prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Frågan var: Kan man betrakta det på något annat sätt än att det moderata samhället är ett kyligt samhälle som inte tar hand om de svaga när man behandlar sjuka människor på det sätt som vi har sett många exempel ? 367 (M) replik: Jag tyckte att det var ett kyligt samhälle som Socialdemokraterna lämnade ifrån sig 2006 när det fanns stora mängder personer som hade arbetsförmåga men som stod utanför arbetsmarknaden. Jag tycker att det är cyniskt när de som har förmåga och vill arbeta inte ges denna möjlighet och möjligheten att komma tillbaka med olika åtgärder. För att dölja arbetslösheten inför man då i stället olika typer av åtgärder som förtidspensionering. 368 (S) replik: Jag har en kort fråga till utifrån hans anförande. Det handlar om ROT-avdrag när det gäller allmännyttan. Varför är och den borgerliga regeringen så kallhamrat inställda till detta? Det skulle vara ett utmärkt sätt att verkligen få skjuts på byggsektorn. Allmännyttan står ju för ett stort bestånd, och vi har ganska stora bekymmer med den runt om i landet dock kanske inte i hemby men i många andra orter. 369 (M) replik: Det är en fråga som man alltid måste diskutera i förhållande till den resursmängd man har. Var ska man sätta in resurserna? Var ger de bäst effekt? Här har man valt att satsa på privatbostäder så att det ges möjlighet att rusta upp dem. Vi har dessutom RUT-reformen som nära tangerar detta. Den har medfört något positivt med över 10 000 nya personer i arbete som tidigare stod långt från arbetsmarknaden. 370 (S) replik: Då kommer naturligtvis frågan om RUT-avdraget in i den här delen. Jag kan fundera på varför det är viktigare än att stimulera ROT-avdrag när det gäller allmännyttan. 371 (M) replik: Det är återigen samma sak: ett övervägande av var man vill sätta in resurserna när man har resurser som är begränsade. Var anser man att de ger störst effekt? Jag tycker att man har gjort ett bra urval och fattat ett bra beslut här. 372 (S): Ämnet för dagens allmänpolitiska debatt är just nu arbetsmarknad och regionalpolitik. Jag har tänkt prata lite mer om regionalpolitiken, fru talman, än om arbetsmarknaden. Men egentligen är kopplingen stark. Det handlar om statliga myndigheter eller om statliga myndigheter och den regionala politiken. brukar beskriva att arbeta inom en statlig verksamhet är som att arbeta på statens och medborgarnas uppdrag. Medborgarnas uppdrag har vi fått förtroendet att ta hand om. ställer krav på effektivisering när det gäller den verksamhet som statliga myndigheter har i uppdrag att bedriva. Det kan faktiskt leda till att verksamheten blir mer och mer fokuserad på den kärnuppgift som en statlig myndighet kan ha. Allt annat arbete som behövs för att kunna klara av de uppsatta målen för myndigheterna måste upphandlas på marknaden. Det är någon annan som ska sköta detta. köpte statliga myndigheter varor och tjänster för ungefär 160 miljarder. Man har köpt alltifrån pansarvagnar till fikabröd för dessa 160 miljarder. 160 miljarder skulle kunna göra vem som helst till en stark aktör på marknaden. De effektiviseringskrav som jag redan har nämnt har i många fall lett till att statliga myndigheter har genomgått stora omorganisationer. Tyvärr kan man konstatera att under den senaste mandatperioden har dessa omorganisationer skett utan att politiken har tagit sitt ansvar. Vi som har fått medborgarnas uppdrag och förtroende har inte varit med i dessa omorganisationer. Stora delar av statliga verksamheter har flyttats från mindre orter till storstäderna och till stora regioncentrum. I mitt eget hemlän har tre kommuner drabbats särskilt hårt. , och har tappat flera hundra arbetstillfällen. 300 statliga jobb har försvunnit från min egen hemkommun . Detta har inte enbart drabbat de anställda på de här statliga myndigheterna, utan det har drabbat småföretagare i de här tre kommunerna ganska hårt. De här småföretagarna har förlorat möjligheten att vara med och ta sin lilla del av 160-miljarderskakan. De har förlorat den möjligheten genom att de har förlorat kunder. Kunden har flyttat från kommunen och verksamhetsområdet. Det kan handla om många småföretagare. Det kan handla om en hyresvärd eller en taxiverksamhet. Jag nämnde fikabrödet. Det kan handla om den lokala bagaren. Det kan handla om städfirman, bilförsäljaren, låssmeden med flera. Politik är att vilja. Alliansen har visat att de fullständigt saknar vilja att ha en regionalpolitik. Som jag har nämnt har det drabbat småföretag i mitt län. Det har drabbat dem som behöver möjlighet att få ännu fler kunder. Det har drabbat kommuninvånare i en region som med den lilla styrningen, med den politiska viljan, skulle kunna växa och bli större. Det skulle ge ännu fler möjligheter till kommuninvånarna, men där det saknas politisk vilja försvinner möjligheterna. I detta anförande instämde (S). 373 (FP) replik: Det är en intressant ideologisk diskussion som tar upp. Just i har staten investerat väldigt mycket genom . Det rör sig om . Men det är inte det som tar upp här utan det är frågan om vad statlig sysselsättning är till för. Det är riktigt att har drabbats ganska hårt och förlorat många jobb. Det beror på att det har varit den stad i som har haft den högsta andelen statligt anställda över huvud taget. När sådan verksamhet rationaliseras förlorar man jobb. I har man haft SJ och Posten. Där har det också förlorats jobb. Jag tror att alla statliga verksamheter dess värre kommer att undergå en viss rationaliseringsverksamhet. Vi andra kan inte betala för jobb som inte längre behövs. 374 (S) replik: Jag hoppas att har lyssnat på vad jag har sagt. Jag har nämnt att det finns ett årligt uppdrag här att effektivisera verksamheten. Jag tycker att det är rätt att ha det uppdraget och effektivisera de verksamheter som statliga myndigheter har i uppdrag att bedriva. Men man kan ju ha den politiska viljan att sprida ut verksamheten över landet och inte koncentrera den till vissa ställen. Vi i det här landet har satsat på kompetens, utbyggnad av bredband och högskolor. Det finns exakt samma möjligheter att bedriva verksamheter ute i landet som i stora städer. Därför är det viktigt att ha den viljan om man verkligen vill att hela landet ska leva. 375 (FP) replik: Jag tror att , inte minst genom lokalisering av flera statliga verk till och , är ganska väl tillgodosett jämfört med till exempel eller län som inte har någonting. Det här är en avvägning. Jag tror att en stor förändring har inträffat, och den har också drabbat , genom att den militära verksamheten har avvecklats. Det har naturligtvis spelat en väldigt stor roll, men vi kan inte ha militära förband som inte har någon verksamhet av betydelse för landet. 376 (S) replik: Jag har valt att fokusera på för att jag kommer därifrån, men den här situationen finns över hela landet. Det saknas en regionalpolitik. Det saknas en vilja att ge de regionalpolitiska verktygen för att hela landet ska leva. Det kan inte komma ifrån. 377 (SD) replik: Jag är född och uppvuxen i . Jag har många släktingar och vänner kvar i . Det är klart att det är en tragedi för när både Posten och järnvägen har lagt ned så mycket. Men det går ändå inte att alltid säga att staten ska stå för fiolerna. Man måste ha ett bra företagsklimat. Man måste vara inbjudande. Man måste stötta sina lokala företagare. Jag vet hur det är i , och jag vet hur det är i grannkommunen . Det är socialdemokratiskt styrda kommuner. Man är missunnsam. Kommunen handlar inte av de egna småföretagarna. Det behöver man fundera på. Det måste man börja göra, speciellt när det gäller summor som inte når upp till gränsen för reglerna i lagen om offentlig upphandling. Jag vill också passa på att ge lite beröm till Alliansen som har satsat ett antal miljarder i riskkapital. Jag hoppas att Ånges blivande företagare också kan få del av detta. Företagare måste få stöttning av de socialdemokratiska kommunerna i , och andra kommuner i dessa områden. Man kan inte fortsätta att vara så missunnsamma som man är. 378 (S) replik: Jag uppfattade inte att jag fick någon direkt fråga. Men jag kan säga så att när det gäller de 2 miljarder som Alliansen säger ska finnas i landsbygdsstöd är det fortfarande så att alla statliga myndigheter som kan ha i uppdrag att jobba med det här inte har fått klart för sig vad det handlar om. Det är ingen, förutom förmodligen någon på , som vet vad de här 2 miljarderna handlar om. Och vem kommer att kunna ta del av dem? 379 (SD) replik: Då har jag en mer konkret fråga. hade en dragning på arbetsmarknadsutskottet. Det råder oklarheter om det är förenligt med lagen om offentlig upphandling att ställa krav på att svensk arbetsmiljölagstiftning ska gälla i även för företag som kommer utifrån och arbetar i . Är Socialdemokraterna beredda att se över det och se till att i gäller svensk arbetsmiljölagstiftning oavsett varifrån företagen kommer? 380 (S) replik: Jag tror att ingen kan missförstå vad Socialdemokraterna står för när det gäller både jobben och arbetskraften i . Allt jobb som utförs i vill vi ska omfattas av och betalas på den nivå som kollektivavtalet säger, och samtliga förmåner som en svensk arbetstagare har ska också arbetstagare som kommer utifrån ha. 381 (S): De som är unga ska bära upp samhället . Unga står för en stor positiv kraft i samhället. De är kreativa, och de ser nya lösningar. Att ingjuta hopp och framtidstro i dagens unga generation är en viktig framtidsinvestering. står vi inför en enorm utmaning. Fler och fler unga börjar ge upp hoppet och helt tappa tron . Alla partier pratar om hur viktiga ungdomar är, men för oss socialdemokrater är det viktigt att inte bara prata utan också leverera en politik som fångar upp de drömmar och förväntningar som finns. Att inte efterfrågas på arbetsmarknaden och att inte klara sin egen försörjning gör det oerhört svårt att skaffa en bostad och kunna bilda familj. Fler lägenheter behöver byggas. Unga som flyttar hemifrån vill inte bli inneboende. Vi politiker diskuterar ofta den svåra situation som många arbetslösa unga har, men jag skulle också vilja dela med mig av någonting som är lite positivt. Jag kommer från , och just nu pågår ett projekt där som heter YOU, Yrkesorientering för unga. Arbetsgivare i olika branscher berättar vilka jobb som finns och vad som krävs för att få de här jobben. De finns också med för att ge ungdomarna en individuell väg till just det här jobbet. Projektet börjar med tre månaders praktik hos en arbetsgivare. Efter halva tiden ritas en personlig karta utifrån vilka jobb som finns och hur vägen dit ska se ut. Vilken typ av utbildning krävs för att få det här jobbet? Vilka kurser behöver den här ungdomen komplettera sin utbildning med? Det här är frågor som arbetsgivaren ska ge svar på. Det handlar i princip om frågan: Hur blir den här ungdomen anställningsbar? Resultaten ser väldigt bra ut, men framför allt är det viktigt att våra unga ser vilka jobb som finns och vet vad som krävs för att få dem. Jag träffade en ung tjej i det här projektet som inte ens hade haft en aning om att hon var teknikintresserad. Hon studerar nu till att bli civilingenjör. Hon hade aldrig föreställt sig vilka spännande jobb som finns på många av . Det som är viktigt med det här projektet är att i stället för att du studerar det du tror att du borde läsa för att få det framtida jobbet säger arbetsgivaren: det här vill vi att du ska studera för att få just det här jobbet. Kanske är det drömjobbet för den ungdomen. Näringslivet har en oerhört viktig roll i det här. Man måste öppna för rekrytering, ta ett ansvar och visa vilka möjligheter som finns inom företagen och vad som krävs för att få jobb där. Men måste skolan också bli mycket bättre på att rusta våra unga för arbetslivet. Det här är ett bra exempel. Jag tycker goda exempel också ska spridas. Man kan lära mycket av det vi gör i . Men ett problem som finns i det här projektet är att Arbetsförmedlingen, som ansvarar för matchningen, att den unga hittar rätt arbetsgivare, inte har tid. Jag tycker att Arbetsförmedlingen måste få mycket större utrymme för att satsa på bra lokala projekt. (Applåder) I detta anförande instämde (S). 382 (S): Jag har anmält mig i ämnet jämlikhet, och jag ska prata om en motion och några frågor som vi socialdemokrater från länsbänk vill lyfta. ska vara ett jämlikt land det är ett viktigt politiskt mål och för att nå dit måste vi skapa fler möjligheter. Barns framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla så att vi kan utvecklas genom hela livet. Vård ska ges på lika villkor, och hälsoklyftor ska minskas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras av diskriminering. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är också ett framgångsrikt genom att all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja tas till vara. Så är det inte . Utvecklingen går dess värre i en helt annan riktning. Ojämlikheten ekonomiskt och socialt har ökat i under och förstärkts genom en rad beslut under den senaste mandatperioden. Stora skattesänkningar har ytterligare förstärkt en långsiktig trend mot en mer ojämn inkomstfördelning. Klyftorna ökar, både mellan människor med höga respektive låga inkomster och mellan kvinnor och män. Segregationen i våra större kommuner har tilltagit. Långtidsarbetslösheten biter sig fast på farligt höga nivåer. Förändringarna i våra trygghetsförsäkringar har gjort arbetslösa och svårt sjuka människor försäkringslösa. Många tvingas söka socialbidrag. Det har blivit stora revor i välfärden när strokesjuka personer och andra svårt sjuka tvingas söka socialbidrag och blir utförsäkrade. Barnfattigdomen har ökat. I rapport efter rapport redovisas att vissa barn kan se vad det står på tavlan, och anledningen till att de inte kan se vad som står på tavlan är att deras föräldrar inte har haft råd att köpa glasögon. Många av barnen kan inte åka bort utan får stanna hemma. Barnfattigdomen har ökat, och andelen ensamstående kvinnor med barn som är i behov av välgörenhet från olika inrättningar har ökat i . Det är inte ett land som vi trivs i och som vi vill se framför oss. Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . För mig och oss andra som är socialdemokrater är minskade klyftor och större jämlikhet viktiga politiska mål. I grunden bottnar det i vår uppfattning om alla människors lika värde och lika rätt. Vi vet att människors livsmöjligheter skiljer sig åt beroende på arv, ekonomiska villkor och social miljö. Politiken kan och ska därför på olika sätt bidra till att utjämna dessa skillnader. Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter vilket också ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi. Företrädare för de olika partierna har pekat på att man ändå har sett brister. Om man tycker att det är viktigt med ett jämlikt samhälle och känner samma oro som vi gör kan man, när hanterar den motion där vi tar upp de här frågorna, vara med och bidra till att ge regeringen i uppdrag att tillsätta en jämlikhetskommission för att analysera skillnaderna i livsvillkor och därefter föreslå förändringar för att öka den sociala rörligheten och också komma till rätta med den ojämlikhet som finns i . I detta anförande instämde (S). 383 (M) replik: Jag tycker att det är en väldigt bra debatt som vi har just . Det är roligt att så många från oppositionen är på plats. Jag tycker att det var lite tråkigt att det inte var någon från De rödgröna här alldeles när vi diskuterade försvars- och utrikesfrågor. Jag hoppas att vi kan få se ett lika stort engagemang i de frågorna framöver som i dessa. talar, tycker jag, väldigt klokt om minskade klyftor. Jag tror att vi är många som kan skriva under på den målsättningen. Men politik är inte bara att vilja utan också att ha en plan för hur man ska nå målen. De rödgröna har precis presenterat sin gemensamma budget, och det är i mångt och mycket samma politik som man gick fram i årets val med: Det ska löna sig mindre att arbeta, det ska bli dyrare att anställa unga, det ska bli sämre möjligheter för företag att verka. Jag tyckte aldrig att jag i valet fick något svar på hur det skulle leda till ett mer jämlikt . Kanske kan vi få det nu? 384 (S) replik: recenserar vår budget och de frågor som vi tar upp för att försöka utjämna de ekonomiska skillnader vi ser. Vi säger att skattesänkningar inte är lösningen på problemet om människors fattigdom ökar när man river sönder välfärden. När människor som är sjuka och arbetslösa tvingas söka socialbidrag ökar skillnaderna och därmed ojämlikheten i . Vi tror inte att lösningen på det är ökade skattesänkningar för dem som redan har pengar. Det är nog svaret till . 385 (M) replik: glömde bort att berätta att majoriteten av de skattesänkningar som hon talar om har gått till låg- och medelinkomsttagare. Jag tror att det är väldigt många människor som uppskattar att få de där extra pengarna och känner att det lönar sig att arbeta. Jag tror att grunden för ett samhälle som håller ihop är ett samhälle där det finns arbete, där det är låga trösklar in till arbetsmarknaden och där man kan lämna skolan och gå rakt in på arbetsmarknaden. Då räcker det inte bara att hålla tal, utan då måste vi också föra en politik för fler jobb. Det är där jag tycker att Socialdemokraterna fortfarande brister. 386 (S) replik: Jag tror att egentligen missade vad min poäng var. Jag tror att samhället blir mycket starkare om man håller ihop, om man inte delar upp människor i vi och de, om man inte delar upp människor i närande och tärande, som jag tycker att den moderata regeringen har gjort under hela den förra mandatperioden. Man har sagt att det är några som är mindre värda, och därför ska de inte ha så mycket ersättning. De ska förstå att om man blir fattig blir man hungrig, och därmed kommer man att jaga jobb mycket bättre. Vi tror inte att sjuka blir friska bara för att de blir fattiga. 387 (S): Spelet om nedrustning fortsätter, även om det är fällde atombomberna i och i . Det var i slutskedet av . Bomberna utplånade de båda städerna. Konsekvenserna var förödande då och . Långt efter bombningarna dog människor i strålskador, och är cancer en vanlig dödsorsak i det området. Vi väntade under förra mandatperioden, men regeringen tog inga nedrustningsinitiativ. Vi hade tolvpunktsprogram, och vi fortsätter driva de frågorna. Vi hade hoppats att det skulle komma initiativ, och vi vet att sträckte sig så långt att han skrev en artikel med en polsk kollega om att dra tillbaka taktiska kärnvapen i . Å andra sidan skrev han en artikel ihop med en annan person, från , i vilken han tvärtom hävdade rustningsfrågorna. Men vi vidhåller att kärnvapnen tillsammans med klimathotet är det största hotet mot mänskligheten. Vi kan med politik påverka båda hoten, men till skillnad från klimathotet kan vi i förlängningen förbjuda kärnvapen, det vill säga att vi kan få en kärnvapenkonvention, NWC som det heter. S-kvinnor som jag tillhör har en lång historia av pådrivande för nedrustning och mot spridning av kärnvapen. Vår kamp i anda är i frontlinjen. Det är ingen slump att vi bland de första i har sagt att det är viktigt att kämpa för en konvention mot kärnvapen. Jag förstår att det inte är enkelt, att det kommer att vara många stenar på vägen och att det kommer att ta . Men jag tycker att vi i en så här angelägen fråga har anledning att anspänna oss och göra vad vi kan för att nå det målet. Det är aldrig för sent att anstränga sig i den riktningen. har vår världsbild förändrats, men kärnvapenhotet finns fortfarande kvar. Vi vet att fler länder vill skaffa sig kärnvapen. Vi följer oroligt utvecklingen i , , , och . försöker skaffa sig kärnvapen det är en fråga som har varit aktuell just . anses redan ha det. Det är oroligt i regionen med ständiga spänningar och konflikter. Vi riskerar en större spridning av kärnvapen, och det finns även risk att kärnvapen hamnar i händerna på terrorister. Då krävs det att vi tar initiativ och att vi är en stark röst för en kärnvapenfri värld. Men är röst svag. EU har en splittrad röst. Vi skulle kanske kunna göra mer tillsammans i det nordiska samarbetet. Det finns öppningar för att bidra till konkreta resultat för nedrustning och icke-spridning. Under översynskonferensen av icke-spridningsfördraget om kärnvapen i FN, som jag själv deltog i , tog flera länder upp att förhandlingar om en kärnvapenkonvention och ett totalförbud mot kärnvapen måste sätta i gång . En del var modigare i korridorerna och sidoseminarier än vad de var inne i konferenssalarna. Några har också har gått vidare, som , med de här tankegångarna. Det har varit nya samtal i FN i den riktningen om de här frågorna. Men var inte och är inte ett av de länderna. Konkreta initiativ saknades från utrikesminister i samband med , och så är det fortfarande. Ändå vet vi att det finns mer än 22 000 kärnvapen i världen, varav ca 6 000 står i hög avfyringsberedskap och kan användas . Dagens nedrustningsregim har visat sig vara otillräcklig för att förmå kärnvapenstaterna att minska sina arsenaler. Vägen till en kärnvapenkonvention må vara lång, men jag hoppas att det finns stöd i denna kammare för att förbjuda utveckling, framställning, utplacering, lagring, överföring, test och hot om användning samt själva användningen det yttersta utplånandet av mänskligheten. kan åter bli världsbäst på kärnvapennedrustning, men vem vill? Jag vill, S-kvinnor vill, den socialdemokratiska gruppen vill. Vilka vill driva det här arbetet tillsammans med oss? 388 (M): Det bästa brottet föregås av en lång och omsorgsfull planering. Det bästa brottet grundar sig på kunskap och rekognosering. Det bästa brottet är det som aldrig genomförs. Då är frågan: Varför sker så många brott, och varför begår ungdomar brott? Svaren är svårfunna, så låt oss vända på frågan: Varför begår människor inte brott? Om vi frågar oss varför de flesta av oss avstår från att begå brottsliga gärningar är svaren lättare att finna än om vi frågar oss varför människor begår brott. Det underlättar ytterligare om vi tänker oss tillbaka i tiden och ser till de nätverk och de strukturer som funnits kring oss under vår uppväxttid. Vi påverkas alla av den miljö vi lever i. Ungdomar påverkas och formas av den miljö de lever i. Ungdomar som begår brott kommer ofta från utsatta miljöer där utanförskapet är stort. Ju yngre ungdomarna är, desto lättare har de att ta efter och se upp till de äldre ungdomarna. På så sätt kan det skapas en ond cirkel. Det är därför väldigt viktigt att fånga upp ungdomar i riskzonen. Det bör ske genom samarbete mellan föräldrar, skola, myndigheter och föreningsliv. Ungdomar som har anknytning till föräldrar, skola och kamrater väljer oftare utbildning och arbete. Ungdomar som har åtaganden mot den gemensamma samhällsordningen väljer oftare utbildning och arbete. Ungdomar som väljer utbildning och arbete blir oftare laglydiga och lever sina liv långt borta från kriminalitet. Genom delaktighet i vanliga och traditionella aktiviteter grundas en övertygelse om samhällsordningens legitimitet. Övertygelsen leder till större förståelse för samhället och större respekt för lagar och rättsväsen. Övertygelsen leder till en negativ attityd till brottslighet. Och, än mer viktigt, övertygelsen leder till trygghet. Alliansregeringen har genomfört en mängd åtgärder för att förbättra samhället och för att tillse att ungdomar avstår från brott. Låt mig ge några exempel. Genom alliansregeringens aktiva arbete med skolan har vi mer ordning och reda i skolan. Vi vet att mindre stök i klassrummen gynnar barn och ungdomar som inte kommer från hem med studievana. Vi har fler poliser. Vi vet att fler poliser signalerar att samhället inte tolererar brottslighet. Alliansregeringen arbetar aktivt för fler arbetstillfällen och för att alla ska ha sysselsättning.