prot · GX09126 · 2010-05-26 00:00:00 — När det gäller LSS-insatser för barn ska barnet ges möjlighet att framföra sina åsikter utifrån barnets ålder och mognad. Förslaget om registerkontroll av personer som utför LSS-insatser till barn är också en rimlig och proportionerlig skyddsåtgärd för barn om den begränsas på samma sätt som registerkontroll avseende förskoleverksamhet, skola och barnomsorg. Daglig verksamhet för delar ur personkrets 3 är även det en satsning som vi välkomnar. Men att inte gå hela vägen och fatta beslut som skapar en tydlig, långsiktig ändring för gruppen är olyckligt. Men det är en riktning som vi känner är rätt. Det visionära målet uttalas inte, att alla som har rätt till LSS ska ges rätt till daglig verksamhet. stängs de som inte omfattas av daglig verksamhet, av en sådan visionär rätt till insats, ute från Arbetsförmedlingens satsningar på att få människor att ta sig ut på arbetsmarknaden. Visionen bör därför vara att alla ges rätten till daglig verksamhet. På ett område känner vi stor oro. Det gäller avsnittet i regeringens proposition som beskriver pågående arbete med att ta fram ett behovsbedömningsinstrument för personlig assistans. Vi har inget emot att ser möjligheter att verka för lika bedömningar i hela vårt land, inte minst mot den bakgrund som många redan har tagit upp: att det har redovisats olikheter som inte beror på olikheter i befolkningsstruktur utan på att det finns olika rutiner och riktlinjer för handläggningen av ärenden. Men behovsbedömningsinstrumentet har redan nu kantats av bakslag. I arbetet hos och deltar en referensgrupp bestående av brukare från handikapprörelsen. Den gruppen valde att lämna sitt arbete i protest mot att ett utkast läckt ut som skulle prövas skarpt på brukare. Det är ett 91-sidigt dokument fullt med integritetskränkande frågor. En rimlighetsbedömning av svaren skulle genomföras av handläggare. Dokumentet drogs tillbaka, tack och lov. Utan att i sak gå in på vad dokumentet innehöll konstaterar vi att hela den hanteringen av instrumentet är oacceptabel och skadar tilltron till hela LSS-reformen. Det är bra att både och lyssnat på argument som framförts, men frågor om det fortsatta arbetet kvarstår. Arbetet måste framgent bygga på respekt för individen och dennes oberoende och integritet. Regeringen bör vad gäller både den nuvarande tolkningen från och det pågående arbetet vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa detta. har utskottet valt att gå på ett tillkännagivande till regeringen om den fortsatta hanteringen som vi kan vara eniga om. Det är bra, men hela historien är en stor varningssignal. Jag vill erinra om vad vi uttalade i ett särskilt yttrande när presenterade sitt förslag : Vi känner en allmän oro för genomförandeprocessen. har det beslutats och genomförts flera betydande förändringar i regler för till exempel arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring som har varit dåligt och otillräckligt förberedda. Det har lett till stark obefogad oro hos många berörda människor som inte fått något klart besked om vilken hjälp de kan få och vad de kan räkna med . Om LSS-förändringarna hanteras på det sättet kommer en mycket allvarlig situation att uppstå, när enskilda drabbas hårt som tilltron till samhällets förmåga att hantera frågor allvarligt rubbas. En särskild plan för genomförandeprocessen bör upprättas för att säkra att förändringarna sker på ett tryggt och samordnat sätt för individen. nuvarande hantering av behovsbedömningen gör att det just nu är hög tid för regeringen att agera för att värna synen på att samhället verkligen har kontrollen över hur man ska hantera dessa frågor. (forts. 19 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 18 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU23 Advokaters vittnesplikt och andra processrättsliga frågor Punkt 1 (Förlängd frist för huvudförhandling i mål med frihetsberövade vid tingsrätt) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 130 för res. 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. : 100 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 30 s, 19 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU39 Införande av trängselskatt i Kammaren biföll utskottets förslag. CU15 Luftfartens lagar Punkt 1 (Tillståndsprövning av flygplatser) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 130 för res. 1 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. 1: 100 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 30 s, 19 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Punkt 2 (Konkurrens inom flygtrafikledningstjänsten) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 131 för res. 2 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. 2: 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 19 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. CU23 Ett skärpt skadeståndsansvar för vårdnadshavare 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 131 för res. 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. : 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 19 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp TU18 Tillgängliga elektroniska kommunikationer Punkt 2 (Delaktighet i informationssamhället) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 2 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. 2: 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 18 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Punkt 5 (Tillgång till elektroniska kommunikationer) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 132 för res. 3 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 18 c, 22 fp, 18 kd För res. 3: 101 s, 17 v, 13 mp, 1 - Frånvarande: 29 s, 18 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Punkt 6 (Strukturell separation och konkurrens på bredbandsmarknaden) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 4 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. 4: 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 18 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU23 Ålderskrav vid buss- och taxitransporter m.m. Punkt 2 (Åtgärder mot svarttaxi m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 131 för res. 1 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 18 c, 22 fp, 18 kd För res. 1: 101 s, 16 v, 13 mp, 1 - Frånvarande: 29 s, 18 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 6 v, 6 mp Punkt 4 (Beställaransvar vid upphandling av yrkestrafik) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 2 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 18 c, 22 fp, 18 kd, 1 - För res. 2: 101 s, 17 v, 13 mp Frånvarande: 29 s, 18 m, 11 c, 6 fp, 6 kd, 5 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU26 Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. Meddelande om inställd votering vice talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. 19 § (forts. från 17 §) Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (forts. SoU21) 94 () replik: Det var intressant att höra positiva bild, att vi har ett gemensamt intresse av att bygga en bra assistansverksamhet även framöver. Det påstods att det var en antiklimax. Jag förstår att med det menade att vi kommit fram med för få förslag. Jag tycker inte att man ska förringa de förslag som kommit. De är jätteviktiga. Det handlar om att kvalitetssäkra hela assistanspaketet. Jag tycker inte att man ska förringa det. Eftersom vi fick så många kloka synpunkter i remissvaren tycker jag att vi ska ta dem på allvar. Jag skulle vilja fråga vad mer han anser vara moget att just nu lyfta upp till beslut. Det måste finnas sådant eftersom han har den uppfattning han har. Sedan var det frågan när regeringens beslut kommer. En del saker ligger väldigt nära i tiden. Det handlar om förordningar. Det handlar om att vi snabbt kan fatta beslut. Annat finns redan inlagt i andra utredningar, till exempel vistelsefrågan. Det är en jätteviktig fråga och innebär att en kommun som själv inte har viss verksamhet att erbjuda ska kunna erbjuda den via en annan kommun utan att det blir diskussion om vem som ska betala. Det ligger i . Det finns också större reformer, huvudmannaskapsfrågan och annat, där det krävs lagstiftning. Det är alltså en hel palett med insatser som behöver göras och kan göras och kommer att göras. Vad är och vänsterpartiernas alternativ? Vad vill ni komma med? Det skulle vara intressant att höra. 95 () replik: har redan lämnat över regeringsmakten till oss. Det känns bra och tryggt. Vi ska alltså ge svar på vad som är moget att komma från . Om vi hade suttit där hade vi gjort det. Då hade vi garanterat kunnat ge svar på huvudmannaskapsfrågan. satt i opposition under hela förra mandatperioden och drev då stenhårt huvudmannaskapsfrågan. Han har haft i stort sett på sig. Frågan har utretts delvis under den förra mandatperioden, delvis under denna. Den ligger och väntar. Vi skulle ha gett svar, men är det du som äger , . Kom gärna tillbaka med huvudmannaskapsfrågan! Det är mitt svar. Håll också fast vid er tidigare inställning om förstatligande! Då kommer vi att få en intressant politisk debatt i den kommande valrörelsen. Smit inte undan den fråga du fick av , för den är intressant. Du svarade att vi politiker enbart ska styra Regeringsrätten och uppehöll dig vid domare och sådant. Vi äger ju rätt att styra myndigheter, dock inte alltför häftigt. Regleringsbrev är möjligt att skicka till myndigheter. Där tydliggör man den riktning som myndigheten ska gå i. Sedan vill jag nog ge till viss del rätt. Om en statlig utredning med majoritet kommer fram till ståndpunkten att saker och ting ska gå i viss riktning kan jag säga att även jag, om jag varit myndighetschef, skulle ha börjat gå i den riktningen. Så har också skett. Den som tror någonting annat tror fel. Så agerar myndighetschefer. När de vet att saker och ting ska förändras förbereder de sitt arbete, och jag är nästan bergsäker på att det är vad som sker i ändrade inställning till behovsbedömningen för assistans. Ta ställning, ! Skicka inte över bollen till mig! Jag tror säkert att vi kommer att sitta i regeringsställning efter valet, men om vi ska ta detta redan nu vill jag att du tar ditt ansvar. 96 () replik: och en enig var mycket tydliga när det gällde huvudmannaskapsfrågan. Vi föreslog att den personliga assistansen skulle förstatligas och att det övriga skulle ligga fast såsom det är . Det är min och uppfattning. Det vill vi driva igenom. Vi har dock fått ganska många synpunkter i remissvaren, som jag utgår från att tagit del av, och de visar att det behövs mer tid och mer beredning. Man måste tänka efter före, för om man inte gör det riskerar man att resultatet blir icke-önskvärt. Låt oss därför ta den tid som krävs. Min uppfattning är alldeles tydlig, nämligen att vi ska få igenom det förslag som lade fram, det vill säga ett förstatligande av den personliga assistansen. Det finns ingen som helst tvekan på den punkten. Jag är förvånad över att ställer sig bakom förslaget att vi ska överpröva vad en domstol säger. Det är ganska flagrant. Vi ska styra myndigheter genom regleringsbrev, ja, men att en domstolsprövning, som fråga gällde, överprövades av regeringen skulle leda till KU-anmälan så det stänkte om det. Här handlar det om att vi måste ha respekt för rättsväsendet och den fördelning som vi har. Vi måste göra precis som vi gör. Vi måste se vad tillämpningen blir, och om vi inte är nöjda med tillämpningen ska vi ändra lagen. Det ska vi ha noga koll på. Det är min uppfattning. 97 () replik: När det gäller personlig assistans och att ta hänsyn till remissvar är det jätteroligt att höra . Mig veterligt var jag ute och kritiserade eller tog ställning i den frågan ganska tidigt och sade att vi nog fick ta halt på stället vad gällde personligt stöd i boendet, som var en av frågorna. Då blev jag kraftigt attackerad av för att jag inte stod upp för utredningens slutsats. Det är intressant att har insett vikten av att värna remissinstansernas yttranden. Jag håller fullständigt med om att vi ska ta hänsyn till remissinstanserna. Frågan vad jag ansåg vara moget i är väl ett tecken på att majoriteten inte riktigt har koll på vad som är moget och lämnar till oppositionen att bedöma vilka frågor i som är mogna att komma till för beslut. När det gäller överprövning i domstol har svarat vi har ju en ganska bra publik här nu att om inte tillkännagivandet räcker kommer vi att få vänta till en bra bit efter valet innan vi kan ta ett lagstiftningsbeslut för att styra domstolen. Vi ska inte överpröva saker och ting, , men när de signaler vi har fått så tydligt visar att människor som de facto är längst ut och behöver samhällets stöd allra mest far illa av att samhället inte tar sitt ansvar finns ett läge, tycker jag, för att vi unisont i den här kammaren säger att det är dags att gå fram och ge myndigheten en annan inriktning. 98 (): Den tidigare folkpartiledaren och socialministern genomdrev 1993 den genomgripande handikappreformen LSS, som vi ska diskutera . Många vittnar om vilken frihetsreform den här lagstiftningen har inneburit, just med rätten till personlig assistans. Helt plötsligt kunde personer med mer omfattande och varaktig funktionsnedsättning ta makten över sina egna liv, påverka, känna delaktighet och leva självständigt. LSS är en rättighetslag som ska garantera personer med omfattande och varaktiga funktionsnedsättningar goda levnadsvillkor. Den viktiga liberala principen bakom lagen är rätten till ett värdigt och självständigt liv. LSS värnar rätten till valfrihet, integritet, delaktighet, jämlikhet, självbestämmande och kontinuitet. Jag kommer att i mitt anförande fokusera på några delar av betänkandet om personlig assistans. Det är skrivningen om barnperspektivet, registerkontroll, daglig verksamhet och bedömningsinstrumentet. Jag tycker att det är mycket tillfredsställande att det i betänkandet nu finns ett uttalat barnperspektiv och att detta förs in i LSS. Det innebär att när beslut fattas ska barnet höras, man ska kunna få information och också kunna lämna sina åsikter om beslutet. Det överensstämmer precis med det som står i socialtjänstlagen. Det går dessutom helt i anda. Vi vet också att för barn med funktionsnedsättning är den här rätten speciellt viktig eftersom de ofta har vuxna omkring sig som fattar beslut som berör dem. Det handlar om rehabilitering, habilitering, skolgång med mera. Dessutom föreslås en ny lag om registerkontroll där den som enligt LSS bedriver verksamhet som riktas mot barn har skyldighet att gå in i belastningsregistret innan man anställer någon i sin verksamhet. Det gäller inte föräldrarna. Vi vet också genom flera undersökningar att barn med funktionsnedsättning har visat sig vara mer utsatta än andra barn för övergrepp av olika slag. Det stärker verkligen den här bestämmelsen. När det gäller rätten till daglig verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning, som alltså tillhör personkrets 3, föreslås i betänkandet att ska få utforma en försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Det är en satsning på . Det här förslaget ska kompletteras med den satsning som regeringen har gjort från 20092011 inom området psykiatri. I den satsar man på arbete, rehabilitering och sysselsättning. I propositionen som behandlas i det betänkande som vi nu diskuterar konstaterar man att daglig verksamhet i många fall har fått en inlåsningseffekt, att det har varit svårt för många personer att komma ut på arbetsmarknaden. Det är väl också ett skäl till att regeringen har bedömt att det är viktigt att ge de här uppdragen. Med alla de här insatserna som vidtas kring psykiatrisatsningen och den här försöksverksamheten kan vi konstatera att det i alla fall är ett steg i rätt riktning. Jag vill ändå understryka att från sida är vår förhoppning att fortsatta steg tas för att införa en sysselsättningsgaranti för hela personkretsen, det vill säga både för personer med psykisk funktionsnedsättning och för personer med rörelsefunktionsnedsättning. Det har vi dessutom ett landsmötesbeslut på. Jag vill i det sista ämnet som jag ska beröra, bedömningsinstrumentet, återge ett kort mejl som jag fick från en ensamstående kvinna som är respiratorbunden och beroende av två vakna assistenter dygnet runt. Hon skriver: Jag kände mig verkligen kränkt av att behöva med tidur klocka alla moment som jag och mina assistenter gör , men vad gav det för resultat? De gjorde ändå sina egna beräkningar och bestämde att jag endast skulle få gå på toaletten , transporteras , handla , masseras , hygien , sjukvårdande insatser , lika med , och så vidare. Det här minuträknandet har diskuterats under en bland många som har personlig assistans. Det har även diskuterats bland oss politiker. Det som oroar många är den allt hårdare linje som har infört när det gäller personlig assistans, detta trots att det inte har funnits något lagförslag om förändring. började de inskränkningar som innebar negativa konsekvenser för personer med funktionsnedsättning i form av färre assistanstimmar. Den nya tillämpningen har inneburit att man som individ inte längre har rätt att få hjälp med de grundläggande behoven, trots att man behöver hjälp med av- och påklädning, måltider och så vidare. Sedan kom regeringsrättsdomen, som en del av er har nämnt, 2009. Den har redan fått omfattande negativa konsekvenser för personer med funktionsnedsättningar. I domen snävar Regeringsrätten in begreppet grundläggande behov till att enbart gälla hjälpbehov som är mycket privata och känsliga för den personliga integriteten. Vad innebär det i praktiken? Jo, att handläggaren bedömer vad som är privat och känsligt. Just därför, fru talman, känns det mycket bra att vi i utskottet fick en total enighet kring skrivningen i betänkandet, där utskottet mot bakgrund av lagens intentioner förutsätter att siktet är inställt på respekt för den enskilde och att det bedömningsinstrument som ska presenteras för regeringen inte kommer att innebära alltför detaljerade eller integritetskränkande moment. Utskottet säger också att instrumentet ska vara den enskildes verktyg när man som enskild ska få sina behov tillgodosedda. Som det hitintills har uppfattats är det myndighetens instrument, men det är inte det. Det är den enskildes instrument. Utskottet skriver också att insatser som ges med stöd av LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Man ska ha rätten att leva som andra. Det är precis också vad som sägs i FN:s konvention för personer med funktionsnedsättningar. I och med denna tydliga skrivning i betänkandet har fått tydliga besked från om att LSS som rättighetslag gäller. Intentionerna ska inte inskränkas och rätten till delaktighet och att leva som andra gäller, det vill säga rätten att bilda familj, att arbeta och att leva ett liv jämlikt andras. Någon annan hantering strider helt mot LSS och FN:s konvention. I och med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 99 () replik: Jag delar den tolkning som gör. Däremot finns det ett tolkningsutrymme. Tillkännagivandet är ju inte skarpt på det sättet att det ställer krav på regeringen att återkomma före valet. Tillkännagivandet är av den karaktären att regeringen kan välja att göra det när det nya behovsbedömningsinstrumentet är på plats, utrett och klart. Det är ju lätt. Vänd dig om, , och titta på läktaren! Då har vi återigen ett visst antal personer som under den tiden kommer att hamna i ett läge där de möts av en försäkringskassa som har ändrat sin bedömningsmodell och är tuffare och hårdare. och jag har deltagit i en del debatter. Där har tagit upp att det krävs ett ställningstagande från utskottet. Är du nöjd med ställningstagandet? Är det tillräckligt tydligt? Ställer utskottet krav på att regeringen ska agera före valet? Handikapprörelsen har saknat vassa frågor att jobba med i en valrörelse. Har vi sådana nu? Är det här en fråga vi kan debattera i valrörelsen? Det här var frågor till . I sådana fall finns en radda frågor. I mitt anförande tog jag upp att det saknas en del viktiga frågor. En är huvudmannaskapet. Håller ni fast vid utredningens förslag om huvudmannaskapet? Jag fick höra att har tagit till sig att man ska lyssna på remissinstanser. Kan vi vänta oss att ska lyssna på remissinstanserna? 100 () replik: Först tog upp frågan om jag är nöjd med det som har skrivits i betänkandet. Jag är det. Jag är nöjd med utskottets förslag till beslut och tillkännagivandet. Det skulle vara konstigt om lagförslaget med de skrivningar som finns i betänkandet inte gav signaler om att vi är kritiska till hur de har hanterat frågan. Jag pratar för räkning jag hörde att i sade detta men naturligtvis när bedömningsinstrumentet återredovisas, när vi ser åtgärder och annat, ställs frågan på sin spets. Jag anser att med den här skrivningen bör myndigheter och få tydliga besked om vad tycker i frågan. Lagen har inte förändrats. Den ligger kvar. Lagen har förstärkts med paragrafer och barnperspektiv och annat. Sedan var det frågan om huvudmannaskapet. Du vet likaväl som jag att har fattat ett landsmötesbeslut om att hela LSS ska förstatligas. Kommittén landade på att personlig assistans ska förstatligas och att LSS ska finnas kvar i kommunen. Jag kan bara uttrycka vad jag känner personligen, nämligen att jag mer delar kommitténs uppfattning i frågan. 101 () replik: Jag tackar för svaren. Det finns ett tolkningsutrymme. Fastän vi har gjort ett tillkännagivande finns ett tolkningsutrymme som Regeringsrätten har antagit och som upp av vår socialminister. Som jag förstår det det också upp av , ordföranden i socialutskottet. Om inte vårt tillkännagivande sluter tolkningsutrymmet kommer det fortfarande att finnas ett läge där LSS kan tolkas så att kan hantera människor på ett fullständigt vidrigt sätt. På kan någon tappa ett samhälleligt stöd. Med det tappar man tilltron till att samhället finns där som stöd. Om vi hamnar i ett läge där den tolkningen fortsätter gälla, är villig att pröva regleringsbrev till ? 102 () replik: Jag vill börja med att upprepa vad jag sade, nämligen att det är minst sagt oroväckande om inte som myndighet tar till sig det socialutskottet skriver i detta betänkande när det gäller en förstärkning av paragraferna i lagstiftningen. Jag citerade detta i mitt anförande. Det är hur tydligt som helst. Dessutom tas anda in i texten. På det sättet är det konstigt om inte förstår vad menar. Jag tycker att vi är tydliga i texten, och jag känner mig på det sättet tillfreds med tillkännagivandet. Det är inte dags för regleringsbrev , men det får jag återkomma till. 103 () replik: Jag ska börja med frågor om daglig verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning inom personkrets 3, som tog upp. nämnde också att den verksamhet som har funnits har haft inlåsningseffekter för dessa personer med tanke på en fortsättning till den öppna arbetsmarknaden. Jag blir lite orolig när anger det som skäl till att man måste fortsätta med försöksverksamhet. Kommer det hårdnande klimatet i samhället att innebära att personer med psykisk funktionsnedsättning får stora svårigheter att fortsätta till den öppna arbetsmarknaden? Kommer de inte att få vara med i daglig verksamhet? Det är fråga om 35 miljoner . Det blir knappt 12 miljoner .