prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — Vi tycker att det ska finnas så många alternativ som möjligt så att alla föräldrar känner att nu är de trygga. Om jag lämnar mitt barn någonstans ska jag känna mig trygg med att det barnet har det bra . Om jag känner att mitt barn har behov av att vara tillsammans med mig ska jag kunna välja det. Den valfriheten värnar vi om. Vi värnar om den otroligt mycket just därför att vi vet att familjerna och barnen är så olika. Därför vill vi erbjuda den möjligheten. Vad i detta är det som är pest eller kolera? 56 (V) replik: Egentligen menade jag det nog mer i filosofisk mening, att man diskuterar huruvida ett val alltid är bra eller inte. Om det alltid är bra att göra val är det också bra att göra ett val mellan pest och kolera. I sak har jag fullständigt förstått vad tycker. Det är vi djupt oense om. Men den mer filosofiska delen tar jag gärna med i en paus i fiket eller någon annanstans, för jag tror att det egentligen inte är det som är politiken. Men när det sägs att valet till varje pris är bra undrar jag: Bra för vem? För vem är det bra att vi har vårdnadsbidrag? Är det bra för den ensamstående mamman? Är det jättebra att kunna få ? Hur ska man kunna överleva på det? Vilka är det egentligen ni vill adressera detta till? Eller handlar det om valet för valets egen skull? Är det för att man har betalat in skatt, som flera av dina partikamrater säger? Har man betalat in skatt ska man ta mig sjutton ha ut någonting av det också. Det är ett helt annat tänkesätt än om vi diskuterar gemensam välfärd. Gemensam välfärd innebär att jag ska bidra när du och andra har barn, även om jag själv inte har det. Det här är på något sätt en helt annan princip. Då har vi en försäkringsprincip. Jag betalar min försäkring, men jag har aldrig varit sjuk. Tack, samhället, kan ni vara snälla och betala tillbaka det! Vilken princip är det som råder? Varför är vårdnadsbidraget bra, och hur ska en ensamstående mamma kunna överleva på det? Det är min fråga. Varför är det så bra? 57 (KD) replik: kommer vi igen in på vem det är som ställer frågorna. Jag vet inte om det blev tydligare för mig, och det kanske inte spelar så stor roll. Det viktiga är vad som blir tydligt för väljarna. Och jag tycker ändå att det verkar som om det är tydligt. vill inte att föräldrar ska välja därför att anser att det blir jobbigt för föräldrar att välja när det gäller just den här frågan, för det är ju den här frågan vi diskuterar. Vi diskuterar frågan om barnomsorgen och barnens första år i livet. Ska det då finnas möjlighet att välja? Det säger nej till. Man vill att vårdnadsbidraget avskaffas. Då måste det innebära att man inte vill att det ska finnas valmöjlighet på det här området därför att man tror att det är jobbigt för en del. Jag kan avslöja att de föräldrar jag har pratat med tycker att det är skönt att de får välja, oavsett om de sedan väljer barnomsorg, om de väljer att mormor är hemma, att de själva är hemma, att barnen går hos en dagmamma eller om man har ett flerfamiljssystem. Just att få välja är det många som uppskattar. Väldigt många väljer den kommunala barnomsorgen. Jag vill passa på att ställa en till fråga till eftersom du i ditt senare anförande var inne på frågan om individualiserad föräldraförsäkring. Ursäkta mig, men jag trodde att föräldraförsäkringen var individualiserad för den som försäkringen är till för, nämligen barnet. Det är barnets behov som försäkringen ska säkerställa, barnets möjlighet att få vara hemma med en förälder i livet då barnet är i stort behov av att få finnas i en liten, trygg och nära gemenskap och knyta an till sina föräldrar. Av de erfarenheter som finns från införandet av den första och den andra pappamånaden kan man se att en tvångsdelad föräldraförsäkring leder till att det är fler barn som får med föräldrarna begränsad. i barnens liv har av barnens pappor inte tagit ut en enda dag. Är det bra för individen i centrum barnet? 58 (V) replik: Självklart är föräldraförsäkringen till för barnet, men barnet har två föräldrar en mamma och en pappa. Vi tycker att det är självklart att dela föräldraförsäkringen så att pappan och mamman får lika mycket eftersom de är lika mycket föräldrar. Det tycker vi är bra för barnet. Vi kan inte se några risker för barnet med detta. Det här ökar möjligheterna för papporna att vara hemma. Det ska vara fullständigt självklart ute på arbetsmarknaden att även en pappa är hemma, att en pappa är en småbarnsförälder. Det gör det bra för pappan och barnet. Det är bra för kvinnor, som jämställs på arbetsmarknaden på ett annat sätt än där kvinnor får lägre löner eftersom det är kvinnor som är hemma med barnen. sade att vi misstror pappan. Det gällde pappor som inte hade tagit ut en enda dags föräldraledighet och därmed deras dagar hade frusit inne. Det är fullständigt sanslöst att skaffa barn om man inte tänker vara hemma en enda dag med barnet. Den tilltron till föräldrar även av det manliga släktet har jag; även om föräldraförsäkringen görs om ska papporna självklart ta sitt ansvar. Inte vill de riskera att de vid en vårdnadstvist vid en eventuell skilsmässa står där med skägget i brevlådan eftersom det är mammorna som har varit hemma och därmed de som får vårdnaden. Jag har en mycket större tilltro till att män vill vara mer föräldrar, men jag har också en misstanke om att vi kvinnor har lite svårt att släppa föräldraskapet ifrån oss. 59 (S): Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 4, 6 och 11. Vi ska nu debattera sjukförsäkringen och övriga socialförsäkringar. De finns inom budgetens utgiftsområde nr 10. Det här har varit regeringens största besparingsområde. Eftersom detta är en budgetdebatt förtjänar det faktiskt att nämnas. Våra gemensamma finansierade försäkringar har försämrats systematiskt sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006. Det började med sänkta tak för över 1,7 miljoner löntagare. Det fortsatte med sänkta ersättningar, och sedan fullföljdes det med försämrade försäkringsvillkor och med utförsäkringar. Kortsiktigt har förändringarna inneburit ordentliga kostnadsbesparingar i statens budget observera i statens budget. I kommunernas budgetar ser vi i stället hur kostnaderna för socialbidrag ökar kraftigt till följd av de utförsäkringar som sker. Och observera att det är kortsiktigt eftersom vi vet att de långsiktiga konsekvenserna av det som har skett i försäkringssystemen blir samhällsekonomiskt dyrare. Gemensamma trygghetsförsäkringar bidrar till flexibilitet på arbetsmarknaden, ökade insatser för rehabilitering, en beslutsamhet om att varje arbetad timme är viktig och att möta den demografiska utmaningen. Vi ska veta att 850 000 människor går i pension . Med en sjukförsäkring värd namnet, med rehabilitering och aktiva insatser kan vi undvika en utveckling där vi har hög arbetslöshet och arbetskraftsbrist. Den kortsiktighet som präglar regeringens sjukförsäkringspolitik, och för den delen också arbetsmarknadspolitik, kommer att stå dyrt på lång sikt. Det var ekonomiskt, men mänskligt har många av förändringarna fått helt orimliga konsekvenser för tusentals människor som har haft oturen att drabbas av sjukdom eller skada. Svårt sjuka stängs på grund av en administrativ tidsgräns av från sjukförsäkringen och hänvisas till socialbidrag. Personer tvingas avbryta en rehabiliteringsprocess på arbetet och säga upp sig bara för att de ska prövas mot den fiktiva arbetsmarknaden. Personer ska trots svår cancer och kanske pågående cellgiftsbehandling gå till Arbetsförmedlingen för att där möta frustrerad personal som inte har fått vare sig resurser eller förutsättningar att stödja den stora grupp som förs över från sjukförsäkringen till Arbetsförmedlingen. Listan kan göras lång. Exemplen känner vi alla till. Vi har läst om dem i tidningar, sett på tv och hört deras fall debatteras i medier och i politiska debatter. Jag vill påminna om, och kanske upplysa kammaren om, att de uppmärksammade fallen i medierna inte är unika. Det är inte några andra sorters människor som drabbas av förändringar i sjukförsäkringen. Det kunde ha varit du och jag. Alla kan vi bli sjuka. Det räcker med att man råkar ut för en olycka. Tusentals skadas i arbetslivet eller i trafiken i . Det är kanske någon som får beskedet att den återkommande huvudvärken är en cancer, som läkaren bekräftar i ett allvarsamt samtal i ett diagnosrum. Vid sådana tillfällen förändras livet. Från att ha haft tusentals önskningar och drömmar om livet, om futtiga vardagsbekymmer eller om yrkeskarriärer, kvarstår egentligen bara en tydlig önskan, nämligen att bli frisk. Med dagens sjukförsäkring kompletteras dess värre denna enda önskan om att bli frisk också med en önskan och kanske också en desperat vädjan om att få stöd under sin sjukperiod, om att få rehabilitering och habilitering i stället för prövning mot hela arbetsmarknaden, om att inte behöva gå från hus och hem bara för att man drabbas av sjukdom. upplever tusentals människor och familjer att sjukdom leder till fattigdom. Den sjukförsäkring vi har är inte värdig ett välfärdsland som . Jag ska ärligt säga att jag upprördes mycket av den arrogans som kännetecknade genomförandet av sjukförsäkringsreformen. Kritik från remissinstanser om det orimliga i att så snabbt genomföra ett hafsigt och dåligt underlag nonchalerades helt och hållet av regeringen. Upprop från upprörda läkare som förtvivlat försökte uppmärksamma regeringen på de uppenbara felen som fanns i sjukförsäkringen viftades bort som särintressen. Enskilda fall som uppmärksammades i medierna skylldes på . Tusentals brev från sjuka, anhöriga, handikapporganisationer och fackförbund lämnades obesvarade. I kammare bemöttes kritik från oppositionen med argumentet att det inte var bättre förr som om det skulle hjälpa. Efter valet har jag däremot noterat en annan ton från en del borgerliga företrädare. På Youtube har vi sett från stå tillsammans med och säga att vi nu måste rätta till kantigheterna i sjukförsäkringen. Vi har läst skriva på att en av de viktigaste uppgifterna blir att rätta till fel och otydligheter i sjukförsäkringen. Vi har alla följt eftervalsdebatt, som har inneburit att man har höjt krav på förändringar i det man kallar den omänskliga sjukförsäkringsreformen. Vi sträcker därför ut en hand i denna kammare och i denna höst till de borgerliga politiker som är beredda att medverka till en mänskligare sjukförsäkring. Vi har naturligtvis kvar alla våra förslag om hur vi vill utveckla sjukförsäkringen och hur den bör reformeras. Vi kommer att driva dem både i och naturligtvis i kammaren. Vi har 2 ½ miljarder kronor mer i vårt sjukförsäkringsförslag till budgeten än vad regeringen har. Vi ser också det uppenbara behovet av att nu få till stånd snabba förändringar för att korrigera de felaktigheter som finns i sjukförsäkringen. Vi har lagt fram konkreta förslag till förändringar av sjukförsäkringen på bord. Det är förändringar som skulle innebära att en individuell bedömning i stället för en administrativ tidsgräns införs. Det är förändringar som skulle innebära en individuell prövning av arbetsförmågan i stället för en tvingande prövning mot en fiktiv arbetsmarknad. Det är förslag som har starkt stöd hos profession och organisationer. Det är förslag som kan förhindra att ytterligare 40 000 personer utförsäkras, vilket spår med det regelverk vi har . I utskottet har dess värre de borgerliga företrädarna tillsammans med yrkat avslag på vår motion. Men är inte bara socialförsäkringsutskottets 17 ledamöter. Det är öppet för alla ledamöter att stödja den motion som ligger på bord. Inför denna omröstning vädjar nu många till . Ta bort den tvingande prövningen mot hela arbetsmarknaden, skriver i sitt upprop inför dagens debatt. Rösta rödgrönt!, säger den kristdemokratiske politikern från tillsammans med ett nätverk av politiker inom Alliansen. Forskare, fackförbund, vårdpersonal, patientföreningar det är många som återigen vädjar till att agera. I dagens kan vi läsa om riksbekanta , dotter till . Hon säger att hennes kamp inte är över bara för att till slut efter en helt orimligt lång process och konflikt fick rätt. Det finns tusentals andra som hon tycker också ska få rätt. Vi begär inte att ni ska ompröva allt ni gjort. Det kommer att ta tid att föra fortsatt debatt och en lång diskussion om socialförsäkringarnas framtid, om ersättningsnivåer, tak, omställningsavtal och rehabiliteringsresurser. Men det finns också lägen i livet då man måste erkänna att allt inte blev rätt, och ha modet och ansvaret att rätta till det som blev fel. Gör om och gör rätt! Det är vårt bud . Vi kan notera när det gäller utskottets hantering i övrigt att vi fick med hela utskottet på en förändring i frågan om företagarnas karensdag. Där höll regeringen hårdnackat fast vid den försämring som genomfördes och som innebar att en företagare inte skulle kunna välja, även om han själv var med och betalade, att gå in med en karensdag i sjukförsäkringen. Detta mötte stark kritik från och Företagarna. Men en utmärkt socialdemokratisk motion vann utskottets majoritet, och sedan blev det ett enigt utskott som gör ett tillkännagivande till regeringen. Lite pinsamt får man säga att det var när näringsminister försökte ta åt sig äran genom att skicka ut ett pressmeddelande innan vi justerade ärendet i utskottet. Det var inte , det var inte , och det var inte regeringen det var en socialdemokratisk motion som var bra formulerad som bidrog till att vi nu får en förändring för landets småföretagare. Jag beklagar att våra förslag om öronmärkta resurser till de framgångsrika samverkansförbunden inte har fått gehör i utskottet. Trots ett ökat intresse för samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, kommunens socialtjänst, landstingen och sjukvården krymper nu i stället resurserna för samverkansförbunden de är snart nere i mindre än hälften mot vad de var tidigare. Den gamla goda idén från , som var folkpartistisk minister, om Finsam håller nu på att malas ned av regeringen, som inte ser nyttan av den lokala och regionala samverkan för människor som är långt borta från arbetsmarknaden. I betänkandet hänvisas en hel del av våra förslag till . Jag kan ha förståelse för det, och jag hoppas också att vi får en konstruktiv process i den parlamentariska utredningen, som så förnämligt leder. Utmaningarna är många, inte minst för alla oss som vill stå upp för en solidariskt finansierad, obligatorisk sjukförsäkring. Då är det viktigt att vi skapar ett utrymme för att modernisera försäkringarna. hotas nämligen legitimiteten i våra försäkringar genom de låga taken och de försämrade ersättningsnivåerna. har vi sett en kraftig ökning av avtalsförsäkringar och privata försäkringar bara för att folk känner att det gemensamma försäkringsskyddet inte räcker till. Vi ser nödvändigheten av att höja taken till tio basbelopp så att fler känner att man får en rimlig ersättning när man drabbas av sjukdom. Det är viktigt eftersom avtalsförsäkringar och inte minst privata försäkringar inte är tillgängliga för alla. Har du en tidigare dålig sjukhistorik eller ärftliga sjukdomar förnekas du ofta rätten att ta en kompletterande försäkring, hur mycket pengar du än har. Därmed ökar orättvisorna, och därmed minskar riskutjämningen. För oss är det viktigt att öka legitimiteten i sjukförsäkringen. Som vanligt drabbas kvinnor hårdare än män. Lågutbildade drabbas hårdare än högutbildade. Det är klass och kön. Effekten blir inte bara en försämrad riskutjämning utan ökade klyftor och ökat utanförskap. Dessutom försvårar de fattigdomsfällor som regeringen nu skapar möjligheten att återkomma på arbetsmarknaden. Jag tänkte avsluta med att ge ett lästips till utskottets ledamöter så här i mellandagsläsning för ; vad vet jag? Läs Bo Jangenäs och utmärkta rapport Det måste finnas arbeten!. De går systematiskt igenom svagheterna i det som är en utbudsfixerad arbetsmarknads- och socialförsäkringspolitik, tanken på att sjuka och arbetslösa egentligen är lite lata om ekonomiska incitament och sänkta ersättningar ändå ska komma ut. Så enkel är inte världen. Tvärtom påpekas väldigt tydligt i rapporten att utbildning och rehabilitering skulle löna sig samhällsekonomiskt, att en arbetslivspolitik värd namnet skulle vara en viktig investering för att fler kan bibehålla hälsan, att vi skulle få ökat ansvarstagande från arbetsmarknadens parter och omställningsavtal som gör att vi inte slår ut fler människor från dagens arbetsmarknad. För oss socialdemokrater är nämligen trygghetsförsäkringarna centrala delar också av tillväxtpolitiken. Det är ingen efterpost som ska justera kostnader av något tillväxtmaskineri, utan det är en central del för att vi ska få tillväxt och jobb i detta samhälle. Det är trygghetsförsäkringar som bidrar till att vi klarar omställningen på arbetsmarknaden. Vi kommer att arbeta konstruktivt i . Jag tror att vi kan ha bra och långsiktiga diskussioner i den. Men vi viker inte en tum i fråga om kravet på en mänskligare sjukförsäkring. Vi kommer att agera stenhårt för att stoppa de systematiska utförsäkringar som sker inom sjukförsäkringen. Vi accepterar inte de administrativa tidsgränser som innebär att det nu är regeringen som talar om när du är frisk i stället för någon läkare, om du behöver rehabilitering eller en insats. Det är ovärdigt ett välfärdsland som att nu utförsäkra tusentals människor och hänvisa dem och deras familjer till socialbidrag. behöver en mänsklig sjukförsäkring! 60 (MP): Jag vill börja med att hälsa ministern välkommen till debatten. Vad jag vet är det första gången som utskottet har en debatt med den nye ministern. Jag tycker att det är väldigt trevligt att ministern är närvarande. Tyvärr hade vi ingen minister närvarande i den första debatten här . Under den gångna mandatperioden har det gjorts drastiska förändringar i sjukförsäkringen. Kritiken mot ändringarna har varit hård, och många är de människor som har farit illa och hamnat mellan stolarna. Visst regeringen har gjort små justeringar, som i praktiken dock fått ganska liten betydelse. Det var regeringspartierna egentligen medvetna om när vi stod här . Då debatterade vi budget. Och läste man noga framgick det att det egentligen inte skulle omfatta så många fler. står vi här igen och debatterar budget och många motioner som rör sjukförsäkringen. Låt mig börja med två positiva förändringar som ett enigt utskott nu föreslår tack vare att vi tillstyrker några motioner. Det ena är att egenföretagare ska få möjlighet att välja färre karensdagar i stället , som regeringen drev igenom . Det är en väldigt viktig sak att vi nu har ett enigt utskott bakom det. Det andra är att regeringen också får i uppdrag att göra en översyn av regelverket för gravida och tillämpningen av olika socialförsäkringsförmåner för gravida. Det är väl självklart att den som är gravid också måste ha rätt till en fungerande sjukförsäkring, men så har inte varit fallet , som vi har hört från denna talarstol förut . Socialdemokraterna, och har i en gemensam vårmotion och i en gemensam regeringsplattform presenterat vår politik för en ny färdriktning för . I valet fick varken den borgerliga alliansen eller vi rödgröna egen majoritet i . Den sittande regeringen valde att fortsätta i minoritet. Vi har valt att fullfölja vårt åtagande mot de väljare som röstade rödgrönt och har därför lagt fram ett gemensamt alternativ till regeringens budgetförslag baserat på våra vallöften. Det är också utgångspunkten i dagens debatt om sjukförsäkringarna och om den budget som är lagd. räknar med att 43 000 individer kommer att utförsäkras från sjukförsäkringen. Påståenden har framförts om att utförsäkringarna skulle skapa fler jobb. Så är det inte. Statistik från och Arbetsförmedlingen visar att detta inte är fallet. Endast av de utförsäkrade har fått ett reguljärt jobb. , strax efter valet, sade den nye socialförsäkringsministern att en översyn måste få ta tid och att det viktiga är själva reformen. Då sade sig vara bekymrat över uttalande att vänta. Folkpartisterna var först bland allianspartierna med kravet att de nya reglerna i sjukförsäkringen ses över. Sedan hakade även på, liksom . sade i Ekot att en snabb översyn inte borde vara så komplicerad att genomföra och att det i första hand handlar om att se till att tillämpningen av regeringens sjukregler fungerar. Var är ni nu? Vad tycker egentligen ? Vad tycker egentligen ? Vad tycker egentligen ? har ni chansen att rösta med den rödgröna motion som vi har väckt, för att få en förändring av reglerna, av det som behöver göras . Ta den chansen! Rösta för bifall till reservation 4! hörs även röster lokalt från de mindre allianspartierna om att rösta på den rödgröna reservationen, som berättade i sitt anförande om , kristdemokrat, och några andra enskilda allianspolitiker som har gjort gemensam sak i att uppmana till detta. Även Handikappförbundens Samarbetsorgan, HSO, vill i väntan på att kommer med förslag att vi justerar lagen när det gäller den tvingande prövningen mot hela arbetsmarknaden . Men säger nej, och allianspartierna i utskottet hänvisar till pågående utredningar. Om man verkligen menade allvar med att man ville förändra borde , och vara beredda på att rösta för att ge regeringen i uppdrag att ta fram förslag på ändringar, som är det vår motion innebär. Vill ni inte lyssna på oss i rödgröna oppositionen så lyssna åtminstone på HSO. De säger: Att arbeta för den egna försörjningen är en hörnsten i vårt samhälle. Men för att också människor med funktionsnedsättningar ska nå full delaktighet i arbetslivet krävs ett perspektivskifte från system till individ. utförsäkras människor på grund av strikta tidsgränser i stället för medicinska bedömningar. Jag kan inte annat än att hålla med. Färre personer med funktionsnedsättning har jobb än . har ett jobb, mot . HSO pekar på behov av en flexibel arbetsmarknad och flexibla trygghetssystem, att rigida tidsgränser tas bort och att individuella bedömningar införs samt att den medicinska och yrkesinriktade rehabiliteringen lyfts fram. Om det inte går eller om viljan inte finns att sänka trösklarna in till socialförsäkringarna, då krävs det dessutom kompletterande system, system som garanterar att de som föds med eller förvärvar en funktionsnedsättning inte döms till fattigdom på grund av förlorad arbetsförmåga. De grupper som HSO talar om är inte hjälpta av ekonomiska incitament för att arbeta. De kan helt enkelt inte arbeta och riskerar att dömas till evig fattigdom. Det är ett mycket viktigt påpekande. För personer som inte har kunnat komma in i försäkringen är ersättningen noll, även om de är så sjuka att de borde ha rätt till ersättning. De blir nollklassade, som det kallas. Ingen tar ansvar för deras rehabilitering. hänvisar dem till socialen för att söka försörjningsstöd, så kallat socialbidrag. Men det kan man få bara om man inte äger något. Man får inte äga sin lägenhet eller bo ihop med en partner som har inkomst. Sjukförsäkringsreglerna slår oerhört hårt, och vissa kan till och med få sitt sjukdomstillstånd förvärrat. Låt mig berätta om ett fall som finns beskrivet i . Det gäller en 30-årig man med återkommande depressioner. Han hade efter avslutad skolgång haft svårt att klara ett arbete. Han var avvikande och passade inte in. Han passade inte tider, tog illa vid sig vid motgångar och blev nedstämd och inbunden och gick sjukskriven i långa perioder. Det visade sig efter undersökning att mannens depressioner uppstod på basen av en autismspektrumstörning, som läkarna kallar det. Han hade Aspergers syndrom. fick mannen behandling och stöd och klarade daglig verksamhet uppåt . Han hade fått tillfällig sjukersättning som skulle förlängas. Men läkarna kunde inte säga att han var arbetsoförmögen resten av livet. Det är omöjligt att ta ställning till för läkarna. Det gjorde att avslog begäran om förlängd sjukersättning. Det blev en väldigt svår motgång för mannen. Han tog sig nu inte upp ur sängen och blev närmast okontaktbar.