prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — Därför är jag väldigt glad för den energiöverenskommelse som gjorde som bygger på tre väldigt viktiga fundament. Det handlar nämligen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. vet vi att välfärden i vårt land ytterst vilar på förädlingen av våra viktiga råvaror, skogen och malmen. Det handlar om vidareförädlingen, tjänstesektorerna, som har vuxit upp runt den här industrin, och nya innovativa verksamheter som egentligen bygger på att det är dessa råvaror som vi förmedlar. Och det har inte skett genom en låglönepolitik där vi konkurrerar med låglöneländer, utan det har skett genom konkurrenskraftiga priser på bland annat elektricitet. Vi lever nu i en globalisering som innehåller väldigt stora utmaningar för vår överlevnad. Det handlar om globaliseringen och den demografiska utmaningen. Därför är det nu helt centralt att vi också får en bred uppgörelse runt energipolitiken. Vi har det runt pensionsfrågan flera talare var inne på det i debatten före den här energidebatten. Där har vi en bred blocköverskridande överenskommelse. Jag tyckte att jag hörde lite grann av historiens vingslag när jag slog upp och läste min gode vän uttalande om att det kanske är dags att också öppna för att titta på energifrågan. Jag nämnde att har gjort en överenskommelse. Vi har enats om en överenskommelse som bygger på många positiva saker jag ska inte gå in på dem , fru talman. Men ändå räcker inte detta. Investeringarna i elintensiva verksamheter blir inte av. Investeringar i ny elproduktion blir inte av, som vi skulle behöva, för att det inte finns tillräckligt brett parlamentariskt stöd för en sådan politik. Man kan inte ha kast i politiken mellan olika mandatperioder om man ska göra så långsiktiga och så stora investeringar som behövs för att långsiktigt säkra förädlingen av våra råvaror, som är en oerhört viktig del av vår välfärdsproduktion. Därför blev jag väldigt glad när jag läste den här artikeln flera har varit inne på den. Jag vill bara säga till och till Socialdemokraterna: på det här! Kärnkraftsfrågan har nästan något av en religiös dimension. Det kan vara bra med religion absolut. Det finns många exempel på det. Det kan också vara mindre bra. Det finns exempel även på detta. Jag tror att det i en sådan här fråga gäller att försöka se på fakta. Jag har omprövat min hållning till det här. Jag tror att samma grundvärderingar som ledde mig till att vara emot kärnkraften nu leder mig till att tycka att detta har utvecklats på ett sätt som gör att det är en del som är rimlig att ha i en energimix i ett land med en sådan struktur som vi har. Jag vill bara uppmuntra och att fundera på det här. Jag vågar säga att vi i är intresserade av att föra konstruktiva samtal runt detta, för det skulle nämligen vara en oerhört stor förbättring av de långsiktiga förutsättningarna för att utveckla svensk välfärd också in om vi skulle kunna enas om detta. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till propositionen och avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 245 (S) replik: Jag måste tacka för genomgången av kärnkraftshistorien. En del av det stämmer mycket väl, tror jag. Jag var själv inte så aktiv i början när det var kärnkraftsomröstning, men det är i alla fall intressant att höra historien. beskrev hur nöjd han var med energiöverenskommelsen och pratade om de tre benen. Då vill jag ta upp det här med konkurrenskraften. Jag funderar på elmarknaden. Vad säger om den ? Fungerar den bra? I vårt betänkande står det: Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Är det så , ? Nästa fråga gäller . Hur ska styras framöver? Ägaransvaret ligger på och energipolitiken ligger på . Vad innebär det? Är en tanke med förändringen att man ska sälja delar av eller hela ? 246 (KD) replik: Elmarknaden är någonting som vi ägnar oss mycket åt i näringsutskottet och som regeringen också ägnar sig mycket åt. Det var en tidigare regering som började med avregleringen av elmarknaden en regering som säkert kommer ihåg. Elmarknaden kan absolut fungera bättre. Därför är det viktigt att vi fortsätter med reformer på området och att , och vi alla bidrar till den processen. När det gäller tror jag att det är en klok politik som också en socialdemokratisk regering började med, nämligen att bolagsstyrning är en sak hur själva bolaget styrs medan politiken och i det här fallet energipolitiken mycket väl kan ligga på ett annat departement. Det finns ingen motsättning i detta. 247 (S) replik: Elmarknaden är viktig. Precis som säger ägnar vi oss en hel del åt den. Avregleringen av den gjordes som sagt var av en socialdemokratisk regering. Sedan kan man fundera på om avregleringen blev så bra som den kunde bli. Jag tror att det finns mycket att göra när det gäller elmarknaden. Vi är överens om att den måste fungera bättre. : Hur ser på ? Ska staten ha kvar eller ska man sälja det? 248 (KD) replik: Min uppfattning är att svenska folket skall äga vattenkraften i för evärdlig tid punkt. Den ska icke säljas till någon annan. Vem som sedan är operatör av detta kan man alltid diskutera, men vattenkraftstillgångarna bör tillförsäkras svenska folket. De bör inte vara till salu. har verksamheter i många länder. Man kan alltid diskutera vad en optimal bolagsstruktur är. är någonting som kan användas till olika saker. är det framför allt en sedelpress för svenska staten. Enligt min uppfattning kan den bli ännu effektivare. Det finns goda möjligheter att utveckla företaget ännu mer så att vi som skattebetalare får en ännu större avkastning; det är alldeles uppenbart. Men staten bör absolut ha ett majoritetsägande. 249 (V) replik: Tänka sig att och jag har stått på samma barrikad ! Det börjar bli . Vi borde kanske avvecklas båda två i takt med kärnkraften . Jag ska ta upp frågan om . I det nya ägardirektiv som regeringen har tagit fram står det så här, fritt återgivet: ska vara ett av de ledande kraftbolagen i i klimatomställningen. Jag funderar lite grann över hur ser på planer i . Man har beslutat att utöka brunkolsbrytningen i två fält och att öppna en ny gruva. Man planerar också att öppna ytterligare två. Rimmar det med regeringens politik när det gäller förnybar energi och den ägarstrategi som regeringen har för ? 250 (KD) replik: Jag står bakom de ägardirektiv som finns som regeringen har gett . Det är alldeles uppenbart. Tysk energipolitik skiljer sig markant från den svenska. Det gäller också det tyska folkets syn på olika energislag. De är så emot kärnkraft, och det är kärnkraftspolitik som är den verkligt heta politiska frågan i . Man kedjar fast sig vid järnvägsspåren för att inte släppa fram transporterna med utbränt bränsle. Det är det tyska folkets uttryck för sin syn på energipolitiken. Ett svenskt företag som arbetar i ett annat land ska följa de statliga ägardirektiv som finns från ägaren, den svenska staten. Det ska också följa den energipolitik som befolkningarna i de aktuella länderna har lagt fast. Det är de två styråror som bolaget har att rätta sig efter. 251 (V) replik: Det var inte riktigt svar på min fråga. Den gällde hur regeringen ser på strategi i . Det är regeringen som via ägardirektiv styr . Den har sagt att ska vara en av de ledande i klimatomställningen i . Hur rimmar detta faktum med de planer som har för brunkolsbrytning i ? Ligger det i linje med regeringens politik? Jag är inte så intresserad av tysk energipolitik, utan jag är intresserad av regeringens syn på ägande av . 252 (KD) replik: Problemet för , och faktiskt även för mig, är att vi inte vet vad som skulle hända med energiomställningen om överlämnade verksamheterna till något mindre nogräknat företag som skulle sköta dem i . De kommer att finnas kvar. är ett statligt ägt och ansvarigt bolag som enligt min uppfattning driver sådana här processer med bästa möjliga kommersiellt tillgängliga teknik. Det vet vi inte om någon annan operatör skulle göra. Därför tycker jag att i mitt svar låg också svar på frågor. Min uppfattning är att man ska följa de statliga ägardirektiv som finns i , och man ska följa den energipolitik som i det här fallet den tyska befolkningen har röstat fram. 253 (M): Det är lite kyligt härinne . Det kanske är en del av något energieffektiviseringsprogram, eller så är det bara jag som börjar bli förkyld. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. I har vi varit ganska duktiga på att kombinera ekonomisk tillväxt med en långsiktigt hållbar utveckling. Under alliansregeringen har detta blivit allt tydligare. Inte minst gäller det energiområdet. Det handlar inte om att prioritera antingen ekonomisk tillväxt eller ett långsiktigt hållbart samhälle. Båda delar krävs, och de måste gå hand i hand. Det enda sättet vi kan vara säkra på att vi också har råd att vidta vissa miljömässigt kloka åtgärder är genom att säkerställa goda ekonomiska förutsättningar. Därför är balans ett nyckelord. Det handlar om balans mellan olika energislag, balans mellan olika intressen och målkonflikter men också balans i vår syn på vilka krav som är rimliga att ställa, vilka kostnader kraven tillåts medföra och hur som krävs för att nå dit vi vill. För den som saknar känsla för balans blir överbudspolitiken ett naturligt sätt att jobba. Den som saknar känsla för balans frestas alltid att kräva lite extra lite mer pengar, lite hårdare krav eller lite tuffare tidsplaner. Men i längden är detta ohållbart. Den som alltid kräver lite mer står för en politik som i längden inte är hållbar. Överbudspolitik är helt enkelt inte långsiktigt hållbar. Alliansregeringen står för en välbalanserad politik där flera viktiga aspekter vägs samman till en bra helhet och där vi undviker extremer. Det har redan talats mycket om energiproduktionen i vårt land. Jag tänkte inte bre ut mig så mycket om den, men det är förstås viktigt att poängtera att alliansregeringen står för en bra mix av olika energislag vattenkraft, kärnkraft och förnybart. Alla tre behövs, och alla tre får plats. Även när vi talar energieffektivisering står regeringen för en väl avvägd och balanserad inriktning där vi har rimliga mål som är möjliga att nå. Vi har ett mål som fastställdes av som säger att den tillförda energin per bnp-enhet ska minskas . Målet omfattar samtliga samhällssektorer. Det gäller omvandling, förädling, distribution och slutlig användning. Generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energiskatt, koldioxidskatt och utsläppshandel ger incitament till energieffektivisering genom prissignaler. Inom vissa sektorer och delsektorer fungerar dock dessa prissignaler sämre av olika skäl. Därför behövs kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder till exempel genom reglering och produktkrav för energirelaterade produkter. Även finansiella stöd används för att främja energieffektivisering. I propositionen redovisades även ett särskilt femårigt program för energieffektivisering som bland annat omfattade förstärkt regionalt och lokalt energiarbete, förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling etcetera samt införande av ett stödsystem med energikartläggningscheckar. När det gäller PFE, programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri, konstateras att det har lett till en total energieffektivisering på i de 97 företag som lämnat slutredovisning. Därför föreslås det här programmet fortsätta med samma inriktning. Utöver industri och företag generellt har naturligtvis även hushåll och enskilda konsumenter en viktig roll för att nå minskad energiförbrukning och ökad effektivitet. På en väl fungerande elmarknad är det nödvändigt och bra att kunderna får större möjlighet att planera och minska sin konsumtion av el när så är möjligt. Aktuell information om elpriser och förbrukning är därför ett viktigt instrument för att elkonsumenten ska få den här möjligheten. Regeringen har gett ett uppdrag åt att utreda frågor som rör smarta mätare och införande av timmätning för alla elkunder. har kommit och där föreslås just att den här timmätningen ska införas för alla kunder som har en förbrukning över . Den här rapporten är utsänd på remiss. Regeringen avser därför att bereda frågan vidare. Vi får väl anledning att diskutera det här mer i kammaren . En annan viktig fråga som också är aktuell på samma sätt gäller möjligheten för elkonsumenter som är mikroelproducenter, som alltså har egen vindkraft eller annan elproduktion, att få ersättning för eventuell överskottsproduktion. har även haft i uppdrag att utreda den frågan och har återkommit med sin rapport . Här finns ett förslag om att införa så kallad nettodebitering i . Den rapporten är också på remiss, och vi återkommer säkert till den här längre fram. Jag nämnde inledningsvis att jag menar att det här med balans är ett nyckelord på energiområdet såväl som på många andra områden. Ett problem när det gäller vår elförsörjning är ju att vi tyvärr saknar balans mellan landets olika delar när det gäller tillgång och efterfrågan på el. I landets norra delar är tillgången förhållandevis god. I söder, där efterfrågan är större, har vi dock ett påtagligt underskott, inte minst till följd av stängningen av . Detta skapar i sin tur nya problem. När delas in i fyra prisområden efter krav från får det till effekt att konsumenterna i kan tvingas betala mer för sin el än konsumenter i norr. Där syns den direkta kopplingen mellan avvecklad kärnkraft och höga elpriser. Ett sätt att försöka råda bot på den här obalansen är att bygga ut och förbättra kraftnäten i landet. Efter en period med fokus på förvaltning och låga investeringskostnader har successivt gått in en fas med omfattande om- och nybyggnation. Investeringsbudgeten är mer än tio gånger större än investeringsbudgeten . För hela perioden 20112013 handlar det om mycket stora investeringar, totalt varav drygt 3,2 miljarder avser 2011. Ett av de viktigaste projekten är den så kallade sydvästlänken som består av en ny 400-kilovoltsförbindelse mellan och och mellan och södra . När sydvästlänken är färdigbyggd, troligen 2015, bidrar den till att skapa bättre balans i det och minska effekterna av prisområdesindelningen. Alliansregeringen står för en välbalanserad politik som här uttrycks i en väl avvägd budget. Olika angelägenheter vägs samman på ett klokt sätt och balanseras mot varandra. Utskottet har valt att ställa sig bakom denna budget, och det hoppas jag att även i sin helhet gör. 254 (C): Jag ser att folk börjar bli lite trötta. Det alltid spännande att komma in så här på sluttampen. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Att öka andelen förnybar energi är en nyckel till att nå framgång i klimatfrågan. På det nationella planet innebär alliansregeringens energiuppgörelse under den förra mandatperioden att vi bröt årtionden av politiska låsningar i energifrågan. När vi beslutade det här var jag personligen inte helt övertygad. Jag har inombords haft ett gediget kärnkraftsmotstånd , men när jag sedan fick veta vad vi vann på det hela kände jag att det här har lett till stora, gröna energisatsningar som jag tror att vi inte hade nått annars. har mest ambitiösa klimatmål. Det är jag stolt över att kunna stå här och säga . En central del i överenskommelsen är att vi bygger ut den förnybara energin som ett tredje ben, som flera har varit inne på . Det gör att vi successivt minskar beroendet av vattenkraft och kärnkraft som vi ökar försörjningstryggheten och får in fler aktörer på elmarknaden. Elcertifikatssystemet har visat sig vara ett väldigt bra system. Det har varit väldigt effektivt när det gäller att öka den gröna elproduktionen. Jag har läst en del av era förslag, bland annat och förslag. Ni föreslår ett fastprissystem som skulle ersätta elcertifikaten. Jag skulle vilja att ni förklarar för mig vad det egentligen är för skillnad. Vi har ju nått ganska långt med elcertifikaten. Vad jag förstår var med på detta från början, men ni ändrade er sedan. Det enda som oroar mig är att vi har ett väl fungerande system med elcertifikat som ni vill byta ut mot ett annat, och som fler har nämnt behöver vi långsiktiga spelregler för att vi ska få folk att vilja investera i det förnybara. Det är tydligt att den svenska modellen med elcertifikatssystem är en gångbar, stabil och kostnadseffektiv väg till utbyggnad av den förnybara energin. För inte så länge sedan undertecknades ett gemensamt avtal mellan och när det gäller just elcertifikat. Det är också ett viktigt steg i utvecklingen av den nordiska el- och energimarknaden. Propositionen är planerad att komma . Vi hoppas att detta ska träda i kraft . Genom en gemensam elcertifikatsmarknad kan vi faktiskt få in fler aktörer på marknaden. Då får man en ökad trygghet i energiförsörjningen, och den förnybara energin byggs ut. Då minskar också beroendet av icke-förnybara energikällor. Jag tror att en internationell elcertifikatsmarknad skapar en bättre förutsättning att hålla nere konsumenternas kostnader för en ökad förnybar elproduktion. Även på en internationell marknad kan en lokalisering av förnybar elproduktion ske till de länder eller regioner som har bäst förutsättningar för detta. De komparativa fördelarna kommer att bli avgörande för var den framtida förnybara elproduktionen byggs. kommer en internationell marknad med elcertifikat att ge mer förnybar elproduktion till lägre utvecklingskostnader. Oppositionen har också en reservation som innebär ett krav på el från förnybara energikällor och ett långsiktigt mål på . Regeringen har föreslagit ett mål på . Det tror jag är ett rimligt mål. Om man frågar olika branschorganisationer säger de att det är ett bra mål. Däremot är de oroliga för hur de till exempel ska nå till 2030. Det innebär alltså en fördubbling av den takt som vi har , och den är egentligen mycket kraftfull. Någon var inne på långsiktiga spelregler. Jag tror att om vi ska få investerare att vilja göra satsningar inom den förnybara energin spelar det roll att vi har mål som är realistiska. Jag skulle vilja påpeka att regeringen haft en mycket bra finansstrategi. Det tillsammans med låga räntor och elcertifikatssystemen har gjort att många har investerat i det förnybara. Det vill vi ska fortsätta. Energiomställningen är en utmaning som kräver en miljö- och energipolitik som skapar spelregler som långsiktigt kan minska utsläppen. Alliansen är enig om vilken väg vi ska gå, och det blir allt tydligare att det går att genomföra en omställning av energisektorn. Satsningen på förnybar energi och effektivare energianvändning stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Oppositionen har en reservation som innebär att andelen ska uppgå till av den totala energianvändningen. Då talar vi om energieffektiviseringen. Det är jättebra. Där har vi nästan samma mål. Regeringen har ju satt upp ett mål på 50 procents energieffektivisering till 2020. är mer, och då undrar jag varifrån ni fått den siffran. är ju inte så mycket. Varför har ni valt just det? Är det för att ni bara vill höja ambitionen ytterligare och har satt upp fingret, eller finns det någonting konkret bakom de ? Det är roligt att se att oppositionen inser vikten av energieffektivisering. Det kanske är, precis som föreslog, den viktigaste strategin för att uppnå låga utsläpp. Genom att använda mindre energi minskar vi behovet av kol, olja och naturgas, och därmed minskas också utsläppen. För att få ihop klimatpusslet måste vi spara energi. Som sade tidigare är den sparade kilowattimmen också den billigaste och mest miljövänliga kilowattimmen. Jag är stolt över att kunna säga att alliansregeringen har varit först med att sätta ett nationellt mål på det här området. var vi först bland medlemsländerna i EU med att ta ett samlat grepp om detta område, som präglats av diversifiering. En första nationell handlingsplan för energieffektivisering togs fram 2009, och arbetet med en andra, reviderad handlingsplan pågår. För perioden 20102012 satsas sammanlagt 1,6 miljarder på olika insatser för att främja en effektivare energianvändning i industrin, jord- och skogsbruket, byggsektorn, hushållen och den offentliga sektorn. Våra mål för energieffektivisering och förnybar energi blir inte bara nödvändiga för att rädda oss från en klimatkatastrof. De är också en förutsättning för att ge vår industri framtida konkurrenskraft. Därför kommer i alliansregeringen att fortsätta att driva en politik som hänger ihop och prioriterar båda målen . Som jag sade tror jag att de stora utmaningarna ligger i att påskynda omställningen och skapa förutsättningar vilket nog de flesta av oss tycker för att svensk industri sedan ska kunna utnyttja förutsättningarna och växa globalt. Vi har, som sagt, mest ambitiösa klimatpolitik, och det, mina vänner, är inte så dåligt. har ett bra utgångsläge, men i både politiken och den privata sektorn har jag lärt mig att man snabbt blir akterseglad om man stannar upp. Det tänker vi inte göra. 255 (V) replik: Jag hade inte tänkt begära replik men det sades en hel del saker som jag tror att vi behöver reda ut. Vi har aldrig sagt att vi vill avskaffa elcertifikatssystemet. Det är grunden för att introducera förnybar energi. Det ligger fast. Vi har sagt att vi vill komplettera det med ett fastprissystem, precis som flera andra länder i , för att snabba på utvecklingen. Det är vad vi har sagt. tog upp avtalet med om en gemensam elcertifikatsmarknad som ska ge . Borde man inte invänta remissyttrandena från de svenska organisationer som har blivit ombedda att yttra sig innan man tecknar avtal med ett annat land? Dagen innan remisstiden gick ut presenterade nämligen uppgörelsen. Jag tycker att det är uppseendeväckande. låter i sin senaste rapport om den framtida energistrategin nedslagen när det gäller just energieffektiviseringen. De säger att länderna tar myrsteg. Vi klarar inte målsättningen för energieffektiviseringen. I är det business as usual, ingenting nytt. 256 (C) replik: Jag tackar för klargörandet beträffande fastprissystemet. När det gäller avtalet har även jag läst om det. Jag läste det i Riksdag & Departement, och jag antar att också gjorde det. Där skriver man att regeringen föregått remissyttrandet och skrivit avtal. Jag kan förstå att man kan bli irriterad, men jag kan säga att har tillagt att man kommer att ta hänsyn till alla remissyttranden. Propositionen har ju inte lagts fram ännu och beslutet inte fattats. Vad beträffar energieffektivisering var min fråga till oppositionen varför de säger i stället för . Det känns nästan som att man satt fingret i luften bara för att vara lite bättre. Att det skulle vara nedslående siffror för energieffektivisering tror jag inte att jag vill hålla med om. En 50-procentig energieffektivisering tycker jag inte är dålig. Det innebär att vi är mest ambitiösa i , och det tycker jag inte är nedslående. Inte heller kallar jag det för myrsteg. 257 (V) replik: Jag kan läsa upp vad sade när de presenterade sitt förslag Energistrategi 2020: När det gäller energieffektivisering går vi fram med myrsteg och inte ens det. Vårt mål för energieffektivisering är . Det talar om är energianvändningen, andelen förnybar energi kontra det, och det är någonting helt annat. När det gäller energieffektiviseringen har kommissionen sagt att den effektiviseringen ska grunda sig på absoluta tal. Regeringens strategi är att tala om intensitet, och det är någonting helt annat. Då behöver man nämligen inte vidta de åtgärder som krävs för att nå fram till de som är regeringens politik. Det är en väsentlig skillnad. Varför har regeringen ett annat sätt att tolka än det som är kommissionens ambition och intentioner om en energieffektivisering på och som ska vara absolut? Då tar man ändå hänsyn till tillväxtaspekten, och då får man en energieffektivisering. Varför har man gjort den tolkningen i och använder helt andra siffror än vad avsikten var från början? 258 (C) replik: