prot · GX09137 · 2010-06-15 00:00:00 — underlagsrapporter har normalt omfattat den gångna treårsperioden, det vill säga den tidsperiod som utskottet använder i sin utvärdering. I årets underlagsrapport är innehållet koncentrerat till utvecklingen . Utskottet har ingen invändning mot att rapporterna inriktas mot ett särskilt år om anser att det underlättar deras utvärderingsverksamhet. får man ändå en täckning av en hel treårsperiod. Utskottet anser emellertid att det i årets underlagsrapport saknas en grundlig beskrivning av både den internationella och den svenska ekonomiska utvecklingen . En sådan beskrivning är viktig för att sätta in olika beslut och åtgärder i sitt sammanhang. Utskottet utgår därför ifrån att kompletterar kommande rapporter med en mer omfattande och analyserande beskrivning av den allmänna ekonomiska utvecklingen . Utskottet anser också att det är angeläget att fortsätter att vidareutveckla besluts- och kommunikationsprocessen. Redovisningen av räntebesluten och alternativa möjliga räntebeslut och hur dessa påverkar den framtida inflationen och tillväxten har utvidgats och förbättrats. Det är dock viktigt att denna utveckling fortsätter. När det gäller penningpolitiken konstaterar utskottet att det varit en extrem period som ställt stora krav på såväl penningpolitiken som den ekonomiska analysen. Exempelvis ökade KPI-inflationen från i början av utvärderingsperioden till som högst . Därefter föll inflationen som lägst till , bland annat på grund av råvaruprisfallet och de kraftiga räntesänkningarna och 2009. I början av utvärderingsperioden höjde reporäntan successivt för att dämpa det stigande inflationstrycket. Reporäntan höjdes till en nivå på . När sedan finanskrisen dramatiskt förvärrades började sänka reporäntan kraftigt, till historiskt låga . Av framgår att KPI-prognoser låg ungefär i linje med övriga bedömares prognoser förutom , , då deras KPI-prognoser låg en bra bit över de andra prognosmakarnas bedömningar. Vid dessa båda tillfällen höjde också reporäntan med sammanlagt . I underlagsrapporten förklarar felbedömningarna med att man såg risker för att de kraftigt stigande råvarupriserna skulle leda till att också andra priser började stiga snabbt samt att inflationsförväntningarna var höga. Någon mer grundlig analys av felbedömningarna presenteras inte i underlagsrapporten. Enligt utskottets mening kan det finnas anledning att djupare analysera prognos- och beslutsunderlagen och speciellt för att undersöka om det finns lärdomar att dra för den framtida prognosverksamheten. Utskottet konstaterar också att det var många experter som missbedömde utvecklingen och 2009. Exempelvis genomförde , , en så kallad artikel IV-konsultation över den svenska ekonomiska och finansiella utvecklingen. I sin rapport /välkomnade IMF räntehöjningar och bedömde att den svenska penningpolitiken borde vara fortsatt stram framöver för att bryta uppgången i inflationsförväntningarna och förhindra en andra våg av prisuppgångar. Precis som i förra årets utvärdering anser utskottet att det finns anledning att berömma för den penningpolitik som man har bedrivit . Trots att banken innan finanskrisen bröt ut höjde reporäntan anpassade man sig snabbt till den nya situationen. Reporäntan sänktes kraftfullt. När det visade sig att räntevapnet inte räckte till för att lösa uppgiften kompletterade penningpolitiken med en omfattande utlåning till banksystemet för att underlätta kreditförsörjningen och öka räntepolitikens genomslag i ekonomin. Utskottet är övertygat om att åtgärder och minskat instabiliteten på finansmarknaderna, motverkat en allvarlig kreditåtstramning och dämpat produktionsbortfallet i den svenska ekonomin. Angående vår nya externa oberoende utvärdering nämner jag inte något mer. Det har gått igenom. Men, herr talman, utskottet har också behandlat framställning om vissa utredningsbehov med anledning av finanskrisen. Syftet med översynen bör enligt vara att skapa ett svenskt finansiellt regelverk som kan förebygga kriser och minimera kostnaderna för samhället och konsumenterna av eventuella framtida kriser. Utskottet delar uppfattning att det är viktigt att man snabbt kommer i gång med utredningsarbetet. Regeringen bör därför enligt utskottet skyndsamt tillsätta den eller de utredningar som behövs för att utforma ett långsiktigt hållbart svenskt finansiellt regelverk. En framtida utredning bör ha i uppdrag att modernisera riksbankslagen genom att i lagen arbeta in de förändringar som blir följden av de utredningar som genomförs på det finansiella området. Men, precis som har sagts tidigare, det är inte nödvändigt att nu tar ett beslut om en översyn av riksbankslagen, utan kan avvakta med ett beslut till dess resultaten av utredningarna föreligger. En framtida utredning bör enligt utskottets mening vara parlamentarisk och tillsättas av riksdagsstyrelsen. Jag yrkar bifall till förslagen i finansutskottets betänkanden FiU24 och FiU36. Avslutningsvis vill jag tacka talmännen, riksdagskollegerna samt personal för gott samarbete under . Ett särskilt tack riktar jag till personal som alltid har varit mycket vänlig och tillmötesgående. Detta gäller alldeles särskilt för personalen i finansutskottet. Tack så mycket! 40 () replik: Jag hade först tänkt fråga hur det känns att med retorik stå för en odemokratisk och nyliberal ekonomisk politik, men det ska jag inte göra. Jag ska i stället ta tillfället i akt och framföra ett tack till insatser i och för ett gott samarbete i finansutskottet. har vi varit överens om penningpolitiska frågor, ibland är vi inte helt överens, men det har alltid varit noggrannhet och höga ambitioner från sida. Det tycker jag ska stå i protokoll. Då vet jag att jag också talar för hela finansutskottet. Tack för , ! 41 () replik: Jag ber att få varmt tacka för de vänliga orden från . Och jag vill givetvis rikta ett stort tack till alla kollegerna i finansutskottet genom alla tider. Det är en mycket god stämning när vi inte är oense. 42 (): Ordföranden i finansutskottet uttryckte ju sin uppskattning av , och jag tror att också den applåd som Sonias anförande fick från både opposition och majoritet i första hand ska tas som ett uttryck för en tacksamhet för det fina samarbete som vi har haft . Men det skulle också kunna vara ett uttryck för ett stöd för de synpunkter som framförde i det här ärendet. Frågan om det penningpolitiska ramverket och utvärderingen av den oberoende är en sådan fråga som det har rått en väldigt stor samstämmighet i inom . Även i sak tror jag därför att kan ta åt sig lite grann av applåden för sin fantastiskt bra och genomträngande genomlysning av det här ärendet. Jag ska begränsa mitt anförande både tidsmässigt och till innehållet till några principiella frågor som gäller just det penningpolitiska ramverket. Jag ska göra det av samma anledning som tog upp frågeställningen om den enighet som råder över partigränserna och över blockgränserna när det gäller det penningpolitiska ramverket. Det har en principiell betydelse, men det har också ett viktigt sakpolitiskt innehåll när enigheten är stor. har riksbank ett lagfäst oberoende gentemot och regeringen. penningpolitiska beslut fattas enligt riksbankslagen av en oberoende direktion som inte får söka eller ta instruktioner i penningpolitiska frågor. mål är primärt att upprätthålla ett fast penningvärde och att främja ett säkert och effektivt betalningssystem. Även om man har anpassat penningpolitiken till en så kallad flexibel inflationsmålsregim som också tar hänsyn till den reala ekonomins utveckling är det viktigt att slå fast att penningpolitiken i grunden bygger på de primära uppgifterna. har i sina tidigare utvärderingar konstaterat att riksbank står sig väl i jämförelse med de bästa centralbankerna i världen och att den penningpolitiska utvecklingen har förbättrats avsevärt efter införandet av det penningpolitiska ramverket. Att vi inte är ensamma i den bedömningen har inte minst blivit tydligt under de senaste månadernas internationella debatt. var fram till för sedan det enda av partier som hade en avvikande syn på det penningpolitiska ramverk som styr . citerade innehållet i deras invändning. har man enats med de övriga partierna i den rödgröna kartellen. Det är bra för trovärdigheten, inte bara för trovärdigheten för penningpolitiken som helhet utan också för trovärdigheten för ramverk för framtiden oavsett vilken regering som kommer till makten efter höstens val. I ett särskilt yttrande förklarar man dock att den ändrade synen enbart gäller under den kommande mandatperioden under förutsättning att De rödgröna vinner valet. Man anmäler i sitt yttrande att man redan nu vill inleda en diskussion och en översyn för att komplettera inflationsmål med ett sysselsättningsmål. Den osäkerhet som det här yttrandet skapar om det penningpolitiska ramverket är med andra ord inte begränsad till perioden efter den kommande mandatperioden eller till en situation då den nuvarande regeringen sitter kvar i regeringsställning. Trots den här villkorade kompromissen inom den rödgröna kartellen vill redan nu inleda en översyn av den penningpolitiska inriktning som övriga partier enhälligt har ställt sig bakom. Jag skulle liksom gärna vilja ha en kommentar från de övriga partierna i den rödgröna kartellen till hur man ställer sig till denna begäran. Den utvärdering som vi nu tar ställning till, herr talman, gäller som sagt åren 20072009. Jag vill göra några kommentarer kring själva utvärderingen. Utvärderingen sammanfaller med ett antal olika bedömningar av både finanspolitiken och penningpolitiken i under finanskrisen och lågkonjunkturen, bland annat från , och . Genomgående är bedömningen av den svenska penningpolitiken mycket positiv. Utskottet delar de här bedömningarna, trots att perioden har ställt stora krav på såväl penningpolitiken som de ekonomiska analyserna. har varit mycket lyhörd för de krav som har ställts och kontinuerligt anpassat sina åtgärder efter behovet av akuta insatser, framför allt för att stabilisera finansmarknaden och garantera likviditeten i banksystemet. I förra årets utvärdering konstaterade utskottet att , liksom sagts tidigare här i debatten, sannolikt borde ha höjt reporäntan snabbare för att motverka det inflationstryck som började stiga. Efter hand kan man också ifrågasätta räntehöjningarna . Vi poängterar dock att det här är bedömningar med facit i hand. Ingen förutsåg den kraftiga uppgången i råvarupriserna, framför allt oljepriserna, som vi vet av erfarenhet sedan fortplantar sig till övriga ekonomin. Ingen förutsåg heller den snabba och djupa nedgång som kom i finanskrisens spår. Av utskottets utvärdering framgår dock att varit mer framgångsrik i sina bedömningar än flera andra bedömare, särskilt under slutet av perioden. Utskottet berömmer för den penningpolitik man bedrivit . Man visar då en prestigelös anpassningsförmåga och en stor handlingskraft. Trots att banken krisen bröt ut hade höjt reporäntan anpassade man sig snabbt till den nya situationen och sänkte räntan till historiskt låga nivåer samt vidtog omfattande åtgärder för att motverka produktionsfallet och nedgången i inflationen. Åtgärderna har minskat instabiliteten på den svenska finansmarknaden, och de har också motverkat en allvarlig kreditåtstramning och dämpat produktionsfallet i den svenska ekonomin. Sammantaget ger det här för finansutskottet och ett gott betyg för penningpolitiken och för hanteringen av finanskrisen . Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande. 43 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslagen i finansutskottets båda betänkanden. Så långt kommen i debatten gjorde jag en kontroll utanför för att se om det hade samlats några människomassor för att lyssna på debatten. Jag kunde konstatera att så inte var fallet. Om vi däremot hade befunnit oss i motsvarande parlament i till exempel eller hade vi varit säkra på att människorna skulle vara upprörda över den penningpolitik som hade förts i deras respektive länder. Det är, herr talman, viktigt att kunna konstatera att den svenska penningpolitiken har varit mycket framgångsrik jämfört med många andra länder under de år vi nu utvärderar. Jag tog med mig denna lilla papperslapp i talarstolen. Jag noterar att den är underskriven med två namn, nämligen och . Man kan fråga sig vad den här lappen representerar. Produktionskostnaden för en 20-kronorssedel, en , torde vara något öre, men den representerar något helt annat, nämligen förtroendet för penningvärdet. Den representerar något man kan köpa någonting för. Den är inte bara en papperslapp. För oss som har att se till hur lagstiftningen fungerar för är det otroligt viktigt att förtroendet bland människorna för kan upprätthållas. Annars råkar man i olag, och annars blir det demonstrationer utanför parlamenten. Det är alltid lättare att vara efterklok. Precis som andra har sagt kan den penningpolitik som fördes av och fram i efterhand förses med vissa frågetecken. Därför är det klokt att låta oberoende utvärdera detta och se vilka motiv som möjligen fanns för den höjda reporäntan vid det tillfället. I övrigt, herr talman, tror jag att det är viktigt att minnas att vårt land är oerhört beroende av att vi har en politik som gör att vår export kan fungera. Varje kapitalinvestering som görs i form av ett köp av en svensk bil, , eller , åtföljs ofta av ett kreditpaket till andra länder. Vi vet att hade svenska företag haft betydande svårigheter när den internationella kreditmarknaden bröt samman. Man måste också värdera penningpolitiken mot den bakgrunden att den fungerade bra. Vi ser att den svenska exporten har fungerat bra. Vi måste också notera att de svenska bankerna i framför allt och ställde den inhemska penningpolitiken på mycket svåra prov . Jag ska inte förlänga debatten. Jag yrkar bifall till förslagen i båda betänkandena. 44 (): betänkande om penningpolitiken är både som vanligt och speciellt. Som vanligt eftersom den bland annat redovisar prognoser och utfall för inflation, ränteutveckling och arbetslöshet, men speciellt eftersom finanskrisen ligger mitt med dess drastiska effekter och dessa variabler. Man kan som vanligt konstatera att , liksom övriga prognosmakare, gör ungefär som jag när man ska göra en väderprognos det blir väl samma väder som det är . Det är en metod som i och för sig har en hyfsad träffsäkerhet men som naturligtvis helt missar om det är ett oväder på gång över om jag själv är i och inte känner till detta oväder. Så var det väl sommaren och den tidiga . Ingen prognosmakare förutsåg finanskrisen och dess dramatiska effekter. Jag brukar ta prognoser från och andra med en viss nypa salt. Jag tror att det är klokt. Exempelvis kan man studera IMF:s konsultationsrapport . Efter att bland annat ha välkomnat tidigare svenska räntehöjningar anför man att penningpolitik borde vara stram, och man rekommenderar ytterligare räntehöjningar. Vid samma tillfälle bedömde man att den svenska kronan skulle stärkas, men verkligheten blev precis den motsatta. Kronan sjönk kraftigt under finanskrisen, och den har fortfarande inte nått samma styrka som . I utskottets ställningstagande i betänkandet beskrivs så kallade flexibla inflationsmålspolitik, det vill säga att numera utöver inflationsmålet på även har som mål att stabilisera den ekonomiska utvecklingen, vilket enligt betänkandet betyder att den reala ekonomin, produktion och sysselsättning, inte ska uppvisa alltför stora svängningar. I , och motion som väcktes med anledning av ekonomiska vårproposition ställde sig bakom det nuvarande penningpolitiska ramverket. Det är alltså en uppgörelse som står bakom och som kommer att gälla under kommande mandatperiod om De rödgröna vinner valet och får förtroende att bilda regering. Vi framförde dock en grundkritik mot det penningpolitiska ramverket. Jag hänvisade tidigare till den så kallade flexibla inflationsmålspolitiken. Man kan säga att det på sätt och vis är ett steg på rätt väg mot en annan, mer övergripande penningpolitik. Den svenska ekonomin kännetecknas av lågt kapacitetsutnyttjande i näringslivet, lågt inflationstryck och mycket hög arbetslöshet. Penningpolitiken borde inriktas på att öka sysselsättningen och få ned arbetslösheten. Därför borde det inledas en diskussion om översyn för att komplettera inflationsmål med ett sysselsättningsmål. Och jag kan konstatera att utskottet har tillsatt externa utvärderare av penningpolitiken. Jag kan åtminstone hoppas att de kommer att komma fram till samma slutsatser. Med detta lämnar jag penningpolitiken och går över till betänkandet om utredningsbehov med anledning av finanskrisen. påbörjades en mer eller mindre global kris i de finansiella systemen med en dramatisk påverkan på de reala ekonomierna. Även om förtroendet för de finansiella systemen har återhämtats till viss del ser vi fortfarande effekterna av hög arbetslöshet, urgröpta offentliga finanser, nedskärningar i nationella välfärdssystem, räddningsprogram för olika länder med mera. Det inträffade har visat hur de finansiella systemen i dagens globala kapitalism på ett helt oacceptabelt sätt har tillåtits äventyra miljontals människors liv, arbeten och trygghet. Bakgrunden är väl känd. Det var en fastighetsbubbla som sprack i . En investmentbank, , gick i konkurs, vilket spred panik på de finansiella marknaderna. Något som inte uppmärksammats tillräckligt är ekonomiska politik och dess brist på fördelningspolitik. har den samlade inkomstökningen i till smått ofattbara gått till den rikaste tiondelen i samhället. För att någorlunda hålla jämna steg med de översta samhällsskikten skuldsattes arbetar- och medelklasshushåll i allt större utsträckning. Det var en orsak till bubblan. De extrema inkomstskillnaderna i är till stor del ett resultat av en ekonomisk politik som har förts alltsedan tid . Den har inneburit stora skattesänkningar för de välsituerade. Man har haft en teori att de högavlönades ökade inkomster genom skattesänkningar ska sippra ned till de breda folklagren som de övre skiktens konsumtion. Det är en politik som brukar benämnas trickle down economics, eller om jag får använda en svensk översättning: hästskitsteoremet. Det är helt klart att denna politik har misslyckats kapitalt. De breda amerikanska folklagren har knappt fått några inkomstökningar medan överklassen tjänat enorma summor. Det har lett till en instabilitet i hela systemet. Det är dags att vända på kuttingen, städa trappan uppifrån och bygga huset och framtiden från grunden. Jag säger detta som en bakgrund till utredningsbehovet med anledning av finanskrisen. Vi från har ingenting att invända mot de utredningsområden som föreslår. Vi har länge sedan finanskrisen drivit att det bör tillsättas en finanskommission. Det säger sig också regeringen nu vilja göra fastän den inte har gjort det. Vi anser att en kommission ska ha ett betydligt bredare uppdrag än den som regeringen är på väg att tillsätta. Den bör till skillnad från regeringens planerade expertutredning bestå av representanter från samtliga riksdagspartier och företrädare för den akademiska världen och arbetsmarknadens parter. uppdrag bör vara att söka förklaringar till dagens kris, ta fram förslag till ny finansiell reglering och i övrigt minska riskerna för nya finanskriser. Man bör särskilt lyfta problemet med too big to fail. Det är de stora banker som inte kan gå i konkurs utan som får räddas av staten och skattebetalarna. Det måste till en helt annan lösning. Jag hade en del till att säga, men jag ska vara lojal mot tidsplanen. Jag ställer mig bakom betänkandet med de särskilda yttranden som anfört. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då parentation och votering skulle äga rum. Vi har nåtts av beskedet att riksdagsledamoten har avlidit efter en kort tids sjukdom. Våra tankar går i denna stund till anhöriga och närmaste, hans hustru och deras familj och vänner. Men vi är också många här som känner sorg och saknad över att ha förlorat en kamrat och kollega. föddes och var hemmahörande i Medåker i kommun. Han utbildade sig till ingenjör och engagerade sig politiskt. Han blev medlem i och kom in i 2002. Under nuvarande mandatperiod var ledamot i skatteutskottet. var också utsedd att vara skattepolitiske talesman och ansvarade för partiets kommunalekonomiska frågor i . hade en lång politisk erfarenhet från kommunpolitiken i och landstingspolitiken i . Han hade också en lång rad uppdrag i kommunförbund och landstingsförbund vilket gav honom en gedigen plattform att utgå ifrån i sitt arbete med skattepolitik. djupa intresse och grundliga kunskaper inom skatteområdet respekterades och uppskattades av alla, oavsett politisk tillhörighet. Han hade en förmåga och vilja att se de politiska problemen, ibland dessutom förmedla dem till sin omgivning så att alla förstod hur komplicerade och svårförklarade uppgifterna var, för att sedan fundera fram ett förslag till lösning. kontaktades av enskilda personer, företag och organisationer som efter första samtalet med uppfattade det som att försvarade systemet. Men såg möjligheter i problemen, och efter någon veckas funderande och diverse kontakter med , skattemyndigheten och andra användbara kontakter i sitt nätverk återkom med en idé till lösning. En del av er känner säkert igen detta i frågor om fastighetsbeskattningens många olika turer och beskattningen av vindkraftskooperativen. var alltid väldigt mån om att göra ett bra intryck. Han var mån om sitt utseende och var alltid väl förberedd och påläst. Han hade alltid ordning och reda och struktur i sitt arbete. Han var en man med stort hjärta och engagemang, en bra och kompis för sina partikolleger. Han uppmuntrade både nya ledamöter och kanslipersonalen till att ta för sig och växa i sina roller. Vi minns som en väldigt varm, intelligent, humoristisk, sympatisk person, med glimten i ögat, ett leende på läpparna och ett knippe rävar bakom öronen. Vi kommer ihåg som en social och ambitiös kollega, en oerhört hjälpsam person som vi nu tackar och hyllar för hans insatser i och samhället. Vi hedrar nu riksdagsledamoten med en stunds tystnad. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU24 Vissa konkurrensfrågor Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Om- och avregleringar) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 153 för res. 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 27 c, 24 fp, 21 kd, 1 - För res. : 117 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 13 s, 11 m, 2 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp FöU9 och skydd mot olyckor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU20 Granskningsbetänkande Regleringsbrev för AMS och Arbetsförmedlingen (avsnitt 2.5) Godkännande av 1. utskottets anmälan 2. anmälan i res. 3 (s, v) Votering: 176 för utskottet 135 för res. 3 38 frånvarande Kammaren godkände utskottets anmälan. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 27 c, 24 fp, 21 kd, 18 mp, 1 - För res. 3: 117 s, 18 v Frånvarande: 13 s, 11 m, 2 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Regeringens hantering av förändringar i sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 3.1) Godkännande av 1. utskottets anmälan 2. anmälan i res. 6 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 152 för res. 6 38 frånvarande Kammaren godkände utskottets anmälan. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 27 c, 24 fp, 21 kd, 1 - För res. 6: 116 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 10 m, 2 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp Regeringens styrning av (avsnitt 4.2) Godkännande av 1. utskottets anmälan 2. anmälan i res. 9 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 153 för res. 9 37 frånvarande Kammaren godkände utskottets anmälan. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 27 c, 24 fp, 21 kd, 1 - För res. 9: 117 s, 18 v, 18 mp Frånvarande: 13 s, 10 m, 2 c, 4 fp, 3 kd, 4 v, 1 mp