prot · GY094 · 2010-10-12 00:00:00 — Nästan samtliga länder har en lägre sysselsättningsgrad än har. , och är de mest lyckade länderna i västvärlden vad gäller hög sysselsättningsgrad. De stora länderna till exempel och men också och har visst haft en större andel invandrare, men procentuellt är det inget land som sticker ut mer än , som har haft den största asylinvandringen i hela västvärlden. Om det är som säger att det inte spelar någon roll hur många som flyttar hit för om de flyttar hit kommer de att konsumera kan vi väl också tänka tanken att öka invandringen till 200 000 eller 300 000 , för det spelar visst ingen roll. 63 (C) replik: politik gör skillnad på människor och är därtill inkonsekvent. Det märks inte enbart i den retorik de använder, där de gör gällande att invandringen är roten till alla problem i det svenska samhället, utan även när man detaljstuderar förslagen i deras skuggbudget. Låt mig ta instegsjobben som exempel. Dessa vill avskaffa eftersom de anser att instegsjobben innebär en skattesubventionerad diskriminering av svenskar, men motsvarande diskriminering av andra grupper i samhället är uppenbarligen helt i sin ordning: Nystartsjobben för långtidsarbetslösa, för arbetslösa unga och för 55-plussare ska uppenbarligen få finnas kvar. Funktionshindrade ska ha rätt till stöd och hjälp att komma tillbaka. Hälften av regeringens halvering av arbetsgivaravgiften för unga accepteras också. säger att man vill se till att regelverken inte diskriminerar någon på arbetsmarknaden, men det är just precis vad inkonsekventa politik orsakar! Syftet med de subventionerade anställningarna i olika former är just att hjälpa människor och grupper som står långt från arbetsmarknaden att få in en fot att bryta utanförskapet, få ett jobb, få en lön och kunna försörja sig själva. Varför har vissa rätt till stöd och hjälp att komma tillbaka, få en möjlighet till ett jobb, samhörighet och värme medan andra, invandrare, förvägras denna rätt? Varför kallar ni det diskriminering när det gäller invandrare men inte när det gäller andra grupper i ? Vi måste se till att alla människor som vill och kan jobba ska få den möjligheten. Vi måste också hitta verktyg för att ännu fler människor i vårt land ska få ett jobb. Därför är regeringens och ambition om bland annat en utredning om sfi-peng med fler aktörer för att man ska lära sig svenska viktig, liksom införandet av nystartszoner. Det är mycket viktigt att inte se människor som problem utan som tillgångar, och därför är det viktigt att sätta rätt politiska instrument för att lyfta människor ur utanförskap och in i arbete. Där är instegsjobben oerhört viktiga. 64 (SD) replik: har sysselsättningen och arbetsmarknadspolitiken misslyckats. av de invandrare som har bott upp till i landet är sysselsatta. Sedan kan man diskutera vad sysselsättning innebär. På vilket sätt är de sysselsatta, och har de verkligen jobb? Det tar att uppnå en sysselsättningsgrad på , medan den inhemskt födda befolkningen har en sysselsättningsgrad på , enligt . Det är klart att ett sådant här förhållande ställer till en viss situation. Därför accepterar vi också halva sänkningen till ungdomar. Vi föreslår också helt slopad arbetsgivaravgift för lärlingsanställningar för ungdomar. Ni har ju skapat en situation där stora grupper, väldigt många människor, står utanför arbetsmarknaden och har väldigt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Vi måste ta hänsyn till den verklighet som ni har skapat. Jag kan inte se att det är en inkonsekvent politik som vi för. Att vi däremot motsätter oss instegsjobben är fullständigt naturligt. I första hand bör vi ta hand om de människor som vi har här i , och vi ska göra det så att det verkar lika för dem alla. Genom instegsjobben delar vi faktiskt upp den inhemska befolkningen och den invandrade befolkningen, de som har kommit hit, i två olika grupper. Vi anser inte att ska genomföra någon politik som agerar med kvotering som ändamål. 65 (C) replik: Detta var ett lysande exempel på hur man delar upp människor som faktiskt bor i landet . Decennier av en totalt misslyckad integrationspolitik gör att vi står här och diskuterar den här frågan. Men det är inte människor som är problemet. Det är en politisk flathet som har gjort att människor lever i utanförskap. Den har gjort att vi faktiskt har minskat utanförskapet när vi med offensiva åtgärder har lyckats få människor att komma tillbaka i arbete och få en lön. har också blivit oerhört rikt på frihandel och öppenhet mot omvärlden. Som en liten öppen ekonomi gynnas vi av ett fritt och mångfasetterat utbyte med andra länder. Det må handla om handel med varor och tjänster, investeringar, tekniköverföringar, student- och forskningsutbyten och migration. Forskning visar entydigt på att inga länder har uppnått välstånd genom att stänga sina gränser. Tvärtom är det genom ökad frihandel och öppenhet som vi kan fortsätta förbättra välståndet i . Delar den synen? 66 (SD) replik: Jag delar uppfattning här. Vi ska ha frihandel och ett samarbete med och de länder som står oss närmast handelsmässigt. Men jag tycker för den sakens skull inte att vi kan likställa och befolkning med hela världen, som gör. Jag ser faktiskt att vi i första hand riktar vår energi mot och de problem vi har här och att vi utifrån det också bryr oss om vår omvärld. Det är också därför vi vill stärka stödet till UNHCR och ge människor med ett verkligt flyktbehov den hjälp de faktiskt behöver. Det är faktiskt tvärtemot den politik ni bedriver. Det är ni som kallar oss för främlingsfientliga och allt möjligt annat, men jag skulle vilja vända på det och säga att det är ni som har en hemsk människosyn. 67 (V) replik: pratar i sitt anförande om delaktighet, långsiktighet och sammanhållning, men jag menar att deras ekonomiska politik snarare drar isär landet och minskar sammanhållningen. Låt oss titta på en del av er ekonomiska politik! Ni vill inte ha en skatt på förmögna. Det vill säga att ni tycker att det är bra med stora inkomstskillnader i samhället. Ni tycker att det är okej att ha skattebidrag till städning, det vill säga att rikas städning ska subventioneras av låginkomsttagare pensionärer med låg inkomst eller andra med låg inkomst. Ni tycker att det är okej att bromsen i pensionssystemet slår till och att det är bättre med lägre pensioner än höjda avgifter till pensionssystemet. Ni tycker att det är bra med och till och med föreslår en urholkning av LAS, det vill säga att arbetsgivare ska få lättare att säga upp löntagare, precis som om inte deras makt var stor nog. Ni försvarar utförsäkringen av sjuka svårt sjuka människor. Ni vill dessutom ha skatteskillnader mellan dem som är sjuka och arbetslösa och dem som har jobb, det vill säga ökade inkomstskillnader och en syn om närande och tärande. Ni tycker att det är riktigt att rika villaägare ska betala samma fastighetsskatt som en radhusägare. Det vill säga att det ska vara samma fastighetsskatt för en villa vid havet med helikopterplatta och tennisbana som för ett radhus i . Er ekonomiska politik slår på punkt efter punkt mot de människor som har låga inkomster, är utsatta och har mindre makt. Det är en feg politik. I stället för att ta ert ansvar och slå uppåt riktar ni all er kraft nedåt. Med er politik ökar ni inkomstskillnaderna, förskjuter maktförhållandena till dem som redan har makt och låter dem få ännu mer makt. Det vill jag veta. 68 (SD) replik: säger att vi vill slopa skatterna på de förmögna. Det handlar alltså om förmögenhetsskatten. Det är något som vi har majoritet för här i kammare, och det är jag ganska glad för. Vi kan inte ha ett system som på ett avgörande sätt skiljer sig från dem i vår omvärld. är inte någon isolerad ekonomisk ö. Förmögenhetsskatten kan man också se som frivillig. Tittar man på hur det var under den gamla regeringen införde ni lättnader och totala undantag för elva miljardärer, tror jag det var. Ni är inte heller särskilt konsekventa i den frågan i så fall. Vi tycker att är ett rättvist system. Det skapar jobb, eftersom det gäller lika för alla. Det gäller framför allt våra förslag om att pensionärer ska få skattelättnader när de söker hushållsnära tjänster. Vad gäller LAS och småföretagarna står vi för en småföretagarpolitik. Kollar vi under förra mandatperioden ser vi att hela sysselsättningsökningen ägde rum bland landets små och medelstora företag. Det är viktigt att vi fokuserar på småföretagarna och ger småföretagen en chans att växa och bli medelstora och kanske morgondagens stora företag. De har vi inte fått ett enda storföretag här i landet. Jag tycker att det är väldigt viktigt att fokusera på näringspolitiken. Vi försvarar inte utförsäkringarna. Liksom de rödgröna satsade vi lika mycket pengar för att göra någonting åt systemet där människor med giltigt skäl blev utförsäkrade. 69 (V) replik: Jag kan konstatera att inte vill ändra regelverket för de utförsäkrade. Det står du här och förnekar, men ni har inte ett enda sådant förslag. Jag menar att er politik ökar inkomstskillnaderna i landet väldigt kraftigt. Det leder till minskad sammanhållning och att vi drar isär landet. Med ökade klyftor kan vi se att det blir en sämre ekonomisk utveckling och att människor mår sämre. Det visar den samlade forskningen på området. Det är tydligen något som inte vill se framöver. Jag skulle vilja ha en kommentar. Jag undrar om har någon synpunkt på att kanske till och med slås av . Ni har en kvinna som ordinarie ledamot i de 16 utskotten. Det skulle vara bra med en kommentar också på det. 70 (SD) replik: Att vi inte har några förslag vad gäller sjukförsäkringen stämmer inte. Vi tycker att varje sjukförsäkrad person ska ha rätt att träffa en läkare hos för att ska göra en god bedömning av de människor som saknar förmåga att arbeta. Vad gäller inkomstskillnader är vi för de fyra jobbskatteavdragen, och det är också de rödgröna nästan helt och hållet. Jag förstår egentligen inte diskussionen och retoriken att vi skulle slå mot de fattiga. Det gör vi inte. Vi satsar tvärtemot på välfärden. Vi vill stärka a-kassan. Vi vill markera så att sjukförsäkringssystemet också fungerar. När det gäller våra invalda kvinnor är det vår kongress som beslutar vilka vi nominerar till våra riksdagsplatser. Vi kvoterar inte heller där. Vi tillsätter människor utifrån kompetens. 71 (KD) replik: En av de viktigaste orsakerna till varför jag blev kristdemokrat är vår syn på människovärdet. Det är inte bara att alla människor är lika värda utan att de har ett unikt och okränkbart värde. Det har varit vägledande för mig som politiker . Mot detta står som graderar människor och ställer människor med olika hudfärg mot varandra. I Kommuner och Landsting har vi jobbat fram en rapport som heter Välfärdens framtida finansiering. Jag satt med i den arbetsgrupp som tittade på hur det ser ut framöver i vårt land. Vi har starka demografiska förändringar på gång. Det innebär att allt färre ska axla ett allt större ansvar för vår gemensamma välfärd på grund av att det blir allt fler äldre i vårt land. Det innebär att fler måste komma in i vårt land och arbeta för att vi ska uppehålla välfärden. politik slår direkt mot välfärdens kärna i och med att man inte vill se till att vi får fler händer och fötter i vårt land som kan arbeta. Det räcker inte att vi ökar barnafödandet i vårt land . Vi måste också öka invandringen för att kunna upprätthålla vår välfärd. Jag har hört på dig när du har stått i talarstolen, , och propagerat för någonting helt annat. Det skulle innebära att ni slår ett slag direkt mot sjukvården, skolan, barnomsorgen och pensionerna genom att föra en politik för att se till att vi inte får in folk till att upprätthålla välfärdens kärna. Det tycker jag är direkt olämpligt och till och med skamligt. 72 (SD) replik: säger att vi kränker människovärdet och att vi delar in människor utifrån hudfärg. Det är inte sant. Det finns åtminstone inte något sådant dokument eller uttalande från en offentlig hög företrädare. Det kanske finns något exempel tidigare i historien, vad vet jag. Men jag känner inte till att någon har sagt någonting om att vi delar in människor efter hudfärg, för det gör vi inte. Vår politik handlar om kultur i första hand. Vi vill se att de människor som kommer till anpassar sig och blir svenskar. När man tittar på hur det ser ut säger att vi behöver öka invandringen för att klara försörjningsbördan. Det är inte heller sant. SCB:s, , långtidsprognos sträcker sig ända fram . I båda scenarierna kommer utanförskapet att bestå av runt en miljon människor eller fler. Att vi slår mot välfärden är inte sant. De som slår mot välfärden är de som bedriver en invandringspolitik som inte är anpassad efter de förhållanden som råder. Det är regeringen med Sellström som står för den politiken. 73 (KD) replik: Den utredning som är gjord hos Kommuner och Landsting bygger på en massa olika rapporter och forskning i bakgrunden. Den slår entydigt fast att vi behöver öka arbetskraften, alltså invandringen, för att klara den framtida välfärden och finansieringen av den. Annars gör vi inte det. Gör vi inte det slår vi precis mot det som du säger dig stå och värna här. Det innebär att du för kontraproduktiv politik. Å andra sidan har jag också hört dig säga: Ja, kan vi bara ge dem jobb är de välkomna hit. Den rapport som Kommuner och Landsting tagit fram visar entydigt på slutsatsen att vi behöver öka invandringen. Ponera att denna rapport som du påstår inte är riktig och sann är sann, skulle då och i detta läge ställa oss upp och säga: Visst, vi ska värna välfärden. Vi välkomnar fler invandrare till vårt land. Skulle du då göra det uttalandet? 74 (SD) replik: Jag har inte lärt SKL:s rapport, men jag har läst SCB:s rapport. Den säger att vi har ett utanförskap på runt miljonen eller över miljonen ända fram . Sedan kan det givetvis finnas rapporter som talar andra språk och som anpassar sig efter den politik som bedrivs där man till exempel inte satsar nog med resurser på utbildning och matchning. Det skapar ett problem på arbetsmarknaden, förstör arbetsmarknadens funktion och skapar ett behov av specialister från utlandet. Det är ni som har byggt upp den politik och verklighet som råder. Du säger att vi kan lösa det genom att öka invandringen. Men det är vad ni har gjort . Ni har ökat invandringen vartenda år sedan ni tillträdde. Den bara ökar. Invandringen har för den sakens skull inte löst problemen på arbetsmarknaden. har befolkningen ökat med 290 000 människor på bara 100 000 nya jobb. Ni har faktiskt misslyckats. 75 (V): Vi har fått en budget upplagd efter principen om den starkes rätt. Det genomsyrar förslag efter förslag i regeringens politik. Vi ser det i att skatteklyftan mellan pensionärer, sjuka och arbetslösa och dem som har jobb ska bestå och utvidgas. Vi ser det i att inkomstskillnaderna ska fortsätta att öka. Vi ser det i bakslagen för kvinnors ekonomiska oberoende. Inkomstklyftan mellan kvinnor och män har ökat med . Det finns inga förslag på regeringens agenda som kommer att vända denna trend snarare tvärtom. Dessutom halveras nu anslaget för jämställdhetsåtgärder. Vi ser det i att under den borgerliga regeringen ska massarbetslöshet vara det konstanta läget. Vi ser det i att studenterna får låna sig till en bättre ekonomi i stället för höjda studiebidrag, som tre av fyra regeringspartier har utlovat. Det här kallar finansministern för att ta ansvar för . Enligt den förra socialförsäkringsministern gjordes ändringarna i sjukförsäkringen för att finansiera en del av regeringens skattesänkningar. Svårt sjuka människor tillåts inte längre vara sjuka, utan tvingas ur sjukförsäkringen för att stå till arbetsmarknadens förfogande. I stället för att ändra på det sjuka regelverket, som människor med ett uns av medmänsklighet i kroppen skulle ha gjort, anställs en spin doctor. Det är en reklammakare betald av oss skattebetalare som ska få oss att inse att det är oss det är fel på vi som inte tycker att man ska sparka på sjuka människor. Det är tydligen de sjuka det är fel på som inte blir friska när regeringen har bestämt det. Regeringens löfte att se över om reformerna har haft icke avsedda konsekvenser blir som ett slag i ansiktet på alla dem som har drabbats av den cyniska politiken. Jag undrar om det var sjukförsäkringen tänkte på när han läste upp regeringsförklaringen: Vi vill lägga grunden för ett mer rättvist samhälle som håller ihop, där människor kan känna trygghet. Tänkte han på att fick en kvarts miljon fler fattiga under förra mandatperioden, varav 80 000 barn? Eller tänkte han på att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män hade ökat med ? Eller tänkte han på massarbetslösheten med en fördubbling av antalet långtidsarbetslösa ungdomar, där en av tre är långtidsarbetslös? vet allt det här. Ändå säger han att det är ett starkt vi ser växa fram. Det är mer sant att säga att regeringen har byggt landet efter principen om den starkes rätt. Det handlar på ett plan om oss vi som inte har blivit allvarligt sjuka eller råkat ut för en olycka och som inte har förlorat jobbet i krisen. Regeringen trampar på folk som har råkat illa ut och säger till oss andra att det är för vår skull. Det är grundfalskt. Kostnaderna för att slå på den som ligger är djupa och långsiktiga. Det handlar om människor som kanske aldrig kommer att kunna arbeta fullt ut därför att de har förvägrats en fungerande rehabilitering eller möjligheter till vidareutbildning eller omskolning. Att sätta skattesänkningar före dessa investeringar kommer att stå oss dyrt. Regeringen fortsätter att dela in oss i grupper av närande och tärande. har regeringen med kuslig precision styrt i en riktning som leder till ett helt annat samhälle. Det vi ser är en politik för ett stelnande klassamhälle. visar på en rad faktorer som är knutna till hög social rörlighet. Låt oss gå igenom dem och jämföra dem med regeringens politik! En sådan faktor är att skolan är socialt blandad och att den kunskapsmässiga sorteringen och graderingen sker sent. Regeringen driver tvärtom på för att eleverna ska tvingas välja inriktning tidigare och sorteras i A- och B-lag. Den vill införa elitklasser. En andra chans får man se sig i himlen efter. En annan faktor som tar upp är en väl utvecklad offentlig sektor och progressiva skatter. Regeringen riktar i stället skattesänkningar till de rikaste som den låter tusentals jobb dras bort i skolan och vården. En tredje faktor är en stark arbetslöshetsförsäkring. Det är inte svårt att se varför det ger social rörlighet. Det ser till att människor kan stå upp också efter den hårda smäll det kan vara att förlora jobbet. Regeringen slår sönder försäkringsskyddet så att den som har tappat jobbet i krisen får se sin inkomst halveras. En fjärde faktor är hög facklig organisationsgrad och kollektivavtal som täcker en stor del av arbetsmarknaden. Här har vi sett hur anslutningsgraden har fallit med regeringens politik. Det har blivit lättare för oseriösa företag att konkurrera med lönedumpning än med produktivitet. En femte faktor är små inkomstskillnader. Enligt har inkomstskillnaderna i aldrig varit större än de är . På punkt efter punkt driver regeringen en politik som försvårar den sociala rörligheten och därmed förstör möjligheter för människor och för ekonomins utveckling. Statsministern säger att den största klyftan finns mellan dem som har ett arbete och dem som står utanför arbetsmarknaden. Då infinner sig en stilla undran: Är det inte just det som är meningen med regeringens så kallade arbetslinje? En av tio heltidsarbetande får ut i arbetslöshetsersättning. Som extra plåster på såren får den som har förlorat jobbet betala högre skatt. Avgifterna i a-kassan blir högre vid hög arbetslöshet. Regeringen räknar med att arbetslösheten ska vara tillbaka där den var när tillträdde som finansminister. Vi är då tillbaka på ruta ett i ett flera grader kallare samhälle. Resultatet av i sänkta skatter leder inte ens till att vi lämnar stadiet av massarbetslöshet. Men numera kanske full sysselsättning är lika med 6 procents arbetslöshet. Vi ser inte ett enda nytt skarpt förslag för nya jobb i budgetpropositionen. Politiken fungerar inte om syftet är att sänka arbetslösheten. Däremot fyller den med stor framgång ett helt annat syfte: att pressa tillbaka löner och arbetsvillkor. Det är det gamla klassamhället som är ledstjärnan. Kärnan i regeringens princip om den starkes rätt är de starka ägargruppernas rätt. De som pumpade in miljoner i valkampanj har fått rejäl ränta på sina pengar. Regeringen bygger landet av och för de stora ägargrupperna. Riskkapitalbolag dominerar den privata välfärdsmarknaden. Våra gemensamma tillgångar säljs ut till reapriser. belönas med en ungdomsrabatt för arbetsförhållanden där väldigt få kan jobba . Poängen med att vi ska bli kunder i vår egen välfärd har aldrig handlat om våra behov som brukare. Det handlar om att välfärd ska vara något som ägs och säljs av företag och finansieras av våra skattepengar. Vi bygger upp en enorm låtsasmarknad där företagen inte själva finansierar sin produktion. konstaterade att vården är en attraktiv sektor för riskkapital då den förväntas vara relativt immun mot konjunkturnedgångar. Eller med andra ord: Även när det blir kris blir folk sjuka och behöver vård och omsorg. Även i ekonomiska svackor är vi skattebetalare där och fixar vinsten. Därför är välfärden ett bra investeringsobjekt. Ett nytt växer fram, där riskkapitalbolag skär guld med täljknivar. Det är vårt guld våra gemensamma skattepengar. Avkastningen i omsorgsbranschen är mer än dubbelt så hög som i fastighetsverksamhet eller i elförsörjning. tog de privata ägarna ut ca 7 miljarder i vinster på välfärden från dina och mina skattepengar. De här vinsterna tränger ut viktig välfärdsverksamhet. Det hade räckt till 18 000 heltidstjänster inom vård, skola och omsorg. Utvecklingen är extra bekymmersam, eftersom antalet anställda i välfärden har minskat med 33 000 och förväntas minska med 20 000 . Vi behöver fler anställda i välfärden, inte färre. Regeringens politik har inneburit större barngrupper i förskola och fritis och att lärartätheten har urholkats. Det är helt orimligt att rätten att göra vinst på skattemedel går före barns och gamlas utveckling och omsorg. Med den tillfälliga satsning som regeringen gör 2011 på kommunsektorn kan vi se att kommunerna inte ens klarar kraven på god ekonomisk hushållning. Regeringen räknar med en otroligt låg konsumtion, långt under historiskt genomsnitt. Det är en minskning med över tre fjärdedelar . Skillnaden i levnadsvillkor mellan kvinnor och män har ökat . Vi hade behövt en politik för ökad jämställdhet en politik som ger bättre ekonomiska villkor för oss kvinnor såsom rätt till heltid via lagstiftning, rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid, en stor satsning på mindre barngrupper i förskola och skola och bättre kvalitet i äldreomsorgen. Då hade vi kvinnor fått kraftigt förbättrade levnadsvillkor. Vår vardag hade sett annorlunda ut. får vi se en fortsatt överföring från kvinnor till män. Som jag sade tidigare halveras dessutom budgeten för särskilda jämställdhetsåtgärder. Kärnan i regeringens politik är att de starka ägargrupperna ska kunna få och ta sig vilka rättigheter som helst. De som redan har mycket ska ha mer. Vi vill i stället förändra i en mer solidarisk, jämlik och jämställd riktning. Då måste vi föra en politik som bygger på insikten om att vi behöver varandra och att alla ska få känna sig behövda och tas till vara. Om vi kan bygga den solidariteten i kan vi också sätta en helt annan politisk kurs en politisk kurs för jämlikhet. (Applåder) I detta anförande instämde (V). 76 Finansminister (M) replik: talar mycket om rättvisa. Vi vill bygga ett samhälle som präglas av sammanhållning. På den punkten har vi en samsyn, men det finns en grundläggande och djup skiljelinje mellan oss och . Vi tror att arbetslinjen, full sysselsättning, är utgångspunkten för att bygga rättvisa.