper i det avseendet. när jag har möjlighet att ställa frågan undrar jag helt enkelt: Hur får statsministern ihop det här? Hur får statsministern matematiken att gå ihop? 36 Statsminister (M) replik: Arbetsutbud är ett uttryck som ekonomer ofta använder. Det återspeglar att det finns drivkrafter för arbete i ett samhälle. Det gäller att se till att de är tillräckligt starka och tydliga och att vi arbetar med begrepp som anställningsbarhet, det vill säga att människor ska kunna få ett jobb utifrån egna kvalifikationer. Det gäller dem som är födda i och dem som kommer till . De som kommer hit har tidigare egentligen varit hänvisade till en enda dörr, där det har stått asyl. Därför har vårt asylsystem delvis varit överbelastat av dem som har asylskäl men också av dem som inte hittar en annan väg in. Denna regering har vidtagit förändringar och möjliggjort att det finns en ny dörr, där det står arbete. Arbetskraftsinvandring är ett viktigt svar på just hur vi får fler att komma till och också arbeta. Jag tycker att vi ska vara ödmjuka och säga att det är svårt att få ett jobb i ett land där man har arbetsförbud, för det är så det har sett ut för många av de människor som har kommit hit. ger vi dem faktiskt möjlighet att få jobba också under asylsökningsprocessen. Det är en del av våra svar. Vi tror att behöver detta. Vi behöver mer av arbete. Vi behöver mer av arbetsutbud. Vi behöver mer av att arbetsföra människor inte göms undan i olika ersättningssystem utan står till arbetsmarknadens förfogande. Sedan måste vi naturligtvis föra en politik som sänker trösklar och använder en del skattelättnader. Jag noterar att snarare raljerar över dem, men jag tror att de är rent nödvändiga för att möjliggöra för människor att komma i arbete. Det är vår arbetslinje. Jag har noterat att är kraftfullt emot den. Ni har mer en inriktning av att höja ersättningar och bidrag till dem som inte jobbar och plocka ned vår arbetslinje. Det innebär i realiteten att ni inte heller kan underbygga övriga delar av er motion. Ett där vi inte arbetar kommer inte att vara ett där vi fortsatt utvecklar vår välfärd. 37 (SD) replik: Det är naturligtvis svårt att komma till ett land och få ett jobb när det inte finns några jobb. Det är väl så jag ser själva huvudanledningen. En typisk följd av att det inte går ihop är de så kallade instegsjobben. Det var dem som statsministern menade att jag raljerade över. De har konstruerats just därför att vissa invandrargrupper har så förtvivlat svårt att få jobb i , att över huvud taget komma in på arbetsmarknaden. Det innebär i praktiken kvotering av invandrare eller om man så vill diskriminering av infödda svenskar. Sedan det systemet infördes har jag stött på åtskilliga fall där svenskar har valts bort därför att de har varit för dyra i förhållande till dem som kan få ett instegsjobb. Det är ett fullständigt horribelt system som man aldrig hade behövt införa om man från början hade fört en ansvarsfull politik som var anpassad till våra behov och till den kapacitet som finns i det svenska samhället. 38 Statsminister (M) replik: De stora strömmar av asylsökande som har kommit till har mött ett land där de har haft arbetsförbud. Då är det svårt att få jobb. Det är inte så att det saknas jobb eller är omöjligt att se nya jobb växa fram. Menar man det har man följt utvecklingen dåligt. Jag upplever att vi har mycket stora möjligheter att se jobben växa fram i en lång rad branscher i . Det måste dock ske på ett sätt som sänker trösklar till grupper som annars har svårt att hävda sig. har vi givit möjlighet för asylsökande att arbeta under asylsökningsprocessen, och jag har försvarat instegsjobben, att ta bort av arbetsgivaravgiften för den som anställer någon. Det handlar bara om ett par tusen individer. Men jag har suttit ned med flera av dem, . Det är med gråten i halsen man lyssnar till människor som är lyckliga över möjligheten att så snabbt kunna få ett jobb och stå på egna ben. Det tycker alltså är en felaktig politik. Då är det förmodligen bättre att de inte jobbar. Eller är det så att vi ska sluta hedra internationella konventioner och avtal som grundar varför människor har rätt att komma till och som för övrigt gäller för övriga utvecklade delar av världen? 39 (V) replik: Jag får gratulera statsministern till valresultatet. Ni måste ju ha gjort någonting rätt, uppenbarligen ganska mycket. Efter att ha regerat med hög arbetslöshet och ökade klyftor lyckas ni ändå bli omvalda. Det finns en beundran i detta konstaterande från min sida. har ni lyckats förmedla en bild av en ansvarstagande regering som jag egentligen menar inte har riktigt fog för sig i verkligheten. Ansvarstagande är för mig också att vara mycket noga med skattebetalarnas pengar, att se till att de används på bästa sätt, att bygga välfärd för dem som omfattar alla inte att skänka bort dem till dem som redan är rika. Jag menar att det var vårt misstag i valrörelsen och kanske regeringens främsta förtjänst i valrörelsen att lyckas dölja detta. Riskkapitalbolag tar nu över större delar av välfärden i . Det är vårdbolag, omsorgsföretag och skolor som drivs av företag som i sin tur ägs av sådana som har skattesmitning som affärsidé. De bygger upp sina verksamheter genom att lägga sig i eller för att slippa betala skatt. De gör mångmiljardvinster men skattar bara för mycket små delar av dem. Och våra skattepengar går till aktieägare och deras utdelningar i stället för till verksamhet. Då är min fråga: Hur kan det vara ansvarsfullt att skicka i väg skattebetalarnas pengar till stora vinster inom vårdföretag som Attendo, inom skolkoncerner som och inom omsorgsföretag som Attendo Care? Hur kan det vara ansvarsfullt och ett bra sätt att använda skattebetalarnas pengar, i stället för att använda dem till välfärd, i stället för att använda dem till att bygga upp sjukvården, omsorgen och skolan som omfattar alla? Varför är detta bra politik? Varför gynnar ni de redan rika? 40 Statsminister (M) replik: världsbild är på ett sätt enkel: Privat är dåligt och ska alltid bekämpas. Jag tycker att det är lite mer komplicerat. En generell ambition som jag försvarar är skattefinansierad välfärd, tillgänglig och öppen för alla, som omfördelar livschanser och ger människor förutsättningar att utvecklas från egna förutsättningar det kan gälla skola, sjukvård, äldreomsorg och förskola. Det tycker jag är bra. Jag är stolt över att ser ut på det sättet. Men jag tycker också att det är viktigt att diskutera kvalitet och innehåll i dessa verksamheter. Jag är helt övertygad om att framväxten av privata entreprenörer, kooperativ verksamhet och avknoppningar har bidragit till att utveckla kvaliteten i verksamheterna och också känslan av att kunna göra ett meningsfullt arbete, ha möjlighet att byta arbetsgivare också för de medarbetare som utgör kärnan i dessa verksamheter. Det gör inte att vi okritiskt ska omfamna allt och hävda att det inte väcker nya typer av frågor, för det gör det. Det är skattefinansierad verksamhet. Vi ställer fortsatt krav på att när en verksamhet erbjuds medborgarna ska den inte skapa sidoköer eller på något sätt diskriminera någon gentemot någon annan. Det är också viktigt att säga att om det finns till exempel utdelningar som sker i bolag som har allvarlig kvalitetskritik mot sig finns det anledning att titta på detta. Det har också regeringen uttryckt; har tagit ett sådant initiativ. Vi är inte döva inför den risken och den kritiken. I mitt samhälle råder mer av pluralism. I mitt samhälle leder denna utveckling till mer av kvalitet och till bättre förutsättningar för medarbetarna. Men så har jag inte heller den förenklade syn på världen som har: Privat är dåligt. Privat ska bekämpas. Jag tror helt enkelt att risken finns att det blir sämre kvalitet och sämre möjligheter i samhälle trots att principen i sig är ganska enkel att leva efter och uttala. 41 (V) replik: Om man har svårt att argumentera kan man ju svara på någonting annat än det som frågan gäller. Frågan gällde riskkapitalbolag vilkas affärsidé är att tjäna pengar genom att smita undan svensk skatt och dela ut stora aktieägarvinster med skattepengar skattefinansierade verksamheter. Varför är det en bra idé att sälja ut 465 apotek till fyra kedjor varav tre ägs av riskkapitalbolag som har skattesmitning som affärsidé? Varför är det en bra idé att skänka bort skattebetalarnas pengar till sådana som inte är beredda att göra rätt för sig och bidra till den välfärd som omfattar alla i ? Varför är det en bra idé att därigenom också minska inflytandet över verksamheterna? är det enda land i som inte på något sätt begränsar skolföretags möjligheter att ta ut vinst eller som inte på något sätt begränsar vinstnivåer i skolföretag. Det är alltså inte enbart fråga om privat eller offentligt; det är i första hand fråga om ifall det är rimligt och ansvarsfullt och ett bra sätt att använda skattebetalarnas pengar att skicka i väg dem till skatteparadis och till dem som inte vill göra rätt för sig. Vi i säger nej! 42 Statsminister (M) replik: Låt oss vara tydliga med att detta inte är det enda som säger nej till. Det är nej hela vägen när det gäller den sektor som har vuxit fram och som jag försökte göra mig till tolk för. Jag tycker att det är en oriktig beskrivning att framställa det som att allt av detta nu skulle vara förankrat i olika skatteparadis. Det är en grov förvanskning av en bred och viktig sektor som efterlever de regler och ambitioner att välfärden ska nå fram till alla som är vår utgångspunkt. Låt mig också påpeka att vi genom finanskrisen har gått igenom möjligheter vilket jag också har välkomnat att försöka möta situationen med en del skatteparadis eftersom vi inte tycker att det är önskvärt att flyktigt kapital lämnar länder som försöker bygga välfärdsambitioner för att befinna sig i miljöer där man blir nollskattad. Det har varit bred enighet om att försöka bryta upp detta för större transparens och att försöka attrahera kapital att på olika sätt stanna i respektive land. Det tycker jag också är viktigt att säga i sammanhanget, men jag tror att det har framgått att våra utgångspunkter trots allt är ganska olika. 43 (MP): De gröna tar ett steg framåt. Som i många andra länder går de gröna i framåt. Fler medlemmar och fler väljare än gör oss starkare och ger oss större möjligheter att genomföra en grön politik. Efter valet är det nu fler valda miljöpartister i våra kommuner och landsting. Vi blir allt fler som inser att vi inte kan fortsätta leva som om vi vore den sista generationen. De som trodde att var på väg att bli ett renodlat storstadsparti och nästan helt skulle försvinna på landsbygden hade fel. Vi har tvärtom ökat i hela ofta mer i mindre kommuner än i städerna. starkaste fäste är , men och kommer inte långt därefter. Valresultatet är ett kvitto på att allt fler vill se en grön omställning av samhället men också på att vi har blivit mer respekterade för vårt engagemang och för vår politik för att modernisera . Lika roligt är det att vi nu är med och skapar majoriteter runt om i landet på ett helt annat sätt . Förhandlingarna är inte klara överallt, men det ser ut som om vi gröna är med i ledningen för mer än dubbelt så många kommuner och landsting som . Det kommer att göra skillnad. Även här i har vi blivit fler. Från att länge ha varit minsta parti är vi nu tredje största. Det gröna partiet har också fått sin första talman: skriver historia för vårt parti. får jag också hålla mitt anförande i partiledardebatten innan radion bryter sändningen för Lunchekot. Det uppskattar jag. Vi var också med och förberedde ett regeringsalternativ på bred front. Men vi vann inte det valet. Alliansen blev större och kan därför sitta kvar i regeringsläge. Men det är en regering i minoritet. Det är särskilt svårt att vara en minoritetsregering när det är en bred koalition av flera partier. Det tycker jag att man ska påminna om. Man måste kanske förhandla i flera steg för att kunna överleva en omröstning i parlamentet. Frågan är hur den nya situationen kommer att förändra . Min bedömning är att den största skillnaden kan bli att det inte kommer att hända mycket alls. Det som allianspartierna gick till val på var en märkvärdigt tunn agenda. Med den minoritetssituation de befinner sig i har de dessutom förlorat en stor del av den återstående potensen och handlingskraften. Regeringen blev historisk genom att som första borgerliga regering kunna hanka sig kvar efter ett nytt val. Men frågan är vad de kan och ska göra med denna makt. Mycket talar för att ett stillastående och passivt förvaltande kommer att dominera för att regeringen ska kunna överleva. Det vore tragiskt, för det finns så mycket som verkligen behöver göras. Klimatförändringarna tar inte paus. Just nu skulle vi och världen behöva ett nytt ledarskap som vågar och orkar ta nya tag. Vi skulle verkligen behöva en green new deal som lägger i en högre växel för att skapa jobb, framtidstro och en hållbar utveckling. De investeringar som vi gör formar morgondagens samhälle. Utmaningarna är stora, men det finns också greppbara möjliga lösningar. behöver moderniseras genom investeringar som gör det enklare för människor att göra hållbara val i sin vardag och som gör vårt land mer konkurrenskraftigt . Vi behöver investera i järnvägar, renovera städernas slitna miljonprogramsområden, utveckla potentialen i förnybar energi, nysatsa på storstadens spårvagnar, bygga ut cykelbanor och energieffektivisera städerna. Vi gröna har politik för allt detta att sjösättas. får vi i stället fyra långa år med en regering som riskerar att gå från passivitet till stillastående. Om man ser till de järnvägsinvesteringar som jag talade med statsministern om går det tydligen närmast bakåt. Den höga arbetslösheten ställer krav på handling. Det räcker inte med att papegojlikt upprepa ett mantra om arbetslinjen i stället för att utveckla en politik för nya jobb. behöver en modern och hållbar närings- och industripolitik. Vi är ett litet land på den globala marknaden, och vi borde kraftsamla i samarbetet mellan stat, näringsliv och forskning för att långsiktigt kunna konkurrera. Det duger inte att bara ställa sig bredvid och säga: Jobben kommer. Politiken har en roll och ett ansvar. Frihet är ett missbrukat ord inom politiken. För de gröna är vårt gemensamma ansvar för framtiden och för utsatta människor grundläggande värderingar. Men det finns också en frihetlig tradition inom den gröna rörelsen som har stärkts . syns det genom att vi står i det främsta ledet för att försvara rätten till privatlivet och att vi länge har varit starka motståndare till ökad övervakning från storebror men också genom att människor får leva sina liv utifrån sina förutsättningar etniskt, kulturellt och sexuellt. Vi bejakar mångfalden. För oss handlar det inte bara om att fortfarande hade varit ett fattigt land om vi inte hade fått nya intryck, nya idéer och nya kulturmöten. För oss är det en frihetsfråga. Därför blir det ett angrepp på det fria och livsbejakande samhället när rädslan för andra kulturer och människor tillåts ta över, som i retorik . Den svenska kulturen är bra bara så länge den är öppen och bejakande av det nya och annorlunda. Utan det blir midsommarstången och folkdräkterna en tvångströja som krymper för varje tvätt i . I slutet av valrörelsen blev äntligen sjukförsäkringen en viktig fråga. Frågan om att sjuka människor kastas ut från försäkringen har flera dimensioner. Det handlar om vårt gemensamma ansvar för den som råkat illa ut och drabbats på ett sätt som man själv inte kunnat påverka. Men det finns också en annan sida. För mig, och jag tror även många andra, handlar det här om vilken bild och uppfattning vi har om vad som är vårt . Jag känner en stor sorg över vad som har hänt och hur det här förändrar vårt land. En av de allra starkaste åsikterna om vad som kännetecknar är att vi har ett utvecklat trygghetssystem för alla, för att alla ska kunna leva ett anständigt liv. Regeringens känslokalla attityd på det här området raserar min och många andras föreställning om vad som i grunden håller ihop det här landet och som vi kan vara stolta över. Jag beklagar därför starkt att vi inte fick chansen att reparera de värsta skadorna i sjukförsäkringen. Men vi i de rödgröna partierna har väckt en gemensam motion i i den här frågan efter valet. Och om det finns ledamöter i från de andra partierna som känner som jag har de en chans att rätta till den här djupt tragiska politiken. träffade och Socialdemokraterna en uppgörelse med regeringen om den svenska Afghanistaninsatsen. är vi överens om att ändra inriktning och byta strategi. Det internationella samfundet kan inte längre fortsätta att tro att vi ska lösa problemen i landet med stridande trupper. Det är dags för en förändring. Vi vill att de svenska stridande trupperna ska bort och ersättas av en fungerande rättsapparat och en afghansk polis och militär.