prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Det är klart att det kan bli tuffa konsekvenser för den som är fyllda och som plötsligt får skulder som man inte har haft en aning om att man har. Man har inte haft en aning om att föräldrarna har struntat i att betala. Detta kan ge stora problem när man i ett slag ska vara vuxen och ha ett vuxenliv med allt vad det innebär av krediter, telefon, banklån, hyreskontrakt och annat. Det är som upplagt för problem. Jag skulle vilja påstå att problemet med skuldsatta ungdomar som är omyndiga eller som precis har blivit myndiga och hamnar hos fogden är ett gissel som ökar i omfattning. Det är alldeles för lätt att skuldsätta sig, till exempel genom sms-ansökan till företag som inte kollar kreditvärdigheten eller genom mobiloperatörer där man kan teckna både ett och tre abonnemang utan att ha en krona i inkomst. Datainspektionen har gjort en utredning som visar att fordringarna avser bland annat skolfoton, prenumerationer, postordervaror, bredband, telefoni och fritidsaktiviteter som ridning, tennis och kurser hos studieförbund. Andra fordringar handlar om sjukvård, tilläggsavgifter i kollektivtrafiken, parkeringsböter, el- och renhållningsavgifter, bostadshyror, ej återlämnade biblioteksböcker, hundskatt och skadestånd på grund av brott. Allt detta löser vi naturligtvis inte genom denna lagändring eftersom den handlar om det som samhället kan göra i form av vårdavgifter. Det är ändå viktigt att vi fattar beslutet. Egentligen, fru talman, är det inte som skuldsätter barnen. Det är föräldrar som struntar i att betala räkningar som gäller deras egna minderåriga barn och som därmed försätter sina egna barn i en mycket svår situation. Föräldrar är målsmän och ansvariga för sina minderåriga. Om inte föräldrarna betalar läkarräkningar och annat är det de som skuldsätter sina barn. Det är inte som gör det. Vi måste ha den distinktionen klar för oss. Det är föräldrarnas ansvar. Men konsekvensen för de här föräldrarnas barn är att de får ansvara för föräldrarnas oansvariga handlande. ändrar vi fyra lagar och bestämmelser så att skulden läggs på nonchalanta föräldrar som inte betalar sina omyndiga barns räkningar, och inte på barnen. Det är bra, för så här ska det förstås inte vara. Minderåriga ska inte behöva fira sin 18-årsdag och myndighetsdag med krav på obetalda sjukhus- och tandläkarräkningar som kommer med ett brev på posten. Hädanefter blir det vårdnadshavaren som blir betalningsansvarig, och inte barnet. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 21 (): Vad ska man säga nu då, när föregående talare så varmt har talat om denna fråga som är så oerhört viktig? Vi hörde att vi är överens. Det finns en liten reservation från , men för övrigt är vi eniga i denna viktiga fråga. Det är precis som föregående talare har sagt självklart att det är föräldrarna som ska bära ansvaret för sina barn. Det är också viktigt ur demokratisynvinkel att man inte ärver sina föräldrars skulder. Det är någonting som man i vanliga fall inte beivrar att barn ska ta över de misstag som föräldrarna har satt i sjön. Jag känner till en tjej som fyllde som har en mormor och en morfar som hade öppnat ett personkonto ett vinstsparkonto till flickan och satt in några hundralappar , bland annat därför att flickans föräldrar inte hade det så alldeles enkelt. Dessutom blev flickan familjehemsplacerad. De pengar som morföräldrarna sparade var bland annat till för körkort för flickan. När hon fyllde knep kronofogden vartenda öre därför att det var hennes konto och hon var skyldig pengar. Det handlade inte bara om vårdavgifter, utan det var också bilar och jag vet inte allt. Det här känns inte okej. Vad levererar vuxenvärlden, och vad levererar samhället till barn som känner glädje över att nu få ta körkort för de pengar som mormor och morfar har sparat? Det är inte okej. Äntligen gör vi det här! Man kan lite grann spekulera i vem som kom på tanken från början att det skulle vara så här. Men det ska vi väl inte ge oss in i . Vi har i haft motioner på våra stämmor i dessa frågor, så vi är jätteglada, fru talman, för att det här äntligen kommer. Jag kan sympatisera lite med idé om att det skulle vara bra om man hittade någon lösning också för dem som råkar ut för detta nu , när det bara är några månader kvar. Men jag är glad att vi har fått det här i hamn, och jag hoppas på att de landsting som har detta i sitt system tittar på det och självmant stryker det, precis som säger. blir detta lag, men fram till dess skulle det vara tacknämligt om det gick att genomföra . Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets lagförslag och avslag på reservationen. 22 (): Jag är den femte talaren, och alla är eniga. Vad ska jag säga som är nytt? Jag känner mest att jag håller med alla som finns i kammaren . Jag kan berätta att det finns aktörer som har varit mycket på banan, till exempel , och rikskronofogden. Jag såg på nätet i går att man i ett utskick till de landsting som inte har tagit kontakt med sina inkassoföretag eller inte återfört skulden på föräldrarna har uppmanat dem att släppa kraven på de barn som de har satt i skuld. Här kan man agera på olika sätt inom landstingen. Detta är en del. Det gäller tyvärr mitt eget landsting , och jag hoppas att man där vidtar mått och steg för att barn inte ska vara skuldsatta. Det här är ett välkommet lagförslag. Vi tackar de aktörer som har uppmärksammat oss politiker på den här gluggen. Jag är väldigt glad att vi är överens om att barn inte ska ha skulder när de går ut i vuxenvärlden. Det ska inte vara så att föräldrarna har vingklippt dem när de är beredda att flyga ut i vuxenlivet. 23 (): Jag är glad över den enighet som proklameras i olika inlägg. Detta är ett uttryck för ett barnperspektiv och för respekt för varje barns möjlighet att starta i livet utan att ha en ryggsäck med sig som några andra av oförstånd har lagt stenar i. Det är därför som jag tycker att det är bra att propositionen finns. Det är också bra att socialutskottet har kunnat samlas till ett betänkande som innebär att vi sätter ned foten i den här frågan. har det uppmärksammats hur barn tvingas gå in i vuxenlivet med skulder som är orsakade av föräldrarnas oförstånd. Det har handlat om återbetalningskrav och svårigheter att teckna avtal för bostad, mobilabonnemang eller annat. Detta är inte rimligt. Föräldrars kortsiktiga ekonomiska handlanden kan skapa en hopplös start i livet för barn. Det är något som vi med det här förslaget från regeringen vill sätta punkt för. Vi vill skapa ett utropstecken för att barn ska kunna starta på likvärdiga villkor. Det har fattats ett antal beslut för att förhindra att föräldrar tecknar avtal som sätter barnen i skuld, registrerar fordon eller annat som gör att barn omedvetet blir skuldbelastade och sedan upptäcker det på sin 18-årsdag. talar vi om den situation där obetalda avgifter för tandvård och hälso- och sjukvård eller uteblivna inbokade besök innebär att barn blir skuldsatta i ett antal landsting, ungefär hälften. Syftet är att vi ska sätta punkt för denna skuldsättning av barn. Jag välkomnar därför och socialministerns förslag som ser till att vi får en lagstiftning som ger alla barn en likvärdig start i livet. Det är min slutsats att vi fram till får vädja till våra kolleger vi som finns här i kammare har kolleger i landstingen att inte försätta barn i skuld och så långt möjligt avskriva befintliga skulder. Den möjligheten finns, och jag tycker att den ska nyttjas. Med dessa reflexioner på betänkandet och propositionen vill jag yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande vad gäller betalningsansvar för underårigas avgifter inom hälso- och sjukvården och tandvården. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU14 Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola (prop. 2009/10:68). 24 (): Den här dagen verkar gå i samförståndets tecken här i . Det blir kanske lite så i den här debatten också. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation i det här betänkandet. föreslog i en motion att folkhögskolorna skulle ges rätt att bedriva utbildning i sfi. Det vann gehör både i utskottet och här i . Därför är vi väldigt nöjda med att det nu äntligen blir verklighet. Vi har dock en liten invändning. Den handlar om att man ska överlämna myndighetsutövning som hör till rektors uppgifter till den som har fått uppdrag att anordna vuxenutbildningen. Vi vänder oss emot det eftersom det inte ställs samma krav på eventuella rektorer i den privata sektorn som i den offentliga. Av erfarenhet vet vi att den privata sektorn inom utbildningsväsendet redan är dålig på att anställa behöriga och utbildade lärare. Jag håller för troligt att detta inte kommer att vara ett undantag. Det går ut över kvaliteten, och det drabbar dem som studerar. Jag tycker inte att majoriteten i betänkandet svarar på varför inte samma krav på att rektorer ska genomgå obligatorisk rektorsutbildning ska gälla även privata utbildningsföretag. finns det tre borgerliga ledamöter uppsatta på talarlistan efter mig, och jag hoppas att jag ska få svar i den delen. 25 (): Ska alla skolor få ha en rektor? Ska vi öppna för mångfald och större valfrihet för invandrare att även få gå på folkhögskolor och läsa svenska för invandrare eller sfi som det oftast brukar kallas? Det låter ganska självklart, men riktigt så självklart är det inte. Därför lägger vi i den borgerliga alliansen, här med stöd av Socialdemokraterna och , fram två förslag som ska förändra och modernisera lagstiftningen på de här punkterna. Men, fru talman, det hindrar inte från att tycka annorlunda. Vi vet att det svenska språket är en väldigt viktig faktor för att invandrare ska integreras i det svenska samhället. Lär man sig inte språket får man svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Just därför har vi sfi-undervisning för att erbjuda alla nyanlända invandrare möjligheten att lära sig språket och få en chans att skaffa sig ett jobb på den svenska arbetsmarknaden. Av samma anledning är det också oacceptabelt att sfi-undervisningen fungerar så dåligt som den gör. Det har inte minst konstaterat i en rapport som kom . Det har tyvärr varit så , nästan sedan sfi inrättades 1965. Det är oacceptabelt, och därför är det mycket positivt att vi har en borgerlig regering som har börjat engagera sig i de här frågorna och som har gjort väldigt mycket för att stärka sfi-verksamheten. Vi har inrättat en försöksverksamhet med en sfi-bonus för dem som klarar undervisningen. Vi har inrättat nationella prov så att man kan säkerställa att de som går undervisningen också får rätt kunskap. Vi har gjort otydliga mål tydliga. Vi håller på att utreda en tidsbegränsning för dem som deltar i sfi så att de inte kan hålla på i all evinnerlighet. Vi har genomfört sfi-lärarlyft och stärkt lärarkompetensen. Vi har förstärkt den nationella inspektionen och granskningen av sfi. Och kan man läsa till sfi-lärare på . Vi har alltså gjort en rad förbättringar och förstärkningar av sfi-undervisningen, och kommer ytterligare en sådan, nämligen att undervisningen även ska få bedrivas på folkhögskolor. Det handlar om att hitta fler vägar och sätt för människor att tillägna sig det svenska språket. Det är inte alltid som kommunerna är bäst lämpade för att bedriva den verksamheten. Det finns fler aktörer som kan vara intressanta för uppdraget. Vi har olika typer av invandrare som kommer hit till . Det är allt från välutbildade läkare från till analfabeter från . Då är det viktigt att vi har en utbildningsverksamhet som riktar sig till alla och som är bred. Folkhögskolornas form och pedagogik är positiva för många, och därför är det bra att vi nu lägger fram det här förslaget. Folkhögskolorna har redan kurser som motsvarar sfi-undervisning. Varför inte använda någonting som redan finns? Vi har långt ifrån kommit hela vägen fram. Det finns fortfarande många brister i sfi-undervisningen, men vi vill noggrant följa utvecklingen och inte slå oss till ro. Däremot kan man konstatera att vi har gjort mycket i de här frågorna. Vi har visat ett engagemang i sfi-frågorna från den borgerliga alliansens sida, vilket man tyvärr inte kan säga om föregående regeringar och om socialdemokratin. Det speglas också lite i att socialdemokratin inte deltar i den här debatten. Vi har också i det här betänkandet förslag om att man inom komvux ska få möjligheten att hos de privata utförarna ha rektorer. Precis som inom sfi-undervisningen finns det ett behov av individualisering. Det är inte alltid så att kommunerna är de som är bäst på att tillhandahålla utbildning. Då erbjuder de fristående aktörerna inom komvux ett positivt alternativ. Man erbjuder en mångfald. Precis som friskolorna ger de fler vägar för människor som vill fortbilda sig. De får precis som friskolorna inom grund- och gymnasieutbildningsväsendet sätta betyg, men de får inte ge ut betyg och de får inte stänga av elever som inte sköter sig. Faktum är att de inte ens får ha rektorer. Det är en ganska märklig ordning, kan man tycka. Och det är det också. Det beror på att lagstiftningen helt enkelt inte har hängt med. Därför föreslår vi från den borgerliga alliansen, med stöd av Socialdemokraterna och , att även de här, som man skulle kunna kalla dem, komvuxfriskolorna ska få möjligheten att precis som alla andra skolor få ha rektorer. Det handlar för det första om att undanröja formella hinder att bedriva verksamheten så att resurserna kan riktas dit där de behövs bäst. Vem tjänar på att vi har skolor som inte får fatta självklara beslut som de borde få göra och som alla andra skolor får göra? De måste i stället gå till kommunen för att få de sakerna avklarade. För det andra handlar det om att skapa en tydligare ansvarsfördelning. På en skola är det en rektor som ska vara ansvarig för verksamheten. Om man har undervisning i skolan och lärare från samma skola sätter betygen är det också rimligt att det är den skolan som ger ut betygen. I stället är det kommunerna som gör det. Det är en ganska märklig ordning. Har man gått på en skola, fått undervisning där och blivit betygsatt där är det också från den skolan som man ska få betygen. För det tredje innebär även regeringens förslag att komvuxfriskolorna får samma befogenheter som alla andra skolor att tillfälligt stänga av elever som på olika sätt stör undervisningen. måste man fatta ett beslut i kommunen för att det ska bli verklighet. Det är ganska uppenbart att det är de som jobbar på plats som är mest lämpade att fatta den typen av beslut. Det är alltså en självklar modernisering av lagstiftningen som vi alla är överens om , , men alltså inte Vänstern. Om man läser Vänsterns reservation, vilket är ganska intressant att göra, kan man konstatera att de använder tre argument för att inte gå med på det här. Man säger först och främst att det här försämrar rättssäkerheten för de studerande. På vilket sätt försämras rättssäkerheten av att fristående komvuxskolor får samma befogenheter som alla andra skolor? Borde inte rättssäkerheten bli bättre? Eller menar att det bara är i komvuxvärlden, där det är kommunerna som utfärdar betygen och där det är kommunerna som fattar ordningsbeslut och disciplinära beslut i skolorna, som rättssäkerheten gäller? Varför skulle det över huvud taget bli mindre rättssäkert? Det framgick inte i anförande eller i reservationen. Faktum är, fru talman, att jag tror att det här bara är ett svepskäl. Jag tror att det bara är ett svepskäl för att egentligen tycka det som de alltid tycker, nämligen att de är emot friskolor. Här har vi ett förslag som moderniserar lagstiftningen och som ger komvuxfriskolor samma rättigheter som alla andra skolor, och då sätter sig på tvären. Om man tänker efter lite inser man att det faktiskt är så att ju inte tycker om att skolor sätter betyg över huvud taget, och de tycker inte särskilt mycket om att skolor över huvud taget ger elever disciplinära tillrättavisanden. Mot ljuset av det är det ganska självklart att man gör som man alltid gör, nämligen säger nej, nej, nej. I den här reservationen skriver man också att bara för att man misstänker att de här fristående komvuxutförarna inte kommer att anställa behöriga rektorer ska vi förbjuda dem från att över huvud taget anställa rektorer. Vad är det för logik? Är det inte bättre att ge dem den möjligheten, och så kan vi i efterhand granska om kompetensen är tillräcklig? Värst, fru talman, är ändå argumentet som använder sig av i sin reservation och som lyder: Det måste framgå tydligt vem som har ansvaret att fatta beslut i all offentlig verksamhet. Det är alltså i de fristående komvuxskolorna som man bedriver undervisningen. Det är där som man har lärare som betygsätter eleverna. Men det blir mer tydligt vem som har hand om verksamheten om det är någon byråkrat som ska utfärda och signera betygen! Jag tror att det i alla andras värld är självklart att det blir tydligare om det är den aktuella skolan som också utfärdar betygen. Men så är det inte i värld därför att i deras värld är det bäst om politiker och byråkrater fattar de flesta besluten. Det blev inte många rätt när skrev sin reservation. Jag vill inte säga att det beror på bristfällig informationshantering, utan det är snarare så att de hade otur när de skrev den. Lika självklart som att sfi-verksamheten ska få bedrivas av folkhögskolor är det självklart att även fristående komvuxskolor ska få ha rektorer. Jag tycker att det är värt att påminna sig nu när valet nalkas att det faktiskt är så att står väldigt ensamma i sin utbildningspolitik. Vi har Socialdemokraterna och bakom oss i det här förslaget, och det är bara som står för en rad galna förslag som att förbjuda läxläsning och betyg i skolan och att försvåra möjligheterna för individualisering i skolan. Jag tror att vi i stället behöver en modernare lagstiftning som säger att det ska få finnas rektorer i alla skolor och att vi breddar möjligheten för fler aktörer än kommunen att tillhandahålla sfi- och komvuxverksamhet. Då skapar vi en bättre förutsättning för invandrare att lära sig svenska språket, och vi skapar bättre möjligheter för de enskilda att studera på komvuxutbildningarna som ger möjlighet till ett steg in i arbetslivet. Med de orden vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 26 () replik: Propositionen och betänkandet handlar dels om att man ska lämna över myndighetsutövning till rektorer i den privata sektorn som bedriver vuxenutbildning, dels om att även folkhögskolor ska kunna bedriva utbildning i svenska för invandrare. var nog inte här när jag inledde mitt anförande, men i den delen sade jag just att 2005 lade en motion om att folkhögskolor skulle få bedriva sfi. Grunden till det var till stor del samma som beskrev här, nämligen att det är, tror jag, en väldigt bra form att läsa sfi i. Den del som vi däremot vände oss mot var det här med myndighetsutövningen, därför att regeringen inte heller ställer några krav på att rektorer inom det privata utbildningsväsendet ska ha obligatorisk rektorsutbildning, vilket är det krav som man nu ställer på alla andra rektorer. Det var den frågan som jag ställde i talarstolen, och det är den invändningen som vi har här. Varför ska rektorer inom det privata utbildningsväsendet ha ansvaret för en sådan här viktig myndighetsutövning som det faktiskt är men inte ha en obligatorisk utbildning? Varför ska de vara undantagna? Den frågan svarade inte på. 27 () replik: Jag skulle vilja börja med att säga att jag tycker att det är trevligt att deltar i debatten. I de tre senaste betänkandedebatterna vi haft i utbildningsutskottet har hon strukit sig från talarlistan och lämnat utan representation. Det är roligt att hon tycker att den här frågan är värd att diskutera. Jag vill inte på något sätt sprida desinformation om vad står för. Snarare vill jag vara tydlig med vad de står för, och de ska ha kredd för att de tycker som vi i sfi-frågan. Det är positivt. har emellertid en ganska märklig reservation vad gäller de övriga frågorna i betänkandet. försöker ge sken av att de inte kan godta förslaget eftersom de fristående komvuxutbildningarna inte blir tvungna att anställa behöriga lärare. Man kan dock konstatera att det inte kan bli sämre än det redan är, eller var under hela den tid då hade inflytande över svensk politik, fram till det senaste valet. de styrde landet var man inte heller tvungen att ha behöriga rektorer. I värsta fall får vi det alltså lika dåligt som när de styrde . Jag tycker därför inte att det är ett gångbart argument. försöker dölja vad de skrivit i sin reservation och motion, nämligen att de tycker att det är rättsosäkert att fristående komvuxaktörer får utfärda betyg på samma sätt som alla andra skolor. Jag tycker att borde förklara vad hon menar med rättsosäkert, och hon borde även förklara hur utbildningskvaliteten blir bättre av att man över huvud taget inte får anställa rektorer. Framför allt tycker jag att hon ska förklara varför man inte ska få fatta beslut om att tillfälligt stänga av en elev på en fristående komvuxskola på samma sätt som i alla andra delar av utbildningsväsendet. 28 () replik: Jag konstaterar att använde sina utan att svara på den enda enkla fråga jag ställde, nämligen varför just rektorer inom det privata utbildningsväsendet för vuxenutbildning ska undantas från obligatorisk rektorsutbildning. Vi tycker att även dessa rektorer ska ha obligatorisk rektorsutbildning just för att man ska kunna lämna över en myndighetsutövning. Det är väsentligt. Vi ställer höga krav på såväl lärare som rektorer inom den offentliga sektorn. Vi tycker att det är bra att det nu finns en obligatorisk rektorsutbildning. Vi anser att inga obehöriga lärare ska kunna få en tillsvidareanställning. Jag döljer ingenting. kom något sent till debatten och hörde kanske inte vad jag sade i mitt anförande, eller valde att inte höra. Det jag menar är att det blir rättsosäkert när man inte har behöriga lärare och rektorerna inte omfattas av den obligatoriska rektorsutbildningen. Om vi tittar på statistiken för hur det ser ut på fristående skolor rent generellt, på både grundskole- och gymnasienivå, kan vi se att andelen behöriga lärare är betydligt lägre än i de offentliga skolorna. Därför håller jag det för troligt att vi även när det gäller den här delen kan förvänta oss samma resultat, och därför bör man ställa lika höga krav på lärare och rektorer inom vuxenutbildningen. 29 () replik: Jag ska börja med att svara på fråga så att det inte ges sken av att jag inte svarar på frågor, vilket själv inte gör. Jag tycker inte att vi ska stänga dörren för att justera lagstiftningen och kanske till och med införa ett obligatorium om behöriga rektorer för de fristående aktörerna inom komvux. Men låt oss till att börja med få de nu föreslagna förändringarna på plats. De förändringar som föreslår hör inte ihop med den fråga vi diskuterar. Det handlar om att få en tydligare ordning för de skolor som bedriver undervisning så att lärarna som betygsätter eleverna också får utfärda betygsdokument. Hur i hela fridens namn blir det tydligare om det är en kommunbyråkrat som signerar betygen än om det görs av skolan där undervisningen bedrivs och där eleverna betygsätts? När lagstiftningen kommit på plats får vi utvärdera den för att se hur den fungerar, och därefter ställer jag mig absolut inte främmande till att vi ska undersöka införande av ett obligatorium. Låt dock var sak ha sin tid. Vi kan konstatera för det första att inte svarade på mina frågor, för det andra att det är en märklig argumentation man har i sin reservation och motion. Det är antagligen därför man inte argumenterar för den linjen från talarstolen. Man säger nämligen att det är bristande rättssäkerhet om vi antar förslaget. Det är helt obegripligt hur det skulle kunna vara fråga om bristande rättssäkerhet när de som håller i undervisningen och betygsätter eleverna också ska utfärda betygen.