prot · GX0972 · 2010-02-10 00:00:00 — Arbetet i gruppen bestod i huvudsak av dialoger med personer som på olika sätt arbetar med ungdomar, i skolan, inom skolhälsovården, i barn- och ungdomspsykiatrin liksom polisen och . Hälsan är bättre, men fler är sjuka var en kommentar från en skolläkare som vi träffade. Han menade att allvarligare infektioner är färre numera, men allergier och smärtproblem ses oftare än . Det är en större andel i alla ålderskategorier av ungdomar som söker vård för olika problem. Huvudvärk och magont är vanligt och kopplas ofta till spänningstillstånd. Att sömnproblem rapporteras ofta kom också fram i de dialoger som vi hade med personer som arbetar inom skolhälsovården. Sömnproblemen har av allt att döma samband dels med att ungdomar har hektiska liv, dels att en del föräldrar synes ha alltför lite av vad vi kan kalla resurser för att motsvara barnens behov av gemenskap och därmed det stöd som är knutet till gemenskapen med föräldrarna. Föräldrarna är benägna att söka hjälp för sina barn i fråga om somatisk, kroppslig ohälsa eller misstankar om somatisk ohälsa. Den psykiska ohälsan verkar dock vara svårare för föräldrar att tackla. Vid några av dialogerna framhölls att föräldrarna skulle behöva ha mer värdetid med sina barn som att äta frukost och middag tillsammans för att få tid att prata om vad som händer runt barnen och ungdomarna. Här kan jag nämna den nationella strategi för ett utvecklat föräldrastöd som regeringen har lagt fram som en del i det här. Många ungdomar tycker ändå att det är härligt att leva. Man skulle kunna säga att det är inne att må bra. Många ungdomar mår faktiskt bra. Vi kunde få fram en del undersökningar där av ungdomarna uppger att de mår bra. Skolsköterskorna som vi träffade beskrev att de kunde se ändringar utifrån vad som var populärt eller inne. Just nu är trenden att vara frisk och sund. Då sprids den bilden och känslan bland många ungdomar. Men det finns självklart ungdomar som inte har samma känsla. I flera av de dialoger vi genomförde växte bilden fram att kraven ökat på tonåringarna i en takt som de inte alltid är mogna att hantera. omges de av allt färre vuxna som skulle kunna balansera dessa krav. Ungdomar blir mer hänvisade till sig själva, kompiskretsen och de digitala medierna. När det gäller de digitala medierna framhöll flera av dem vi träffade möjligheterna till stöttning via nätet. Vi har här hört om satsningar på nätet att få stöttning. Med mobiltelefoner och Internet kan man också ha en bredare vänkrets . Man blir sedd. Man kan lättare hitta vänner som man känner tillhörighet med. Men Internetkontakterna kan också vara skadliga med mobbning och stöttning i skadlig riktning. Att man finns med på bilder på nätet som man själv eller någon annan har lagt ut är ett ökande problem. Vid flera av dialogerna framkom det också att ungdomarna tidigare än har lärt sig avarter av vuxenbeteende. Deras självständighet, initiativ och kamratliv är som om de blev vuxna tidigare. Det inbegriper också konsumtion, klädvanor och sexuell aktivitet. Ungdomar utsätter sig också för mer drogrisker än förut. Flickorna har blivit mer utagerande, och runt har många flickor det besvärligt som mottagare av en mängd förväntningar av olika slag. Vid några av dialogerna togs det också upp att man sett en tydlig ökning av alkoholkonsumtion bland ungdomarna . Ungdomar upplever heller aldrig tystnad, passivitet eller att umgås med sig själva, alltså tid för att, som man brukar uttrycka det, ladda sina egna batterier. De har mycket aktiviteter, och det ska vara häftigt eller full fart. Tv- och datortid kan för en del uppgå , ibland mer. Man skulle kunna likna det här vid någonting som skulle kunna kallas informationsstress. Ofta är det också många aktiviteter efter skolan. Det blir lätt för mycket som ska pressas in. Man drabbas av det vi skulle kunna kalla aktivitetsstress. Man vill inte missa något. Man ska prestera och vara bra, kanske helst bäst, också . Skolan är en viktig infrastruktur för framtiden, om kanske inte den viktigaste. Fortsatt förbättring och uppbyggnad av skolan med genomtänkta arbetssätt för eleverna och fortbildning för lärarna är en generell åtgärd som kommer hela landets befolkning till godo, dels genom att eleverna och deras föräldrar oroas mindre, dels genom att utbildningsresultaten så klart blir bättre. I förlängningen kan vi faktiskt se att den ekonomiska bärkraften i landet stärks. Här har regeringen tagit initiativ till en ny skollag, och förslaget kommer till , liksom till den nya gymnasieskolan där fler elever kommer att få chansen att uppnå målen och gå vidare till arbete eller vidareutbildning efter sina gymnasieår. Ledarskapet, har det visat sig, är en viktig del för framgångsrika skolor och skolmiljöer. Varje klass kan man också kalla en arbetsgrupp. Ju mer genomtänkt och medvetet arbetsledarens, alltså lärarens roll är, desto bättre blir också arbetsklimatet och prestationerna. En skolledning som förmår dela ut ansvar till arbetslagsledare och pedagoger som sedan också är beredd att ta ansvaret att driva sina arbetsområden och grupper på ett genomtänkt sätt ger en välfungerande skola. Därför är också den obligatoriska befattningsutbildningen för nyanställda rektorer en viktig del, liksom den kommande nya lärarutbildningen. Även den satsning på fortbildning för lärare som har genomförts inom Lärarlyftet bidrar till detta. Det här är åtgärder som ger effekt på , men också för de ungdomar som har lämnat skolan och gymnasiet kan insatser behövas, inte minst nu när vi är inne i den största globala ekonomiska kris vi har sett på mycket . Satsningen på yrkesutbildningen genom förstärkningen med minst 10 000 platser inom yrkesvux, 3 000 platser till och 10 000 platser inom högskolan är exempel på åtgärder för att ge ungdomar möjlighet att gå vidare till en framtid, en framtid för den unge själv liksom för . Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 78 () replik: Inte ett ord om ungdomsarbetslösheten! Mycket märkligt, måste jag säga. Jag håller i min hand en rapport från TCO. TCO granskar, heter den här serien. Det är TCO som undersöker hur saker och ting förhåller sig på arbetsmarknaden. Just den här granskningen heter LAS gör inte unga arbetslösa. Rapporten visar följande: Färre än av de arbetslösa ungdomarna har blivit arbetslösa efter driftsinskränkning, alltså situationer där turordningsreglerna kan ha kommit till användning. De få ungdomar som har blivit arbetslösa efter en driftsinskränkning hittar snabbt nya jobb. Lagen om anställningsskydd lämnar stort utrymme för arbetsgivare att behålla kompetens i företaget eller organisationen. Jämfört med andra västliga industriländer är det svenska anställningsskyddet inte särskilt starkt. I OECDs senaste ranking är det tionde mest liberala landet av 30 jämförda länder. Det finns inget i det svenska anställningsskyddets utformning som ger anledning för arbetsgivare att undvika att anställa ungdomar eller bara ge dem tidsbegränsade anställningar. Forskningen ger inte stöd för tesen att det svenska anställningsskyddet skulle ha en negativ påverkan på ungdomsarbetslöshet eller ungdomars sysselsättning. Ändå framhärdar i att kräva att lagen om anställningsskydd ska luckras upp. Varför det, Per Lodenius? 79 PER LODENIUS (c) replik: Nej, jag nämnde ingenting om arbetslösheten eftersom jag i mitt anförande koncentrerade mig på skoldelen och ungdomars hälsa, som du kanske hörde. Det är viktigt för ungdomar att få in minst en fot på arbetsmarknaden. Med den politik som ni förordar inom Socialdemokraterna vill ni hellre ställa ungdomarna med två fötter utanför och sedan med olika åtgärder få in dem tillfälligt på arbetsmarknaden. Att ungdomar också har möjlighet att vara kvar på arbetet, att vi ser styrkan hos ungdomar, är en viktig del just för att de ska kunna vara kvar på arbetet. Jag kan också undra varför ni vill höja arbetsgivaravgiften för ungdomar med den politik ni vill föra. Vi ser i stället vikten av att flera ungdomar ska kunna komma ut på arbete, också genom utbildning på olika sätt. Yrkesutbildningen är en viktig del, som jag nämnde också i mitt anförande. Vi satsar på yrkesvux, men också det nya gymnasiet ger möjligheter till en tydligare yrkesutbildning, vilket Socialdemokraterna inte tycks vilja ha. Det framgår av er utbildningspolitik. Jag vill passa tillbaka på det sättet. Varför vill ni inte satsa på en yrkesutbildning för ungdomarna? Varför är yrkesutbildningen inte en prioriterad fråga för Socialdemokraterna? 80 () replik: Det är den visst. Vi har i vårt gemensamma rödgröna förslag lagt fram sådana idéer. Det var inte det som jag frågade om. Jag konstaterade att rapporten visade att färre än av de arbetslösa ungdomarna har blivit arbetslösa efter driftsinskränkning, alltså situationer där turordningsreglerna har kommit till användning. Ändå håller du på och pratar om en fot in och två fötter utanför. Det är ju svammel. Det finns ingenting som stöder tesen att LAS skulle hindra ungdomar från att komma ut på jobb. De ungdomar som har blivit arbetslösa efter driftsinskränkningar hittar snabbt nya jobb, konstaterar TCO. Det är inte Socialdemokraterna som konstaterar detta. Det är TCO. Lagen om anställningsskydd lämnar stort utrymme för arbetsgivare att behålla kompetens i företaget eller organisationen, konstaterar TCO. Jag måste bara konstatera att liberalisering, eller vad man ska kalla det, ökenvandring när det gäller den här frågan är monumental. Det finns ingenting som stöder att LAS skulle göra fler ungdomar arbetslösa. Det finns ingenting som visar att lagen om anställningsskydd skulle hindra arbetsgivare att anställa ungdomar. Tvärtom är det så att många arbetsgivare, exempelvis de som anställer de allra flesta ungdomarna, telemarketingföretag, efterfrågar att ungdomarna ska vara kvar i deras företag därför att de erbjuder dem utbildning för att de ska klara sina uppgifter. Men ungdomarna går vidare. Det kan man inte hindra dem från att göra, men de här företagen skulle vilja att ungdomarna stannade kvar längre. LAS är inget problem. Varför framhärdar med detta förslag, Per Lodenius? 81 PER LODENIUS (c) replik: Jag vill fortfarande hävda att det viktiga är att ungdomarna får in en fot och inte står med två fötter utanför, som en stor del av Socialdemokraternas politik riktar in sig på. När det gäller telemarketingföretagen kan man väl säga att det är upp till företagen att se till att de har en sådan arbetsmiljö, sådana löner och sådant arbete att de får ungdomarna att stanna kvar. Det vet jag inte hur jag ska kommentera i det här fallet. När det gäller ungdomars möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden har jag förstått att jag från inte får något svar vad det gäller Socialdemokraternas egentliga tankar kring yrkesutbildningen. Man motsätter sig ett gymnasium där vi ska ha tydligare yrkesutbildning, där det blir en bättre och starkare yrkesutbildning och där vi också ger en bättre och tydligare lärlingsutbildning. Detta har Socialdemokraterna vänt sig emot. 82 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. När inledde debatten gjorde han en återblick till ungdomens tid. Även jag var ung . Även om det är länge sedan är det några saker som jag bär med mig från ungdomstiden som betydde mycket för mig. Jag ska nämna tre saker. För det första är det folkbildningen. Ganska tidigt fick jag möjlighet att gå en studiecirkel i något så enkelt som foto. Det betydde mycket för mig i mina tidiga tonår att inom folkbildningens ram få en hobbysysselsättning och träffa andra ungdomar. Vi hittade på projekt av olika slag. Det betydde mycket för min personliga utveckling. För det andra är det ett tidigt engagemang i ett politiskt ungdomsförbund, nämligen KDU, . Jag fick där tidigt en demokratisk skolning och ett fördjupat samhällsintresse, vilket sedan har följt mig hela livet. Det är något från ungdomstiden. För det tredje vill jag nämna kyrkans betydelse. Jag var kyrkligt aktiv som ung. Även där fick jag en skolning i att umgås med andra människor, att förstå andra människor, att engagera mig för andra människor och en demokratisk skolning där jag faktiskt kunde påverka det som skedde i den församling jag var engagerad i. Det var en liten återblick från min egen ungdom, som faktiskt har betytt mycket och som kan vara relevant i sammanhanget när vi diskuterar ungdomspolitik. Ungdomar har , precis som många har sagt, helt andra möjligheter och förutsättningar än vad tidigare ungdomsgenerationer har haft. Möjligheten att resa, arbeta och studera utomlands har aldrig varit större än . Med ett klick på tangentbordet erbjuds digitala rum där unga hämtar information, konsumerar och skapar musik och film, skriver, spelar spel och umgås. Utbildning finns på alla nivåer, inom alla områden och i större omfattning än . Valfriheten för individen har ökat dramatiskt, och har unga goda möjligheter att själva välja sin framtid. Trots alla dessa möjligheter finns det fortfarande unga som inte känner sig trygga och säkra. handlar inte ungas etablering i vuxenlivet om en kort övergångsperiod, utan den har bland annat på grund av stigande utbildningskrav, situationen på arbetsmarknaden och bostadsbrist med mera förlängts till att omfatta , kanske . I flera rapporter från organisationer och insatser från , , och har vi kunnat följa utvecklingen av ungdomars hälsotillstånd i . visar rapporterna att majoriteten av ungdomar i mår bra och är nöjda med sina liv. Detta ställer krav på ett tydligt ungdomsperspektiv i politiken. Det är viktigt att politiken skapar förutsättningar för ungdomar att utvecklas och kunna gå in i vuxenlivet som starka och självständiga individer. Utgångspunkten för en kristdemokratisk ungdomspolitik bygger på en bred helhetssyn. Ungdomspolitiken har kanske fokuserat alltför ensidigt på ungdomars självständighet, deras rätt till inflytande och deras rätt till makt. Vi vill se ett bredare perspektiv på ungdomsfrågorna där ungdomarna ses som individer i ett socialt sammanhang. Självständighet i positiv mening är när en ung människa får och kan ta ansvar för sig själv och skapa sitt eget liv. Att flytta hemifrån och skaffa sig en egen bostad och kunna försörja sig själv är exempel på en sådan självständighet som det offentliga har en viktig uppgift att skapa goda förutsättningar för. Men självständighet får aldrig förväxlas med känslomässigt och socialt oberoende. Familj, vänner och andra människor i de gemenskaper som omsluter en ung människa är oerhört viktiga. Den strategi som regeringen har presenterat är ett viktigt verktyg för att öka ungas trygghet. Under ett antal avsnitt i betänkandet som handlar om utbildning och lärande, arbete och försörjning, hälsa och utsatthet, inflytande och representation samt kultur och fritid presenteras regeringens pågående och kommande insatser. I många fall handlar insatserna om just det vi kristdemokrater gärna lyfter fram, nämligen betydelsen av närhet och små gemenskaper och hur viktigt det är att skapa sammanhang där ungdomar blir sedda. Jag ska bara kort lämna några kommentarer också från mitt håll. Först är det utbildningen. Vi har inte sänkt kunskapskraven i gymnasieskolan. Vi anser att det är viktigt att gymnasieskolan är utformad på ett sådant sätt att så många elever som möjligt fullgör sin utbildning och får de kunskaper som utbildningen är avsedd att ge dem. Det beslut vi har fattat innebär att gymnasieskolan framöver avsevärt bättre än kommer att svara mot de krav som ställs från elever, samhälle och arbetsmarknad på gymnasieutbildningens kvalitet. Av det skälet står vi kristdemokrater bakom en tydligare uppdelning mellan yrkesprogram och teoretiska program som tar till vara individens möjligheter och drömmar fullt ut samt ett ombildande av KY till yrkeshögskola. Inom området arbete och försörjning presentar regeringen tolv åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas till stöd för unga. Boende, ekonomi samt hälsa och sjukvård är frågor som engagerar oss alla. Jag delar uppfattningen att ungdomar har rätt till en egen sund ekonomi och att barn inte ska kunna skuldsättas av sina föräldrar. Det är därför tillfredsställande att regeringen har överlämnat en proposition om betalningsansvaret för underårigas avgifter inom hälso- och sjukvården och tandvården till . Jag är också glad för regeringens och de kristdemokratiska ministrarnas arbete inom hälso- och sjukvården i vidare mening. Den nationella strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom både och hälso- och sjukvården möjliggör en bättre uppföljning på lokal och nationell nivå av de verksamheter som riktas till ungdomar. Även den nationella strategin för ett utvecklat föräldrastöd är ett led i regeringens långsiktiga satsning på att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. har fått ekonomiskt stöd i arbetet att skapa en interaktiv webbplats för att ge råd och stöd till föräldrar. När det gäller boende har regeringen med hjälp av olika avregleringar och skattelättnader successivt skapat ett större handlingsutrymme såväl för de enskilda bostadskonsumenterna som för bostadsförvaltare och bostadsbyggare. Regeringen har även initierat en rad förändringar i syfte att underlätta för privatpersoner att hyra ut den egna bostaden. Därmed kan hyresmarknaden utvecklas och det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas bättre. Detta gynnar i hög grad ungdomar. Det finns mycket att säga, och det händer oerhört mycket. Till slut ska sägas att det finns all anledning att fortsätta debatten och ta nya initiativ när det gäller barns och ungdomars villkor i vårt samhälle. 83 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag tänkte först inte gå upp i en replik, men sedan hörde jag att det är bara ett påstående att regeringen har sänkt kraven på utbildningsnivån när det gäller gymnasiet och yrkesutbildningar. Självklart är det så. Det är inte påstående från oss. Man sänker kraven i engelska, samhällskunskap och svenska i yrkesutbildningarna. Det sker också genom att helt enkelt skapa elitklasser. För minoriteten är det okej, men för majoriteten blir det sänkta krav. Självklart ger det förödande konsekvenser. Det är viktigt att komma ihåg. Det är inte bara en tolkningsfråga. Det är inte bara vi från oppositionen som påstår detta, utan på andra håll ser man en fara. Till och med studentkårerna är oroliga. Alla nivåer i utbildningväsendet i samhället har på sätt och vis försämrats. Jag säger inte att allt är dåligt. Men genom att ha elitklasser och genom att sänka kraven i vissa ämnen för dem som går vidare i yrkesutbildningarna blir det självklart en försämring. Vi pratar om rättvisa för alla. Vi pratar om utbildning för alla. Det är fråga om att föra ut hela folkhemmet och den socialdemokratiska välfärdens till andra delar av världen. Det bygger på rättvisa och välfärd för alla. Detta stämmer inte . Vi måste erkänna detta här i talarstolen. Det ska vara klart och tydligt för alla ledamöter som står här. Vi har inte sagt att det bästa gjordes förr och är det sämst, men man måste erkänna att det har blivit sämre i utbildningsväsendet. 84 () replik: Sanningen är väl att det i dagens situation är ganska dåligt. Jag tycker att det är bra att vi pratar om utbildning, och låt mig säga att jag inte pratar om elitklasser eller att det skulle vara en inriktning. Men situationen som har varit och som är är faktiskt att väldigt många barn och ungdomar blir utslagna . Målen är satta någonstans högt upp i skyn, och idealistiskt tror man att alla ska kunna uppnå dem. Verkligheten är dock att ungdomarna aldrig uppnår målen utan faller av på vägen. Då är det väl bättre att ordna ett utbildningsväsen där det finns plats för alla och där det finns lite olika inriktningar. Det är därför jag pratar om den nya inriktning vi får på gymnasieskolan, där det finns en mer yrkesinriktad väg och en teoretisk väg. Kraven på de teoretiska delarna i den yrkesinriktade utbildningen kanske sänks, men man får mycket mer utbildning för det som väntar. Det är en anpassning för att man ska kunna uppnå de mål och krav som finns i arbetslivet. 85 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Det är självklart att vi inte pratar om utbildningsutskottets förslag, utan det handlar om kultur. Det nämns inte, eftersom hela det kulturpolitiska systemet enligt min mening har avpolitiserats. Därför pratar man inte heller här i talarstolen om kulturen och dess konsekvens för ungdomar i samhället. Det är ett redskap som enar och utvecklar oss. Vi borde prata om det . Den diskussionen saknar jag, och jag hoppas att under sina få replikminuter skulle kunna prata om vad det är för kulturpolitik högerregeringen har. Vilka möjligheter finns? De fritidsgårdar och samlingsplatser som man har skurit ned på och som blir färre och färre hur ska man göra med dem? Det är valår, och det är bra att många kommer att prata om detta och komma med vallöften hit och dit. Man har också haft vallöften om detta , men vad händer nu? Hur ska dessa ungdomar få tilltro och känna att detta är sant och att de kommer att kunna rösta på denna politik eftersom den motsvarar deras egna behov? vet vi att det hojtas från både höger och vänster att situationen på alla möjliga sätt har försämrats, och kulturarbetarna och alla människor som på ett eller annat sätt är ute i samhället är kritiska till den kulturpolitik som råder . Det vore alltså bra att prata lite grann också om det. Vad har ni för kulturpolitik när det gäller ungdomar? Det är nämligen många vackra ord, men på många områden är det tomt på innehåll. 86 () replik: Jag tycker att det var bra att Amineh Kakabaveh förde in frågan på kulturområdet. Alldeles riktigt det är kulturutskottets förslag vi diskuterar , och då behöver vi också ha lite kulturella aspekter i denna debatt även om nu har diskuterat både utbildning, arbetsmarknad, boende och allt vad det är. Låt oss alltså komma in på kulturområdet ett litet ögonblick! Jag inledde faktiskt mitt anförande med att berätta om mina egna erfarenheter från folkbildning. Jag tror att den har en fortsatt stor betydelse, och mycket av folkbildningssatserna jag vet att Amineh Kakabaveh är medveten om att vi har förstärkt det området har betydelse för ungdomar. Jag är själv engagerad i ett folkbildningsarbete där det handlar om att skapa möjligheter för ungdomar att jobba med musik, inte minst i förorter. Det betyder mycket, och det kommer vi att fortsätta med. Skapande skola är ett annat exempel som jag tycker är väldigt viktigt och som vi i alliansregeringen har satsat på. Vi har byggt ut Skapande skola, och ambitionen är att fortsätta utbyggnaden. Där får alla barn och ungdomar möjlighet att möta kultur, inte bara som konsumenter utan genom att vara med och skapa. Jag tror att det har en stor betydelse också för fortsättningen av livet, alltså upp i ungdomsåren och i vuxen ålder, att man har fått börja arbeta med kultur i skolan. Sedan kan jag inte låta bli att ta ett exempel. Just nu pågår det så kallade Idrottslyftet, som betyder att idrottsrörelsen får en extra satsning. hörde jag om väldigt positiva rapporter från som har hittat nya former för att jobba tillsammans med föreningar, fritidsgårdar och andra, inte minst i förorter här i . Detta skapar nya möjligheter för ungdomar som förut kanske inte har sysslat med någonting. Tillsammans med idrottsrörelsen kan de få komma till en fritidsgård eller in i en idrottshall och skapa mycket fler och spontana aktiviteter. Det vill jag vara med och arbeta för. 87 () replik: Jag har lite liknande erfarenheter av folkbildning som . Min studiecirkel hette Vi i SSU eller någonting sådant. Det kan vara intressant att ha gemensamma utgångspunkter i denna diskussion. Du sade dock något som jag tyckte var väldigt anmärkningsvärt. Du sade att för mycket av politiken har inriktat sig på inflytande och makt för unga inflytande och makt över vad då? Jo, det är inflytande och makt över sitt eget liv det handlar om.