prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — Vi förhandlar om jordbruksvaror, industrivaror och tjänster. WTO har valt modellen att förhandla färdigt jordbruksvaror och industrivaror innan man går in djupare i tjänsteförhandlingarna. Det är kanske en idé att i stället göra detta parallellt så att alla länder kan se att inom något av dessa tre ben kommer alla att vinna. Då går det att tydligare se målet framför sig än . I övrigt handlar det naturligtvis mycket om att sprida mer kunskap om hur viktig frihandel är. Där är ett tydligt exempel. var ett fattigt land och blev ett rikt land just tack vare vår öppenhet mot omvärlden; när vi började ta oss ut i världen för att exportera, importera och bedriva handel. Det är så vi har skapat vårt välstånd, och det är så andra kommer att skapa sitt välstånd. 26 (): Tack, handelsministern, för svaret! Jag vill passa på tillfället att ställa ytterligare ett par frågor. Det gäller s. 3. Det handlar om och särskilda internationaliseringsstrategi med åtgärder som underlättar för små och medelstora företag. Vad innebär den särskilda internationaliseringsstrategin? Vilka typer av åtgärder är det fråga om för små och medelstora företag? 27 Statsrådet (): Tack, , för bra följdfråga! Arbetet med internationaliseringsstrategin är inte färdigt, men det är ett bra och tydligt exempel på hur vi arbetar över departementsgränserna och hur vi ser på vikten av att små och medelstora företag kommer tidigare ut utanför gränser för att bedriva export. Det handlar mycket om tydlig information. Det ska vara enkelt och lätt att hitta information. Det ska vara tydligt vart man ska vända sig för att få exporthjälp via och . Naturligtvis handlar det om hjälp med finansiering och affärsanalys, bedömning av vilka länder som är lämpliga att gå in i, på vilket sätt en vara kan behöva skyddas immaterialrättsligt och så vidare. Här tycker jag att det är alldeles utmärkt att och arbetar tillsammans och utifrån företagets ögon. Jag vet att det är något som är oerhört efterfrågat. finns en rad olika instanser som det går att söka information från. Det vore enklare om det fanns en väg in. Det är den vi ska skapa. 28 FINN (): Jag tänkte uppehålla mig vid en fråga som inte berörs så mycket i deklarationen, mer än i de viktiga avslutande orden, nämligen sjukdomsbekämpning bland mänskligheten och förebyggande hälsovård. De är helt naturligt av internationell karaktär. Medan sjukdomarna inte följer uppritade nationsgränser har vi svårt såväl politiskt som myndighetsmässigt att med enkla tull- och polisinsatser och andra insatser begränsa detta problem. I stället är här den fria rörligheten och inte minst möjligheten till internationell handel på området viktig. Såväl tjänster som hälso- och sjukvården för patienterna måste ges större fri rörlighet inom EU. är ett högteknologiskt land, inte minst inom hälso- och sjukvården. Då borde en kombinerad fri rörlighet av tjänster och patienter inom unionen vara en unik källa för en helt ny och växande sektor för vår arbetsmarknad, till gagn för oss själva och också för de patienter ute i som säkert vill komma hit i större omfattning än för att ta del av vår sjukvård. Jag vet att ministern förtjänstfullt har agerat aktivt i frågorna tillsammans med socialministern för att bryta ned handelshinder för både tjänsteproduktionen och patientrörligheten inom EU. Men det finns betydande motståndsfickor inom EU och inom den svenska oppositionen. Vi vet att exempelvis , som innehar EU:s ordförandeskap, har varit en bromskloss för att få till stånd en ökad patientrörlighet inom unionen. Vi vet vidare att en splittrad rödgrön opposition här hemma tvekar inför såväl tjänsteexport av svensk sjukvård och vård av svenskar i andra EU-länder som att andra EU-medborgare med större lätthet skulle kunna få sin sjukvård i . Detta sker av rent ideologiska skäl. Min enkla fråga till ministern är om hon avser att gå till attack mot de handelshindrande bakåtsträvare som finns såväl i vissa EU-länder som inom den svenska oppositionen. 29 Statsrådet (): Tack till Finn för denna fråga! Det stämmer att tjänstedirektivet inte omfattar alla tjänster inom EU . Det gäller även flera andra områden. Det stämmer också att vi under vårt ordförandeskap lyft upp frågan om vården ska eller inte ska omfattas av direktivet . Jag vill först vara tydlig med att framhålla att det tjänstedirektiv som implementerades är på plats. Vi har kontaktpunkter i varje land. framåt är det viktigaste arbetet att se till att detta också fungerar i verkligheten för konsumenter och företagare. Den här frågan handlar om en längre framtidsutsikt. Hur kan vi sedan utöka tjänstedirektivet ytterligare? Då är det här ett område som skulle kunna vara aktuellt. Fler och fler medlemsländer är positiva till detta. Först och främst handlar det om att se till att få direktivet på plats. Dessutom bedriver vi ett arbete med att skapa en plattform för hur UD och tillsammans ska se på svensk life science, vård och export. Detta kommer att presenteras senare i vår. Det allra mesta av efterfrågan när det gäller svensk life science, svensk vård, kommer oftast från någonstans utanför EU. 30 FINN (): Tack för svaret! Jag delar till fullo den bedömningen. Jag vet hur aktivt handelsministern och socialministern samfällt agerar för att underlätta en ökad rörlighet för tjänster och patienter inom EU. Ni har även varit i och diskuterat den typen av frågor. Min fråga var mer av ideologisk karaktär. Det är valår, och tvåfrontskrig är det värsta man kan bedriva. Det finns en splittrad rödgrön opposition som i alla fall i mitt arbete i socialutskottet på många punkter vittnar om att det finns en protektionistisk ådra, inte är särskilt förtjust i tjänsteexport och vill ha en stor offentlig sektor med få entreprenörer inom hälso- och sjukvården. är man tveksam till att ge patienterna den självklara rättigheten att välja sin egen vårdgivare. I samband med att det nu är valår undrar jag hur ministern tillsammans med Alliansen, inte minst i , kan arbeta för att bryta ned detta motstånd eller kräva ett besked från oppositionen så att väljarna vet att ta ställning i denna viktiga frihandels- och rättighetsfråga för patienterna i och i . 31 Statsrådet (): Tack, Finn , för följdfrågan! Först och främst är det viktigt att säga att den huvuduppgift när det gäller vård är att säkerställa god vård för svenskar här hemma som ges i rimlig tid och som alla i har råd med. Jag är övertygad om att vi där är överens över partigränserna. Däremot anser jag inte att all den vården måste bedrivas i offentlig sektor. För mig är det något som kommer i andra hand. Den kan bedrivas offentligt, privat eller i kooperativ. Det viktiga är god vård i rimlig tid till en billig kostnad som alla människor har råd med. Jag anser inte heller att det finns en motsättning till att vi också skulle kunna bedriva vårdexport. Det är något som vi är bra på och som efterfrågas utomlands. Det är också ett tydligt kvitto på att vi har en god kvalitet i vår svenska vård . Annars skulle den inte vara efterfrågad. 32 (): Tack, handelsministern, för en handelsdeklaration som jag tycker att vi ska vara stolta över! har alltid varit ett frihandelsvänligt land, och det är glädjande att regeringen är så tydlig med att fortsätta den utvecklingen. Jag välkomnar också internationaliseringsstrategin för mindre och medelstora företag. Jag tackar också handelsministern för tydlighet vad gäller att och EU givetvis ska kunna bedriva frihandel också med staten . Jag har däremot en fråga vad gäller . är ett land som plågades under en fascistisk diktatur under Baathpartiet, och har man på olika sätt försökt bygga upp landet igen. har öppnat en ambassad i , och vi har öppnat ett konsulat i i norra . är på plats, och vi har arrangerat en stor internationell konferens. Jag tycker att det är oerhört positivt att den nuvarande regeringen har tagit dessa steg. Den tidigare regeringen var tämligen ointresserad av . Den var mer intresserad av att klaga på för deras närvaro i , och därmed glömdes på något vis den irakiska befolkningen bort. vet vi att också har ett stort behov av svenska produkter. är mycket duktigt på att exportera sådant som behövs i en fas när ett land byggs upp igen efter en sådan förödelse som den utsatte för. Man behöver investeringar för infrastruktur och bostäder, och man behöver maskiner. Verkstäder ska byggas upp. Det är sådant som den svenska industrin är bra på att producera. Min fråga till handelsministern är vad vi kan göra för att ytterligare stärka närvaro i . Finns det några tankar på ytterligare initiativ? Det kan handla om större konferenser för att koppla ihop svenska företag med irakiska företag eller myndigheter för att underlätta möjligheten att komma in i så att vi kan bidra ännu mer till en positiv utveckling i . 33 Statsrådet (): Tack, , för en viktig fråga! Det är viktigt att vi lyfter fram . Jag tycker att är ett väldigt bra exempel på hur viktigt det är att vi har initierat projekt , som jag nämnde väldigt kort i den handelspolitiska deklarationen. Kosmopolit betyder världsmedborgare, en person som har lätt att förflytta sig mellan länder och olika kulturer. Vem kan vara bättre på export än en person som har bakgrund i landet, talar språket, kan affärskulturen och har kontakterna? Naturligtvis har vi en enorm potential i med alla irakier som har kommit till vårt land och är svenskar. De är våra allra bästa vägvisare när det gäller svensk export till . De kan naturligtvis underlätta enormt och är dessutom ett otroligt viktigt konkurrensverktyg. Tänk en företagare med bakgrund i som kommer från och vill bedriva export där hur mycket lättare och snabbare går inte det? Det är alltså en viktig del. En annan viktig del är att öppnar kontor i och att vi avser att göra detta även i i norra . Allt blir nämligen naturligtvis mycket lättare om vi ständigt finns närvarande på plats, till skillnad från om vi är tvungna att bedriva verksamhet från ett annat land. Jag vill dock också vara tydlig och säga att det inte handlar om återuppbyggnad av , utan det handlar om nybyggnad av . behöver nämligen allt precis allt. kan bidra med stora delar av det. Det handlar om såväl IT och telekom som jordbruksmaskiner och kvalificerad vård. Det handlar om hur man utvecklar ett privat näringsliv för att få ökad ekonomisk tillväxt. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:320 Till Interpellation 2009/10:320 Tillvaratagande av nyanländas kompetens av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inplanerade åtaganden som inte går att flytta på. Integrations- och jämställdhetsdepartementet () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2009/10:321 Till Interpellation 2009/10:321 Åtgärder med anledning av att uppmanar den att skärpa regleringen av visstidsanställningar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2009/10:189 till skatteutskottet EU-dokument KOM(2010)132 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM59 ansökan om EU-medlemskap KOM(2010)62 till utrikesutskottet /10:FPM60 Ändring av Frontexförordningen KOM(2010)61 till justitieutskottet 6 § hantering av utsläppsrätter Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU21 hantering av utsläppsrätter (redog. 2009/10:RRS16). 34 (): För ordningens skull börjar jag med att yrka bifall till den rödgröna reservationen. Denna debatt ska handla om de utsläppsrätter som har sparat genom att föra en aktiv klimatpolitik. Det kan vara värt att påminna kammaren och lyssnarna om att efter hade möjlighet att öka sina utsläpp enligt den bördefördelning det sedan blev. riksdag och då socialdemokratiska regering valde att gå fram med förslaget att i stället minska utsläppen . Det var alltså ett skarpare mål än det vi blev ålagda i internationella avtal och internationella förhandlingar. Den minnesgode kommer ihåg hur debatten gick: Det skulle vara omöjligt. Vi skulle få offra välstånd, tillväxt och utveckling. skulle bli ett land i armod. Vi kan nu göra bokslut över detta. Vi minskade inte utsläppen . Vi minskade inte utsläppen . Vi har faktiskt minskat utsläppen eller, för den som vill vara exakt, . Har vi då hamnat i armod av detta? Vi hade en av efterkrigstidens starkaste välståndsökningar. Den ekonomiska tillväxten i ökade med . De som sade att det inte gick att förena ekonomisk utveckling och minskade koldioxidutsläpp hade alltså fel. De som sade att man inte ska sätta upp ambitiösa målsättningar hade fel. Det kan vara värt att komma ihåg det i debatten nu när än den ena, än den andra på högerkanten är ute och yrar om att man inte ska sätta upp ambitiösa målsättningar. De hade fel då, och de har fel . Det är bra att den borgerliga alliansen delvis tillstyrker den socialdemokratiska motionen. Men varför är ni inte beredda att stå upp för klimatarbete? Varför kan ni inte säga att vi har gjort det vi har gjort och annullera utsläppsrätterna? Det som pekar på är nämligen att allt det mödosamma arbete vi har utfört kommer att gå om intet om man inte annullerar utsläppsrätterna, för då kommer dessa utsläpp ändå att ske. Då hade vi kunnat göra något annat än att föra världens mest framgångsrika klimatpolitik. Vad mer behöver ni veta? Efter revisorsrapporten och utskottets utfrågning måste frågan vara beredd ned till botten. Bara en enda fråga återstår: Står vi upp för klimatambition eller inte? Alliansens svar blir, något förvånande: Vet ej. Vi får återkomma i frågan. Vi har regerat , men denna fråga får vi återkomma med till . Min fråga till er blir: Vad mer behöver ni veta för att vara beredda att stå upp för klimatambitioner? 35 (): Ambitiösa klimatmål har varit bra för och för ekonomi dessutom. Vad vi ser är väldigt stora skillnader mellan oss i oppositionen och de fyra regeringspartierna i synen på vår klimatpolitik och hur vi ska göra. Vi frågar oss: Vad behöver vi bidra med för att klara vår del av tvågradersmålet? Regeringspartierna frågar sig: Vad kan vi komma undan med? Det är beklagligt. Vi har väntat på att få höra vad regeringen vill göra med utsläppsrätterna. Vi välkomnar granskning och ser att utskottets majoritet ställer sig bakom att man ska återkomma så att får vara med och göra bedömningarna av hur vi ska hantera de pengar som det naturligtvis kommer att vara fråga om. Är man finansminister kan det klia i fingrarna om det finns 78 miljarder som man kan sälja utsläppsrätterna för på marknaden. Men om de ska säljas blir vårt klimatarbete som vi hållit på med fullständigt omintetgjort. Vi i oppositionen är överens om att de naturligtvis måste annulleras. De ska inte användas för att man ska kunna släppa ut växthusgaser någon annanstans på jorden, det som är sparat i . Det rimmar illa med en god och ambitiös klimatpolitik. I Klimatberedningen säger regeringspartierna att man vill göra både det ena och det andra, både sälja och annullera. Jag vill ha svar här i kammaren på hur regeringspartierna ställer sig . Är ambitionen att sälja delar av utsläppsrätterna och därmed omintetgöra det som svenska folket har varit med och bidragit till, nämligen att vi har nått så höga mål när det gäller att minska utsläppen? Eller vad är själva inriktningen? Det vill jag ha ett svar på. Jag yrkar bifall till vår gemensamma reservation. 36 PER (): All politik handlar om förtroende, och kanske kräver klimatpolitiken mer förtroende än något annat politikområde. Det krävs stort förtroende från medborgarna, som ju ska genomföra utsläppsminskningarna av kolidioxid och andra klimatgaser som är nödvändiga för att vi ska nå våra klimatmål, för den regering som företräder medborgarna och ska stå för klimatpolitiken på nationell och internationell nivå. Om medborgarna saknar förtroende för att de har regering och riksdag med sig i att föra en aktiv och ambitiös klimatpolitik kommer självklart viljan att själv ta ansvar och minska sina utsläpp att minska kraftigt. Klimatpolitiken handlar i allra högsta grad om förtroende mellan länder. En av de viktigaste orsakerna till att klimattoppmötet i inte klarade av att leverera de beslut som var nödvändiga var att förtroendet mellan länderna, främst mellan de fattiga och de rika, inte fanns, inte var tillräckligt. Om de fattiga länderna inte känner ett förtroende för att de rika länderna är beredda att minska sina utsläpp ser det väldigt mörkt ut inför de kommande klimatförhandlingarna i . Genom en aktiv klimatpolitik , som till stor del har grundats på förslag och politik, bedöms , som vi hört, kunna minska sina utsläpp av växthusgaser med uppåt . Det aktiva klimatarbete som bedrivits från regeringens och sida har gett en mycket framträdande roll i de internationella klimatförhandlingarna och ett rykte av att ta ansvar för att minska våra utsläpp till hållbara nivåer. Genom det förtroende som har byggt upp har tidigare regeringar kunnat spela en helt avgörande roll både i , där grunden för den klimatpolitik som vi nu bedriver slogs fast, och i arbetet med att förhandla fram Kyotoprotokollet, som är det enda fungerande avtalet på internationell nivå om att vi ska minska utsläppen av växthusgaser. Den tidigare regeringen var helt avgörande i sina försök att få ihop tillräckligt antal länder för att Kyotoprotokollet skulle kunna ratificeras och träda i kraft trots att svek i det fallet. är vi i den obekväma situationen att vi har en borgerlig regering som redan har ett ganska krassligt klimatrykte och som har makten över om ska klara de miljömål och klimatmål som vi tagit på oss eller om tvärtom ska göra ett magplask i klimatfrågan och fullständigt utarma vårt klimatförtroende internationellt. Om regeringen väljer att sälja utsläppsrätterna kommer , som pekar på, i ett slag att gå från att vara klimatföredöme till att vara klimatbov i världens ögon. Anledningen till det är självklart att om man säljer utsläppsrätterna kommer det att leda till att utsläppen ökar i andra länder. Därigenom omintetgörs effekten av det stora arbete som lagts ned i för att minska utsläppen. Det är ett arbete som har bedrivits på nationell nivå från tidigare regeringar och riksdagsledamöter och från kommunerna som har varit väldigt aktiva i att minska sina utsläpp. Det är ett arbete som har bedrivits från företagens sida. Man har känt att man har haft motivationen att minska utsläppen och bidra till en hållbar framtid i klimathänseende. Inte minst har ett stort arbete lagts ned av alla de miljoner individer runt om i som fattar beslut som påverkar om utsläppen ska öka eller minska i . I fråga om de utsläppsrätter som vi debatterar är det inga små mängder vi pratar om. Enligt är det en mängd som motsvarar ungefär alla utsläpp från privatbilismen i . Om regeringen fattar fel beslut i den här frågan är det ödesdigert för det svenska klimatanseendet. Problemet är att regeringsföreträdarna väljer att inte ge något svar i frågan. Medborgarna vet inte vad regeringen kommer att göra. En sådan osäkerhet i hur regeringen ska hantera utsläppsrätterna så länge den kvarstår kommer att lägga en kall hand över klimatpolitiken och över alla de miljoner beslut som fattas och som i slutändan avgör om vi ökar eller minskar våra utsläpp. Det är djupt problematiskt. För oss på den rödgröna sidan är den enda rimliga slutsatsen att måste annullera de överskjutande utsläppsrätterna. Vi är tydliga i vår reservation med att det är den väg vi vill gå. Genom att annullera utsläppsrätterna garanterar vi helt säkert att de inte kommer att användas av andra länder och att man därigenom inte ökar utsläppen igen. Det är ett budskap som behöver komma till alla de människor, företag och offentliga organisationer, kommuner och landsting som ska fatta beslut som påverkar klimatfrågan. Det är värt att notera i det här fallet att andra länder redan tagit det steget. har fattat beslut om att man antingen ska annullera utsläppsrätterna eller behålla dem. Man ska inte sälja dem. Min fråga till regeringsföreträdarna som finns här i salen är varför den inte kan ge ett liknande besked. Vad är det som håller regeringen tillbaka? Man frestas att tro att det kanske finns motstående intressen inom regeringen. Man har några intressen som framför allt ser de finansiella värdena av utsläppsrätterna, medan andra kanske mer ser de klimatmässiga. Det vore väldigt bra att få ett besked i den frågan. Vad är det som håller regeringen tillbaka? Som jag har varit inne på handlar klimatpolitiken mycket om förtroende. I den här frågan behöver medborgarna besked för att kunna känna det förtroendet att de har sin regering och riksdag med sig i att fatta de många miljö- och klimatbeslut som behöver fattas. I det här fallet är det regeringens klimatförtroende, som redan är svårt skadat av regeringens misslyckanden i vid det internationella toppmötet om EU:s klimatpolitik, som fullständigt står på spel. Det är i den här frågan som mycket av klimatbokslutet för regeringen kommer att avgöras. Därför är det viktigt att vi inför valet får ett besked om regeringen har några klimatambitioner eller om man tänker släppa dem helt och hållet. Med det yrkar jag bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . 37 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. ska vi prata om ett lyxproblem som faktiskt har, för i har vi ett överskott av utsläppsrätter. Det betyder att vi inte släpper ut så mycket som vi har möjlighet att göra enligt de internationella avtal som vi har ingått. I stället för att öka utsläppen kommer vi att minska dem . Det som själva betänkandet handlar om, det som vi diskuterar , är formerna för hanteringen av utsläppsrätterna. Det finns tre sätt att hantera dem: Man kan spara dem, sälja dem eller annullera dem, alltså helt enkelt riva dem. Om de säljs eller sparas kommer vi inte att uppnå målet som vi har satt upp. Om vi skulle spara utsläppsrätterna och använda dem senare, om det blir en andra period i Kyotoprotokollet, blir det ingen miljöeffekt. Samma sak är det om vi säljer dem, men då kan vi möjligtvis få in pengar till att göra andra miljöinvesteringar. Det här med utsläppsrätter är hyfsat nytt i den svenska politiken, så vi har inte rutiner för hur vi ska göra. Det är det som har uppmärksammat i sin redogörelse. Det är inte en ny fråga. Redan i Klimatberedningen hade vi en diskussion om vad man skulle göra. Egentligen uppfattade jag det som att Klimatberedningen lämnade det här som en liten mellanlösning och sade att det här är något som vi ska avgöra . Det är inte som vi behöver ha ett beslut. Formellt sett är en utsläppsrätt en lös egendom, om man ser det lite juridiskt. Regeringen har rätt att förfoga över den utan ett särskilt riksdagsbeslut. Men några av utsläppsrätterna kommer från projekt som har anvisat pengar till. Då kommer budgetlagen in, och då blir det som beslutar om de ska försäljas. Ni hör att det är mycket om och att det är ganska komplicerade procedurer. skriver tydligt att regeringen bör underställa frågan om hur det samlade överskottet från utsläppsrätter ska hanteras. finns det inget som hindrar regeringen från att föreslå , alltså att lämna frågan till oss, att besluta hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. Vi tycker att det finns starka miljöpolitiska skäl att låta besluta, särskilt som klimat tillsammans med hav har hört till våra mest prioriterade frågor. Vi i utskottet tycker att vi ska få fatta de här besluten, eftersom andra frågor som påverkar våra möjligheter att nå miljömålen också hamnar här i kammaren. Det är ett ganska formellt betänkande. Vi vill ha ordning och reda.