prot · GX0981 · 2010-03-03 00:00:00 — 1 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2009/10:116 till socialutskottet Framställningar 2009/10:RRS20 till finansutskottet /10:RRS21 till justitieutskottet /10:RRS23 till civilutskottet Redogörelser /10:RRS18 till trafikutskottet /10:RRS19 till skatteutskottet /10:RRS22 till utbildningsutskottet 2 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2009/10:AU5 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /10:MJU20 och MJU12 betänkanden /10:KrU8 och KrU9 betänkande 2009/10:UbU11 3 § Anmälan om inkommen skrivelse Förste vice talmannen anmälde att i anslutning till arbetsmarknadsutskottets betänkande AU5 hade skrivelse inkommit från m.fl. (s, v, mp). I skrivelsen yrkades med åberopande av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen att 5a § och 9a § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare skulle vila . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om vilandeförklaring Yrkande Undertecknade riksdagsledamöter yrkar att i förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, 5a § samt 9a § ska förklaras vilande i enlighet med de bestämmelser som återfinns i regeringsformens 2 kap. 12 §. Motivering Inledning Genom en remiss från arbetsmarknadsutskottet har majoriteten i redan gjort en delvis prövning av frågan om vilandeförklaring av hela eller delar av regeringens proposition 2009/10:48. I samband med prövning i ville man även höra Lagrådets synpunkter. Lagrådet förklarade i samband med sitt svar att det inte yttrade sig över vilandeförklaringsfrågan i den egenskap som avses i riksdagsordningen rörande just vilandeförklaring, utan som vilken statlig myndighet som helst. Detta eftersom det inte förelåg någon formell begäran om vilandeförklaring från ledamöter i . Lagrådet underkände därmed för sin del möjligheten att förhandspröva denna typ av frågor. Eftersom inte kan avvisa en begäran om vilandeförklaring utan att först höra Lagrådet ansåg minoriteten i att det inte gick att yttra sig över tillämpligheten av vilandeförklaring i detta ärende utan en formell begäran om vilandeförklaring. Majoriteten hade dock en annan uppfattning och meddelade, i vår mening i strid med Riksdagsordningen, att vilandeförklaring inte var möjlig vad avsåg 5a § i förslaget till ändring av lagen om utstationering av arbetstagare. Några övriga delar av lagförslagen har dock inte prövats. Vår principiella inställning är att 5a § inte är prövad på ett formellt riktigt sätt. Vi anser också att frågan om huruvida 5a § inte endast begränsar rätten att vidta stridsåtgärder utan även förhandlingsrätten och rätten att teckna kollektivavtal, vilka ingår i föreningsfrihetens kärna, är oprövad. Även 9a § i ändring av lagen om utstationering av arbetstagare är oprövad. Vi önskar därför en kompletterande prövning av 5a §, så att prövningen blir fullständig, med ett formellt hörande av Lagrådet, samt en fullständig prövning av 9a §. Föreningsfriheten och den svenska arbetsmarknadsmodellen Av förarbetena till regeringsformen (RF) framgår att staten i största möjliga utsträckning bör överlämna åt arbetsmarknadens parter att själva lösa uppkommande frågor på det fackliga området utan inblandning från statens sida.1 I RF 2 kap. 1 § 5 punkt anges att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad föreningsfrihet frihet att sammansluta sig med andra för allmänna och enskilda syften. har det varit fastslaget att den svenska föreningsfriheten inte bara omfattar en frihet att bilda sammanslutningar utan också att verka gemensamt inom ramen för en sådan.2 För att det ska få en reell innebörd måste någon eller flera delar av den gemensamma verksamheten även vara skyddad enligt RF 2:1. För fackliga organisationer är möjligheten att fritt förhandla och ingå avtal med motparten tillsammans med möjligheten att vidta stridsåtgärder de bärande elementen för att kunna tillvarata medlemmarnas intresse. Vi menar att rätten att fritt förhandla och teckna kollektivavtal på lämpliga nivåer är en del av den föreningsfrihet som avses i 2 kap. 1 § 5 punkten eftersom föreningsfriheten annars inte får någon reell innebörd. I den svenska arbetsmarknadsmodellen utväxlar arbetsmarknadens parter krav (om anställningsvillkor och löner), förhandlar och tecknar kollektivavtal på av dem själva valda lämpliga nivåer. Vid en intressekonflikt kan avtalstecknandet föregås av stridsåtgärder från endera eller båda parter. underkände i Lavaldomen inte i princip denna metod för att fastställa löner, utan gjorde en prövning utifrån dåvarande EG-fördrag av hur metoden hade tillämpats i det aktuella fallet. Regeringen hade i enlighet med grunderna för den svenska arbetsmarknadsmodellen kunnat överlåta åt arbetsmarknadens parter att lösa konsekvenserna av Lavaldomen. Det vill säga se till att de kollektivavtal som de vill genomdriva i förhållande till arbetsgivare från andra EES-länder innehåller lön och andra villkor som klarar en prövning av . Regeringen valde istället att gå längre än vad EG-rätten krävde. Motiv för vilandeförklaring av 5a § i ändring av lagen om utstationering av arbetstagare valde att i Förslag till ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, 5a §, föreslå lagändringar som begränsar rätten att vidta stridsåtgärder till villkor i centrala branschavtal som tillämpas i på motsvarande arbetstagare som bara avser minimilön eller andra minimivillkor på vissa områden, och som är förmånligare för arbetstagare än det som följer av lag (Prop. 2009/10:48). Förslaget innebär att staten på förhand beslutar om vad de kollektiva förhandlingar som kan komma att ske mellan arbetstagarorganisationer och utstationerande arbetsgivare ska resultera i. Förhandlingsresultatet är på förhand bestämt till miniminivåer och ett ytterst begränsat område av anställningsvillkor. Genom att i praktiken tvinga arbetsmarknadens parter att införa minimilöner och minimivillkor i centrala branschavtal och inskränka rätten att vidta stridsåtgärder till sådana villkor menar vi att det finns övertygande skäl att anta att de föreslagna lagändringarna inte endast utgör en begränsning av rätten att vidta stridsåtgärder utan även en allvarlig begränsning av själva kärnan i föreningsfriheten rätten att förhandla och teckna kollektivavtal på lämpliga nivåer. Det är anmärkningsvärt att de föreslagna begränsningarna ska gälla oavsett om arbetstagarna är medlemmar i den svenska fackliga organisationen eller inte. Ett sådant regelsystem inkräktar tydligt på den fackliga organisationens grundläggande rättigheter att i förhandling och kollektivavtal ta tillvara och företräda sina medlemmars intressen.3 Motiv för vilandeförklaring av 9a § i ändring av lagen om utstationering av arbetstagare I förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare återfinns en ny § 9a med följande lydelse: 9a § En arbetstagarorganisation ska ge in sådana kollektivavtalsvillkor till som organisationen kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder enligt 5a §. Regeringen motiverar detta lagförslag bland annat på följande sätt: En aktivare roll för (Arbetsmiljö-)verket ger förutsättningar för en utländsk tjänsteutövare att på ett enklare sätt ta reda på vilka villkor som kan komma att krävas av de fackliga organisationerna vid en utstationering i . bör kunna hjälpa en utländsk tjänsteutövare eller arbetstagare med information om villkor som kan komma att krävas vid en utstationering i , inte bara enligt lag utan även enligt kollektivavtal.4 får här en uppgift som innebär att ta in upplysningar från en part i förhandlingen och ge upplysningar till den andra parten om vilka villkor en arbetstagarorganisation kan komma att ställa på ett utstationerande företag. Det innebär att innan en förhandling startat ska den ena parten precisera sina villkor för en statlig myndighet. Myndigheten ska sedan vidareförmedla villkoren till presumtiva motparter och sätt som myndigheten själv bestämmer. En fri förhandling ska bestå av en möjlighet för respektive parter att välja strategi för förhandlingen utifrån egna beslut. En väsentlig del av en förhandling är hur och när i förhandlingen olika villkor presenteras för motparten. I och med aktuellt lagförslag fråntas den ena parten denna rätt som i stället delvis överlåtes på en statlig myndighet. Förslaget vill reglera delar av den fria förhandlingsrätten på ett sådant sätt att staten ger sig själv en roll i förhandlingen. Detta uppgiftslämnande måste därmed ses som en offentligrättslig inskränkning i den fria förhandlingsrätten. Sammanfattningsvis menar vi att detta är en offentligrättslig reglering av hur en kollektivavtalsförhandling mellan arbetsmarknadens parter ska gå till, där staten via myndigheten får en tydligt definierad roll i hur förhandlingen ska skötas. Hur förhåller sig regeringens lagförslag till grundlagarna och rättsordningen i övrigt? Enligt RF 2 kap. 23 § får lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Fyra i avkunnade domar har medfört ändring i tidigare praxis. har konstaterat att arbetstagarorganisationers rätt till kollektiva förhandlingar med arbetsgivare liksom rätten att vidta stridsåtgärder numera utgör en del av föreningsfriheten.5 Detta bekräftas av artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder vilken lyder som följer: Arbetstagare och arbetsgivare, eller deras respektive organisationer, har i enlighet med unionsrätten samt nationell lagstiftning och praxis rätt att förhandla och ingå kollektivavtal på lämpliga nivåer och att i händelse av intressekonflikter tillgripa kollektiva åtgärder för att försvara sina intressen, inbegripet strejk. Även om det vid RF:s tillkomst var svårt att klart ange vilken innebörd rätten till fackliga förhandlingar skulle ha i grundlagen har denna rätt sedermera konkretiserats genom tolkning av och Europeiska unionens stagda om de grundläggande rättigheterna. Det är uppenbart att föreningsfriheten i RF, som otvivelaktigt skyddar rätten att bilda fackliga organisationer, bör tolkas i ljuset av denna rättsutveckling. Vi menar att det vore orimligt att tolka grundlagen på så sätt att det kan hävdas att denna hindrar från att uppfylla sina konventionsåtaganden. Lagrådet har tidigare konstaterat att det vid tillämpningen av vilandeförklaringsinstitutet visserligen endast är som ska beaktas men att innebörden av fri- och rättigheterna bör tolkas på ett fördragskonformt sätt.6 1 Proposition 1975/76:209, s. 123 2 Proposition 1975/76:209, s. 144 3 Proposition 2009/10:48, s. 41 4 Proposition 2009/10:48, s. 47 5 and Baykara v. (GC), no. 34503/97, 144 §, , Barraco v. , no. 31684/05, , Enerji Yapi-Yol sen v. , no 68959/01, och Danilenkov and others v. , no 67336/01, . ()() ()() () () () () () () () () () () () () () () () 4 § Svenskt deltagande i EU:s insats utanför (Operation ) Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2009/10:UFöU3 Svenskt deltagande i EU:s insats utanför (Operation ) (prop. 2009/10:84). 1 (): Vi känner stort ansvar när vi sänder ut svenska män och kvinnor för att delta i insatser som vi beslutar om här i riksdag. Jag tycker att det är viktigt att de känner ett starkt stöd och att de känner att vi följer deras arbete. Operation , som vi nu talar om här , grundar sig på resolutioner i som kommit att förlänga insatserna, främst för att skydda FN:s livsmedelsprograms, Programme, humanitära hjälpinsatser. Insatsen ska också kunna eskortera och vidta åtgärder för att förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri i de områden där insatsen har fått sitt mandat. Handelskammaren visar att somaliska pirater varit inblandade i 217 fall av sjöröveri, där besättningsmedlemmar hållits som gisslan, . De somaliska piraterna står för en stor del av problemet. Jag skulle önska att alla fartyg nu låter sig eskorteras, för då skulle piratattackerna kanske kunna minska. Ett svenskt deltagande är viktigt för att hantera och avhjälpa den svåra humanitära situationen inne på fastlandet. Insatsen bidrar till att hjälpsändningarna kommer på plats och kan vara en del i en sammanhållen politik för . Jag är väl medveten om att det finns andra problem som inte löses med denna insats, som utfiskning och, som vi har hört talas om, miljödumpning. Jag vet också att har ett ansvar för att göra insatser i övrigt i . är ett land som inte haft någon fungerande regering och i praktiken är uppdelat i tre olika delar, Somaliland, Puntland, som det här problemet är mest relaterat till, och den del av som brukar kallas för Mogadishuområdet. är ett av världens fattigaste länder. Vi ser att det här är en viktig insats för att se till att konflikter inte utvecklas. Vi ser också att det här är problem som skulle kunna relateras till än fler regioner och länder, om vi inte tillsammans i det internationella samfundet, där är en viktig del, hjälps åt för att förebygga att ytterligare piratdåd kan genomföras och hjälps åt att se till att de humanitära insatserna kan genomföras på ett säkert sätt. Jag vill också peka på det som vi har framfört i vår motion när det gäller rättssäkerheten för dem som eventuellt kan bli föremål för omhändertagande. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 2 (): Dagens ärende handlar om huruvida återigen ska bidra till EU:s insats utanför . Som sade i sitt inlägg här är hela syftet med Operation att skydda fartyg som för Programmes räkning transporterar mat till nödställda i och att skydda sårbara transporter det gäller också handelsfartyg som går utanför samt att avvärja och bekämpa sjöröveri och väpnade rån mot de fartyg som finns i området där insatsen genomförs. Det kan också inkludera användning av våld. har saknat en fungerande centralregering och plågats av inbördeskrig, svält, oro och elände. Den humanitära situationen är mycket allvarlig och kommer tyvärr att förvärras på grund av säkerhetsläget, som vi just nu inte ser någon större förbättring av, torkan och ökade livsmedelspriser. Nästan halva befolkningen, runt 3,5 miljoner människor, är i akut behov av nödhjälp. Då är sjötransporter helt avgörande för att nödhjälpen ska kunna nå fram. Det är alltså , Programme, som behöver gå sjövägen; man kan inte gå inom landet. Därför har EU beslutat att fortsätta den här insatsen . Det är också därför som regeringen föreslår att besluta att återigen ska bidra i den här insatsen. Den här gången föreslås det svenska bidraget utgöras av ett större fartyg, , som bland annat kommer att ha en helikopterenhet och en säkrings- och bordningsstyrka. Det är sammanlagt ca 175 personer som aprilnovember ska ingå i den gemensamma insatsen. kommer fartyget att ha styrkehögkvarteret ombord. Det innebär att det är en svensk amiral som kommer att leda EU-insatsen på plats i området. Styrkehögkvarteret ansvarar för samordning med andra aktörer i insatsområdet. Det finns också ett operationshögkvarter i i . När Carlskrona och har haft ledningsansvar kommer fartyget och besättningen, av återhämtning, att återinträda insatsen, men utan ledningsansvar, under sammanlagt till. Regeringen har också beslutat att ska bidra med ett sjöövervakningsflygplan från . Det gör att det kommer att bli lättare för hela insatsen att verka. Det är viktigt att betona att även den här typen av uppdrag innebär vissa risker. Vi är tacksamma mot de män och kvinnor som är villiga att göra den här insatsen för och för EU för att kunna hjälpa de drabbade i . Självklart kommer det inte att hjälpa med bara en marin insats i det här området, därför att grundproblemet kommer vi inte åt, hur många bevakningsfartyg, patrullfartyg och sjöövervakningsflygplan vi än har. Därför måste naturligtvis arbetet inom både EU och FN för att försöka få ordning på situationen i fortsätta, men det är inte det som det här ärendet handlar om . Det är glädjande att vi är ett enigt utskott bakom förslaget. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 3 (): är ett av världens fattigaste länder. Det är ett av, tyvärr, alltför många länder som upplever fattigdom och förödelse till följd av krig och inre konflikter som pågått alltför . Naturligtvis är det barn och kvinnor som drabbas hårdast i den miljö som utgör. har ett långsiktigt ansvar i området. Vi har en roll i den internationella kontaktgruppen som förpliktar. Vi har ett långsiktigt utvecklingssamarbete som inte är lätt men utmanande. Vi har självklart också ansvar för att göra humanitära insatser när nöden så kräver. I befinner sig ett av fem barn i akut undernäring. 3,6 miljoner människor behöver humanitär hjälp från omvärlden. Det är i den situationen som denna insats ska göras. När FN:s program för försörjning av livsmedel hotas till följd av sjöröveri hotas också människorna i denna akuta situation. När FN har frågat och givit mandat ställer många länder upp. EU gör det samlat och som en del av detta. Som tidigare framgått kommer att leda operationen under del av tid. Det är bra att vi visar att vi har förmåga och vilja att göra detta. Vi ställer i förslaget upp med 465 kvinnor och män som ska verka för att hindra sjöröveri och säkra möjligheten för humanitära insatser att nå sjövägen till hårt drabbade människor. Jag vill i detta sammanhang betona värdet av den utbildningsinsats som våra personer får när det gäller FN:s resolutioner , 1612 och 1820. Det är särskilt viktigt att kunna vara med och bidra i denna miljö där människor inte är vana att mötas av denna typ av respekt. Det är bra och självklart att de som är beredda att på detta sätt göra en insats för människor i andra länder känner att de har vårt stöd fullt ut och att de känner att vi ställer upp med resurser som gör deras insats möjlig och så trygg som det bara går. Det gäller också sjukvårdsresurser. Det är viktigt för att man ska våga vara modig i en situation som kräver mycket av varje enskild person. en kommentar angående de människor som eventuellt kommer att gripas. Också i den delen måste vi arbeta tydligt med perspektivet internationell rätt och folkrätt och försöka säkra så långt det bara går att dessa människor inte överlämnas till rättsliga system där man riskerar tortyr eller omänsklig behandling. Det är inte tillåtet enligt svensk lag. Det är glädjande att alla partier står bakom förslaget. Det är positivt och värdefullt. Jag tvekade inför att gå upp i debatten och funderade över om alla behövde delta när vi är eniga, men jag kom till slutsatsen att det är viktigt att vi visar vårt stöd och vår enighet. Mot den bakgrunden beklagar jag att och lyser med sin frånvaro. 4 (): Flera talare har redan varit inne på det faktum att inga fredsfrämjande eller stabiliserande internationella operationer är fria från risker. Detta gäller förvisso också den insats som snart står i begrepp att besluta om. Av denna anledning är det viktigt att uttrycka tacksamhet och stolthet över de män och kvinnor som ger sig ut på detta uppdrag som är förenat med risker men förhoppningsvis också ger goda resultat. Som flera har varit inne på handlar det om att skydda mattransporter till hundratusentals människor som är beroende av en livsmedelsförsörjning. Det är mot denna bakgrund som återigen är berett att riskera svenska medborgares liv och hälsa. Flera har varit inne på det som borde diskuteras mycket mer, även om det inte ingår i detta ärende, och det är själva kärnan i den problematik som tar sig uttryck i piratverksamhet och olagligheter i och . Det handlar om de inre konflikter som pågår i och över hela och som förr eller senare måste adresseras av det internationella samfundet hur svårt och riskfyllt en sådan hantering av problemen än kan vara. Det är värdefullt att påpeka att EU har bestämt att vid sidan av att skydda mattransporter och ingripa mot piratverksamhet kommer även andra problem som förekommer i dessa farvatten, till exempel dumpning av miljögifter och svartfiske, att vara en uppgift för EU:s styrka att ingripa mot i mån av tid och möjlighet. I likhet med tycker jag att det är bra att utskottet trycker på en rättssäker och human hantering av eventuella frihetsberövade personer. Detta är först och främst viktigt för att skydda varje individs rätt till iakttagande av mänskliga rättigheter. , herr talman, blir varje misstag som görs på denna punkt i internationell krishantering ett potentiellt hot inte bara mot den enskilda operationen utan generellt mot det fredsfrämjande arbetet. Med dessa synpunkter vill även jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 5 (): Det är med stor tillfredsställelse som också kan se en enighet i för denna viktiga insats för ett av världens fattigaste länder. Genom EU:s kommer svenska marinsoldater och fartyg att vara på plats i för att skydda framför allt FN:s mattransporter till . Det är ur humanitär synpunkt en viktig insats. De somaliska piraterna utgör en välorganiserad och välutrustad handelsverksamhet med såväl vapen som gps och satellittelefoner. De är kopplade till nätverk som ger dem rapporter och sponsorer, även i huvudstäder. Tillslag mot piraterna har ingen större effekt eftersom rekryteringsbasen till piratakademin av fattiga ungdomar aldrig verkar sina då stora inkomster lockar. rapporterades det att man omsätter . Det är mycket pengar. , och även har fått upp ögonen för de ekonomiska kostnaderna av deras verksamhet. Vi är alla medvetna om att det också behövs andra insatser än rent militära för att lösa internationella problem. och EU har alla förutsättningar att söka en bredare lösning med utgångspunkten att piraterna är ett symtom på ett mer djupgående problem. har saknat en stabil regering, vilket har skapat laglöshet. Piraterna, som säger att de är vanliga fattiga fiskare och utger sig för att fungera som kustbevakning mot illegalt internationellt fiske, har därmed kunnat agera fritt. är , av inbördeskrig, misslyckade internationella insatser men framför allt internationell likgiltighet ett av världens fattigaste men också ett av de mest instabila och farliga länderna i världen. Ironiskt nog kan piraternas aktivitet bli räddning eftersom tunga utrikesaktörer äntligen börjar uppmärksamma problemen i landet. och EU:s bidrag får inte begränsas till endast militära insatser till havs. Diplomati, politisk dialog, humanitära insatser och mer långsiktigt biståndsarbete behövs för att få landet på rätt spår. Vi måste också stödja såväl lokala som regionala insatser. AU, alltså Afrikanska unionen, och den regionala organisationen har en viktig roll att spela. EU har en central roll i den internationella kontaktgruppen för där också ingår. Till sjöss måste EU:s insatser inriktas även på illegalt fiske samt på illegal dumpning av farligt avfall som hotar fiske, miljö och folkhälsa. Till lands måste EU bidra till att stegvis bygga upp en fungerande rättsstat, vilket kräver en dialog med alla parter i konflikt. Afrikanska unionen uppger att läget i huvudstaden är hanterbart, men strider såväl där som i andra delar av landet fortsätter, och antalet civila dödsoffer fortsätter att stiga liksom antalet flyktingar ut ur landet. Mest akut är det nu att säkra de humanitära insatserna i området. EU bidrar med ett stort antal soldater och till Amisom, Afrikanska unionens fredsstyrka i . EU:s bistånd till , för perioden 20082013, går till bland annat demokratistöd och institutionsuppbyggnad, utbildning, livsmedelsproduktion och landsbygdsutveckling. Detta visar att EU bidrar såväl civilt som militärt till en fredlig och uthållig utveckling i . Vi får slutligen aldrig förtröttas i kampen om rättigheter och goda levnadsvillkor för dem som lever där våld, övergrepp, krig, fångenskap och förtryck är en del av vardagen. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 6 (): Det känns skönt att stå här och veta att vi är eniga när vi sänder den här styrkan. Det behöver vi vara i de här sakerna, för det är en väldigt svår uppgift som vi ska lösa där nere.