prot · GX0986 · 2010-03-11 00:00:00 — Det konkreta svaret på frågan är att vi nu väntar på Brottsförebyggande rådets årsredovisning . Vi har tidigare inte sett våldsamma ökningar eller sänkningar, men det kan vara ganska snabba växlingar. Det finns en känsla, i vart fall utifrån de debatter som har varit , att det kan ha skett en förändring. Därför är jag väldigt angelägen att få en korrekt statistik och en bedömning, och det ska komma en sådan . Jag har gett ett uppdrag till myndigheten att följa upp den lagstiftning och det arbete som bedrivs i de olika rättsinstanserna när det gäller hatbrott. Om jag kommer ihåg rätt är det som det ska redovisas. Jag vågar inte säga exakt när. Men det måste göras en uppföljning av det arbete som bedrivs. 47 (): Min fråga handlar också om vad statsrådet har för idéer kring de attacker nu kommer vi ned på konkret nivå mot till exempel moskén i , mot moskén i , som senast drabbades av omfattande vandalisering. Samma sak gäller med gravskändningar på judiska gravplatser. Det behövs också ett symboliskt handlande, inte bara pengar som vi måste kvalitetssäkra. Statsrådet kanske bör besöka de här platserna och visa att vi menar allvar med vår kamp mot hatbrott mot minoritetsgrupper i för att vi ska kunna ha ett harmoniskt samhälle där vi tillsammans verkar för det allmännas bästa. 48 (m): Jag var i , och precis innan jag gick hit hade jag faktiskt möte med en organisation just kring hatbrottsfrågorna, så vi försöker att visa det intresse och föra den diskussion som måste föras kring detta. Det är lätt för mig att säga att polisen har ett ansvar och att vi ska göra det ena och det andra, men det är också en ledarskapsfråga och en fråga om vilken attityd man har till att människor inte alltid har den vidsynthet som man skulle kunna kräva. Jag tror att det viktiga just nu är att fundera över hur fortbildning och aktiviteter inom polisen kan se ut för att man ska bli bättre på att utreda och hantera de här brotten. Vi har i grundutbildningen ett obligatoriskt inslag när det gäller hatbrott. Vi har också särskilda åklagare som är utsedda för att arbeta särskilt med frågorna. Men det är möjligt att det finns mer att göra på det här området för att ytterligare tydliggöra att de här brotten måste tas på stort allvar. 49 (): Jag vill rikta min fråga till handelsministern. I går kunde vi i en av morgontidningarna läsa att flera svenska skolföretag är på plats i för att se på möjligheten att öppna friskolor där. Intresset visade sig stort från olika föräldragrupper. Det är väldigt glädjande att också vår skolsektor kan bli en exportsektor. Artikeln har rubriken är bara början. Min fråga till ministern är hur hon ser att hon kan understödja denna utveckling. 50 Statsrådet (): Tack så mycket för frågan! Det här är ett viktigt område där vi nu kan se en ny exportpotential. Vi har traditionellt inriktat vår export på högteknologi. Det handlar mycket om IT och telekom, och det handlar om maskiner och stålindustri. Det är också det som är basen i vår export, basen i vår industri, som icke ska förglömmas. Men till detta vill vi också hitta nya områden för export. Jag har tidigare pekat ut två viktiga områden. Det handlar om miljöteknik och det handlar om sjukvård. Ytterligare ett väldigt bra område är just utbildning, som är ren tjänsteexport, så det är naturligtvis ett område som jag fortsatt kommer att prioritera. 51 (): Tack så mycket för svaret! Villkoret för tjänsteexport inom välfärdstjänsterna är naturligtvis att det byggs upp företag inom den här sektorn. Det betyder att den sektorn kanske behöver förändras även här hemma. Vi behöver då företag som går med tillräckligt överskott för att ha råd att ge sig ut i världen. I går behandlade vi här i kammaren ett förslag från det största oppositionspartiet om att förbjuda vinstutdelning i välfärdsföretag. De hänvisade till att vinsten ofta riskerar att uppstå genom att man väljer de duktigaste eleverna, att man väljer de friskaste patienterna eller möjligen att man gör avkall på kvaliteten. Då vill jag fråga ministern om hon inte ser en risk för detta om vår välfärdssektor ska förändras i en sådan riktning. 52 Statsrådet (): Jag ser inte den risken. Men låt mig först konstatera vikten av att vi säkerställer en bra skola för alla våra svenska barn och dessutom en skola som inte kostar. När vi har det klart tycker jag också att vi kan diskutera hur formen för skolan ska vara. Från regeringens sida är vi öppna för både den offentliga skolan, privata friskolor och kooperativ. Det är inte formen som skolan drivs i som är det viktiga, utan det handlar om att säkerställa kvaliteten. Där gör regeringen ett väldigt bra arbete under ledning av vår skolminister . Det finns en stor exportpotential. Grundläggande för den är att det finns alternativ och referensramar hemma i så att vi kan visa ute i världen hur duktiga vi är. vet jag genom erfarenhet från alla mina resor ut i världen att just utbildning är ett väldigt efterfrågat område. Men jag tror också att vi kan göra betydligt mer. Då är det också viktigt att det finns olika alternativ här hemma att visa upp. Vi får fortsätta att arbeta i den riktningen. Det småskaliga kustnära fisket 53 (): Min fråga går till jordbruksministern. Jordbruksministern har vid ett antal tillfällen, såväl här i kammaren som genom olika pressmeddelanden från departementet, talat om hur viktigt det småskaliga kustnära fisket är. svarade ministern på två skriftliga frågor som jag ställt, dels angående det kustnära fisket och de avslag som gör på ansökningar om fiskelicenser, dels om ålfisket. Problemet är att antingen lyssnar inte på ministerns uttalade vilja eller så är ministern alltför otydlig gentemot verket. Trots ministerns uttalade intentioner slår i handling ihjäl det kustnära fisket. var jag på årsmöte vid 42 och 43 i . Mötet talade sitt klara och tydliga språk. Om inget görs avseende licenser kommer det kustnära fisket att dö ut. Vad menar ministern konkret med att det ska bli förbättringar för det småskaliga fisket? 54 Jordbruksminister (): Det kustnära småskaliga fisket är viktigt ur många synvinklar och aspekter därav det uppdrag som regeringen har gett till att utreda vad som ska göras för att förbättra förutsättningarna för att vi ska få det fiske som vi vill ha utefter och längs våra kuster. Det vill vi ha av många skäl: av sysselsättningsskäl, av kulturella skäl och av traditionsskäl, men också därför att det ger en vidare sysselsättning i förädlingsindustri och liknande. När det gäller att dela ut tillstånd är det emellertid så att det är myndighetsutövning, som hanteras av ansvarig myndighet. De har att ta hänsyn till var tillgängliga resurser finns. Enkelt uttryckt: Finns det ingen fisk i havet så kan man inte dela ut några tillstånd att fiska. Fisk i havet har det i sin tur varit brist på. Jag har lagt en otrolig kraft på att bygga upp bestånden, torsken i för att ta ett exempel. Och jag har lyckats, vill jag påstå. Det är möjligt att fiska på ett annat sätt än vad som var möjligt , för då var fisken slut. 55 (): Jag tackar ministern för svaret. Problemet är att medan förbättringar för det småskaliga fisket utreds går det mot en säker utplåning. har satt i system att kategoriskt ge avslag oavsett omständigheter. Unga fiskares möjligheter att ta över har stoppats, trots att det inte är fråga om någon utökning av fisket, utan om ett generationsskifte. Det kustnära fisket ger en ansenlig mängd jobb till sjöss och i land, som ministern sade, till exempel i beredningsindustri och restauranger, och det ger liv åt långa kust. Den politiska signalen måste vara tydlig från departementet. Det är inte fråga om någon utökning av fisket, utan om att man behåller samma procent kustnära fiske. Kanske trålfisket kan släppa något och så vidare. Min följdfråga blir: Vad avser ministern att göra så att det inte bara blir fina ord utan även resultat för att ytterligare tydliggöra regeringens vilja avseende det kustnära fisket? 56 Jordbruksminister (): Återigen: Vad som göras skall är redan gjort. Jag har nämligen sett till att förstärka möjligheterna för den fisk som måste finnas i havet för att fiskarna ska kunna fiska där. Jag har dessutom gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att stärka det kustnära fisket när vi nu får mer fisk i havet som är möjlig att fiska. Den utredning som regeringen beställt levererades för någon dag sedan. Den kommer att behandlas i vederbörlig ordning med remisser och liknande. De förslag som finns i utredningen ska självklart behandlas på det sätt som förslag brukar behandlas på av en regering. Bra förslag kommer säkert att bli verklighet, men mindre bra förslag kommer inte att bli verklighet. 57 (): Jag tänkte ställa en fråga som är kopplad till alliansregeringens handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor. Vanligtvis riktas sådana frågor till , men är jag ute efter tidigare insatser, så det är faktiskt folkhälsominister som jag tänker ställa min fråga till . Vi jobbar brett. Det är lite grann det som är unikt och speciellt med alliansregeringen. Nationellt centrum för kvinnofrid i har uppdraget att arbeta med många delar av det här. Där jobbar man med forskning och klinisk verksamhet, men man har också kunskapssammanställning. Man har alla delar som behövs för att utarbeta metoder och arbetssätt som sedan kan implementeras i vården och i verksamheter runt om i hela . Man jobbar också med utbildningar för personal och så vidare. Det krävs insatser på alla olika nivåer för att vi ska få bukt med den här typen av problem, både akuta insatser, som kanske är mer involverad i, och förebyggande insatser i ett tidigare skede. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet om uppdraget som de har fått att hitta våldsutsatta kvinnor tidigare i vården. 58 Statsrådet (): Den satsning som regeringen har gjort på kvinnor som utsätts för våld i nära relationer är väldigt omfattande, både i ekonomiskt avseende vi har avsatt stora resurser och till innehållet, med väldigt många olika pusselbitar som tillsammans fogar ett mönster. Vi är angelägna om att komma till rätta med den här problematiken. Det är alldeles för många kvinnor i vårt land som utsätts för hot och våld i nära relationer. Det här måste vi hitta metoder mot. Därför är det arbete som bedrivs på Nationellt centrum för kvinnofrid så viktigt. Jag tycker att det är ett område där det har funnits en underlåtenhet. Vi har ofta angripit det akuta problemet, men här handlar det verkligen om att arbeta förebyggande med strukturerade metoder för att förhindra att våld sker. Därför är det ett väldigt angeläget arbete. Jag ser med spänning fram emot att få del av det här för att se till att vi får fram metoder som kan implementeras i alla våra kommuner på det lokala planet. Det är det som kommer att göra skillnad. 59 (): De kvinnor som är våldsutsatta har oftast en historia inom vården. Uppdraget handlar vad jag har sett om att gå in i både primärvård och sjukhusvård för att kunna ställa de där frågorna där man söker för andra saker. Det här har varit ett laddat område. Därför är det uppdrag som har gått till NCK för att implementera arbetssättet så oerhört viktigt. Vid varje besök ska den här frågan ställas. Jag vet att man jobbade med det inom mödravården. Där fördes mycket diskussioner innan man satte i gång arbetet med att faktiskt ställa frågan. Man kan fråga om alkoholvanor och mycket annat, men just den här biten har man inte frågat om. Men det är också ett arbetssätt som förs ut inom mödravården runt om i landet. Man får frågan om man är utsatt för våld eller hot på något sätt. Jag förstår att det här uppdraget kommer att vara brett och också kommer att omfatta både primärvård och sjukvård. Finns det någon tidsplan för när det här kommer att vara på plats? 60 Statsrådet (): Ja, uppdraget är brett formulerat. Det inkluderar hela vårdkedjan. Inte minst är primärvården väldigt viktig. Det är ofta där man har möjlighet att först möta kvinnorna. Ska man arbeta i preventivt syfte och tidigt kunna komma in är primärvården en nyckelfaktor. Jag tycker också att det finns goda erfarenheter att hämta från , som har jobbat på ett väldigt aktivt och medvetet sätt med att möta kvinnor som har hamnat i en våldsutsatt situation och se till att säkra att man också kan gå till domstol och verkligen föra det till en fällande dom i vissa fall. Det är olika delar som måste komma på plats. Sjukvården arbetar mer förebyggande, mer inriktat mot prevention, precis som nämnde, när det gäller alkoholprevention, livsstilsförändringar och tobaksbruk. Att föra de där samtalen, både om livsstil och om livssituation, har vårdens företrädare blivit bättre på. Men det återstår mer att göra. Att se till att få ett verktyg för detta kommer att vara en angelägen förbättringsåtgärd. 61 (): Min fråga är till miljöminister angående biologisk mångfald och det den utsätts för . är utsett för biologisk mångfald. Ändå är det så att det globalt och även nationellt pågår en förändring av den biologiska mångfalden. Artutrotningen är otroligt stor. är ett land med mycket skog. Där befinner sig en stor del av den biologiska mångfalden. I går tog partirepresentanter från tre olika riksdagspartier emot ett samlat upprop om att skydda gammelskog utifrån att 2010 är det år då målet för levande skogar ska vara uppnått. Men är långt ifrån det målet. Det upprop som jag nämnde ställde sig 150 forskare och 16 organisationer bakom. Det var en namnlista med 5 000 namn. Min fråga är: Vilka åtgärder och vilka mål anser miljöministern behövs för att ska klara sina egna förändringar och förluster av mångfalden, inte minst i skogen? 62 Miljöminister (): Den biologiska mångfalden är helt avgörande. Därför har vi också sammanlagt satsat långt mer än som har gjorts tidigare. Den förra fyraårsperioden, då och var med och styrde, satsades . Under den här mandatperioden har vi satsat sammanlagt 7 ½ miljarder kronor. När det gäller just skogsskydd har vi sett problemet. Den dag jag klev in på talade alla om för mig att målet till 2010 var omöjligt att nå därför att alldeles för lite hade gjorts under de år som var med och styrde. Det har inneburit att vi nu i stället har sökt andra metoder, inte att i första hand använda skattebetalarnas pengar för att köpa upp mark från småskogsägare utan framför allt att använda den statliga mark som finns. Därmed har vi ökat takten och skyddat långt mycket mer och fördubblad skyddstakten jämfört med det som gällde tidigare. 63 (): Jag har ju en lite annan syn på det hela. Man har flyttat en del av den frivilligt skyddade marken till formellt skydd. Det är sant. Man har också skurit ned anslaget till skogsskydd. Man har dessutom förordat ett intensifierat skogsbruk. Det ligger också ett stort hot över de gammelskogar som finns kvar. vill vi gärna att andra länder ska stoppa avverkningen av hotade områden. Vi är alla oroliga, inte minst för vad som händer i . När man är ute och reser stöter man på den argumentationen när man pratar om skogsskydd i de här områdena. Jag skulle vilja fråga om det är något som även miljöministern stöter på och om han anser att det är ett problem i sammanhanget? 64 Miljöminister (): Först bara fakta: Anslaget har ökat från till 7 ½ miljarder. Det är inte en synsättsfråga, det är en faktafråga. Likadant är det när det gäller det antal hektar som skyddades. Under åtta var det sammanlagt . Vi har på de här tre åren, när jag har varit miljöminister, skyddat . Det är en klart större andel jämfört med vad som gällde de tre tidigare åren. Metoden har varit att använda statens mark, inte i första hand köpa upp mark från småskogsägare. Det är också det som gäller internationellt. Naturvårdens stora utmaning är att få med alla de brukare som är berörda och se till att skapa biologisk mångfald i samarbete med de människor som är berörda, inte en stat eller stora bolag som uppifrån bara trycker på människor lösningar. Den vägen har vi gått fram, och den vägen har vi nått mycket bättre naturvårdsresultat. Förebyggande arbete mot ungdomskriminalitet 65 (): Jag har en fråga till justitieminister . I går överlämnade länspolismästare sin utredning om insatser för att förhindra att unga människor söker sig till ett liv på brottets bana, till kriminella gäng. Det handlar ju om flera olika insatser, att bekämpa arbetslöshet och socialbidragsberoende, att förhindra skolk i skolorna och se till att föräldrarna får en tydlig och viktig roll i det här arbetet. Det handlar förstås också om att nyckelaktörerna, , skolan och polisen, samarbetar på ett effektivt sätt. Utredningen kom i går men jag är nyfiken på hur justitieministern ser på förslag. 66 (m): Låt mig först säga att skälet till att regeringen har tillsatt den här utredningen naturligtvis är att vi är allvarligt bekymrade över den grova organiserade brottsligheten i . Det vi ser är att man rekryterar ungdomar. Det den här utredningen nu redovisar är att man bedömer att vi har ungefär 5 000 unga män runt om i som ligger väldigt nära risken att bli kopplade till den grova brottsligheten. De är tungt belastade. föreslår då en rad olika åtgärder som behöver vidtas. Mycket finns ju i verktygslådan, men man kopplar inte ihop det. Ett av de viktiga förslagen handlar om att ge ett ansvar för att koppla ihop de olika instrument som finns i skolan, hos polisen och andra för att arbeta fokuserat på varje individ där man bedömer att det finns en risk. Det krävs uthållighet i det här arbetet, och jag tror att hennes förslag är ett steg i rätt riktning. Men vi ska ju ha en remissomgång också. 67 (): Tack så mycket för det svaret! Jag tror att det ligger väldigt mycket i detta och jag tror att det ligger väldigt mycket i de perspektiv som blir belysta i utredningen, just att vi ska ha en förebyggande politik mot att unga människor söker sig till kriminella gäng och organiserad brottslighet. Då är kampen mot bidragsberoende, kampen mot utanförskap och kampen för mer jobb otroligt viktig. På samma sätt är det otroligt centralt att vi har en skola som fokuserar på kunskap och att vi förhindrar skolk i skolorna. I detta spelar förstås polisen en väsentlig roll. De har självklart en viktig uppgift i detta. Och vi har ju bättre förutsättningar nu än vad gäller vårt rättsväsen. Under alliansregeringen har vi gått från drygt 17 000 poliser till 20 000 poliser. Vi har aldrig haft så många poliser i som vi har under tid som justitieminister. kan vi ställa krav på svensk polis. Vi kan ställa krav på att den svenska polisen jobbar på ett effektivt och också förebyggande sätt för att förhindra att unga människor söker sig till kriminella gäng. Vad har justitieministern för synpunkter på det? 68 (m): Jag delar uppfattningen att man måste koppla ihop arbetslinjen och insatser i olika sammanhang för att få ett starkt nätverk för att förhindra rekrytering till kriminella grupperingar. Låt mig bara ta polisen som ett exempel av de förslag som lämnas i utredningen, där förordar att man ska bygga på att öppna nya poliskontor där det inte finns någon polis . Vi har ju förorter, hela kommuner, och områden med stora problem där det inte finns någon polis. Det finns inga ungdomspoliser. har vi tillfört så många poliser och gett så mycket resurser att vi möjligen kan ställa krav på att det också inrättas verksamhet nära de här ungdomarna. På har man tagit ett gott steg då man har öppnat 27 nya kontor under den här mandatperioden för att finnas närmare ungdomar och deras verklighet. Då blir det lättare att samarbeta också. Man kan ju inte sitta centralt och tro att man ska samarbeta ute i verkligheten med medborgarna. Jag tycker att det finns mycket att diskutera här. Jag hoppas verkligen att vi ska komma i gång med ett arbete väldigt snart, för det brådskar. 69 (): Extrema grupper hotar nu igen konstnären . Det här är extremt oroande. För såväl demokratin som det skulpturala skapandet är yttrandefrihet helt centralt. Detta är inte ett isolerat fall. Det har hänt förut. Framför allt har vårt grannland drabbats . Det är också så att det inte bara handlar om yttrandefrihet i just det här fallet, utan det handlar också om en bredare kontext. Det handlar om att folk kanske riskerar att inte säga det som de hade tänkt säga, att idka självcensur. Det finns i debatten till och med de som kräver ökad självcensur och kritiserar tidningarnas publiceringsbeslut. Det räcker inte med att yttrandefriheten finns inskriven i grundlagen. Det handlar också om att yttrandefriheten är reell. Därför vill jag fråga justitieministern: Vad kan regeringen göra för att befästa detta viktiga att yttrandefriheten både är en formell rätt och också en reell rätt? 70 (m): Det första som jag tror att regeringen måste göra i det perspektivet är att inte ha synpunkter på allt som publiceras eller inte publiceras. Det ligger i sakens natur att vi om statsråd har synpunkter på det får en felaktig utveckling. Yttrandefriheten har ett starkt skydd i den svenska grundlagen, och det ger envar rätt att faktiskt uttrycka sig i tal, skrift och bild. Men vi vet att detta också ställer till problem eftersom människor känner sig kränkta. Vi har som politiker anledning att värna en ton och ett sätt att diskutera så att människor inte behöver känna sig kränkta eller hotade på olika sätt. Vi diskuterade hatbrott här tidigare, och det ligger nära den här frågeställningen. Vi måste arbeta för dialog och respekt, och inte för kränkningar av olika slag. Där tror jag att regeringen lika väl som kan ha betydelse. 71 (): Jag tackar för svaret. Det man lär sig av den här typen av konflikter är att internationalisering och rivna gränser också innebär nya utmaningar för oss som land. Militanta och religiösa rörelser och andra extremister bryr sig inte om var gränserna går någonstans, utan de hotar också över landgränser. Därför blir också vårt uppdrag större. Det räcker inte att hävda yttrandefriheten bara i , utan vi måste också fundera på det internationella. bör på det internationella planet jobba mer för att stärka yttrandefriheten. Vi har redan nu ett internationellt samarbete för att hjälpa förföljda författare. bör kanske ytterligare öka tempot i det arbetet. Men man bör också fundera på att vidga begreppet så att det inte bara handlar om förföljda författare utan också förföljda konstnärer i stort och att stötta dem. Jag skulle vilja ställa frågan till justitieministern: regeringen tänka sig att initiera den typen av åtgärder för att hjälpa förföljda konstnärer som använder sin yttrandefrihet i andra länder? 72 (m): Jag tror att det är mycket begärt att vi skulle kunna stötta konstnärer i andra länder. Jag har också svårt att se formerna för det. Men i den kulturpolitik som bedrivs kan våra museer och institutioner naturligtvis på olika sätt ge sitt stöd till hotade och förtryckta konstnärer av olika slag, och gör också så. När man tittar på kultursidorna eller går på teatern märker man ofta att det finns ett engagemang för att lyfta fram konstnärer som i sitt hemland kanske inte har möjlighet att ge uttryck för sina åsikter, idéer eller tankar. Det är ett viktigt bidrag. Jag tror att kan betyda mycket där. Jag vill också säga att internationaliseringen och den tekniska utvecklingen inte bara ställer oss inför utmaningar. Den innebär också stora möjligheter. Vi fick en rapport om det svenska besöket i . En liten detalj som jag fastnade för var insikten om att mobiltelefoner börjar bli mycket vanligare bland unga människor. Det är fantastiskt på många sätt, för det innebär att man kan kommunicera bättre med varandra. Då ligger demokratin nära. 73 (): Jag vill ställa min fråga till handelsminister . Precis utanför finns ett land i som heter , som är ockuperat av . Det har redan tidigare varit känt att svenska fiskebåtar har varit med och fiskat ut vattnen närmast kusten utanför . har som land sagt nej till all utfiskning vid med hänvisning till att det är ett brott mot folkrätten och . Man har inte frågat folk, som faktiskt lever där, om detta är okej. De får inte heller del av vinsterna.