prot · GY0930 · 2010-12-08 00:00:00 — De allra största behoven kanske inte finns i ytterligare skattesänkningar och i varje fall inte ytterligare inkomstskattesänkningar för dem som redan har mycket. Det kanske handlar om att bygga ut biogas, kollektivtrafik och järnvägar för att människor ska ha alternativ. Det handlar om att laga revor som har uppstått i trygghetssystem och välfärd. 62 (M) replik: De förslag till koldioxidskattehöjningar som finns på bord avstyrker vi. De säger vi nej till. Det finns heller inga förslag om att återkomma med skattehöjningar på det här fältet. Men man ska däremot inte generellt utesluta att använda skattesystemet för att skapa ett mer hållbart samhälle och lösa angelägna viktiga framtidsutmaningar och miljöfrågor. Detta finns det möjligen anledning att återkomma till, men det finns nu inga planer för just koldioxidskatten. Vad gäller diskussionen om sammanhållning i det svenska samhället är det väldigt fokus på riksdagsledamotsarvodena och den egna tillvaron. Jag skulle verkligen vilja skicka med att man ska rikta blicken bredare. Idén med jobbskatteavdraget är att det ska rikta sig till och betona skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Vi ser också att det är vad det gör. Men än 50 av 70 miljarder i skattesänkningar går till låg- och medelinkomsttagare. Det betyder mycket för lärare, poliser, sjuksköterskor och vårdbiträden. Skattesänkningarna och marginalerna har en mycket större betydelse för dem än de hundralappar du talar om för riksdagsledamöter. Se bredare än bara till den egna plånboken i sammanhanget! 63 (FP): Jag vill börja som och hälsa honom och hans presidiekamrat välkomna. Jag som har varit med noterar att och är de sjätte och sjunde ordförandena och vice ordförandena under mina år i skatteutskottet. Jag har tidigare tjänstgjort i utskottet under , , , och . Jag tycker att det ska bli roligt, som säger, att också få tjänstgöra tillsammans med det nuvarande presidiet. Jag tror att det kommer att bli alldeles utmärkt. Jag vill göra ännu en reflexion innan jag påbörjar mitt huvudanförande: Det är något besynnerligt att ett parti är frånvarande. Det är ett parti som under hela valrörelsen och mycket har beklagat att det inte har haft tillfälle att debattera med övriga partier. Men så snart och hade hållit sina anföranden i debatten avlägsnade de sig så fort som möjligt. Man kan nu inte debattera med någon företrädare för . Det är mycket speciell för ett parti som har efterlyst just debatten med andra partier att själv fly debatten när det väl gives tillfälle. Hur ska man kunna mäta argument med dem när de icke ens behagar vara närvarande? sägs det att det går fort i politiken. Jag tog dock till denna debatt med mig den lilla skrift som jag visar här. Den är skriven av den förre folkpartiledaren under hans sjätte år som folkpartiledare, nämligen 1950. De närvarande åhörarna och kammarens ledamöter kan notera vad den heter. Den är alltså utgiven och heter Det måste löna sig att arbeta. Det är en intressant sak att det är detta vi debatterar mest av allt också . Under halva , , kom att vara finansminister. Det finns en ideologisk dimension i detta, som vi hörde i årets valrörelse och som också så väl talade om: Varför är det ständigt på det sättet att Socialdemokraterna och alltid vill ha högre skatt på arbete? Det är en ideologiskt skiljande fråga. Jag ska därför läsa upp början på skriften löna sig att arbeta av . Det står: Arbetet är en välsignelse för människorna. Känslan av tillfredsställelse över en väl utförd insats tillhör det värdefulla i livet. Få saker är viktigare än att kunna finna intresse i den verksamhet man ägnar sig åt, att kunna se meningen med sitt eget arbete i dess förbindelse med andras och känna samhörighet med en större grupp i de gemensamma ansträngningarna för lösandet av betydande uppgifter. Jag hoppar lite i texten, för den är ganska lång. fattade sig inte alltid så kort som vi andra gör. Jag läser vidare: Låt oss erkänna att de ekonomiska fördelar arbetet medför är en väsentlig stimulans! I den meningen är vi som arbetare alla mer eller mindre egoister. Men när vi därför gör större insatser än vi eljest skulle åstadkomma, så blir det i stort sett till nytta för alla folkgrupper. När läkarna arbetar mer får vi en bättre hälsovård. När ingenjörer arbetar på nya produktionsmetoder gör tekniken framsteg. Företagsledarens, tjänstemannens, industriarbetarens, jordbrukarens, trädgårdsmästarens och fiskarens ökade insatser skaffar oss en bättre tillgång på varor. På ett eller annat sätt drar vi alla nytta därav. Det finns mycket åtskilligt att säga om den eleganta text som har skrivit. Det ideologiska sambandet är tydligt. Regeringen har som har gått vi är nu på det femte året gjort en lång rad olika insatser, herr talman, just för att det ska löna sig mer att arbeta. Vi har sådana saker som ROT- och RUT-avdraget. RUT-avdraget har Socialdemokraterna obegripligt nog gått emot. Det är helt obegripligt, särskilt eftersom det gynnar kvinnor! Vi har jobbskatteavdraget, som jag ska återkomma till en smula. Också företagarna har fått en del, till exempel sänkta arbetsgivaravgifter visserligen inte med så mycket som och jag skulle önska, men i alla fall. De har fått sänkta arbetsgivaravgifter . Arbetsgivaravgifterna har också sänkts för alla ungdomar . Företagen får behålla något mer av företagsvinsterna. Det borde kanske vara ännu mer. Vi har fått en ny bostadsbeskattning som gör att ingen längre fruktar att behöva flytta hemifrån. Vi har fått bort förmögenhetsskatten. Om man ska tro uppgifterna i härförleden har det lett till att har flyttat tillbaka hit från utlandet. Jag kan inte gå i god för siffran, men jag bara refererar vad som stod där att det är detta som har skett. Vi har också fått en lång rad andra mer tekniska saker som internationella skatteavtal och annat liknande. Vi har däremot inte fått höjda bensinskatter i meningen att man höjer bensinskatterna rakt av. Men man kan aldrig gardera sig för att det inte av miljöskäl kommer att införas höjda bensinskatter med koldioxidskatten. Jag tror att det vore farligt att lova det. Men just nu behövs det inte av den anledningen, det vill säga en bättre miljö. Vi har sluppit kilometerskatten. Många åkerier är jätteglada för att vi slapp den. Vi slapp den höjda och återinförda fastighetsskatten. Det tror jag var jättebra. Och som sagt blev det ingen återinförd förmögenhetsskatt. Familjer har fyra stora utgifter. De första är maten, hyran och transporterna. Men den allra största, herr talman, för varje skattebetalare, familjeförsörjare och invånare i det här landet som har inkomst är skatten. Jag glömde för övrigt att säga att vi har sänkt pensionerna i två omgångar för pensionärerna; det vill jag få fört till protokollet. Det är andra eller som vi gör detta. Det märkligaste som vi har upplevt tycker jag är att Socialdemokraterna har varit så otroligt angelägna om att motarbeta sänkta skatter på arbete. Det är en ideologisk gåta. Jag förstår att det yttrande som föreligger måste ha skrivits innan partiordförande höll sitt anförande om skattepolitiken. Det är en helt annan skattepolitik hon hade önskat föra än den ni pläderar för här. Det ska bli intressant att se hur ni ska rösta i slutändan. Ska ni rösta för den skattepolitik som i grund och botten numera står för? Då ska ni inte rösta på ert eget förslag, utan då ska ni rösta på det huvudförslag som finns. Jag har, herr talman, en avslutande fråga till Socialdemokraterna. Jag har ställt den , och jag har mestadels ställt den till . Aldrig någonsin har jag fått ett svar. ska jag ställa den till , som är den nya vice ordföranden i skatteutskottet. Den har att göra med dessa skattesänkningar som har hållit stimulansen i landet uppe. Hur många fler nya Volvobilar skulle ha sålts i det här landet om vi hade haft kvar det gamla skattetrycket? Följdfrågan är: Hur många nya jobb hade det blivit på om vi inte hade infört några stimulanser när det gäller konsumtionen i det här landet? Detta är viktiga frågor att svara på. , herr talman, fick jag inget svar. Men det femte året och en ny vice ordförande i skatteutskottet gör att man har sina förhoppningar. (Applåder) I detta anförande instämde (M). Jag vill påpeka att vi brukar vara återhållsamma med instämmanden. Det finns en gruppledaröverenskommelse om detta. Skälet är att om man instämmer innebär det per automatik att övriga i partiet inte har instämt. Det tar väldigt om alla i varje parti ska instämma i alla företrädares anföranden. Jag nämner bara detta eftersom det finns en överenskommelse om att vara lite försiktiga med instämmanden. 65 (S) replik: Jag tar mig rätten att ställa frågor till då det är min uppgift som replikör. säger att ingen längre fruktar att flytta hemifrån. Nej, det kan bero på att de är när de möjligen får en lägenhet, åtminstone i den här staden. Har man en regering och ett styre som ägnar sig enbart åt att sälja ut och inte bygga lägenheter är det klart att det är svårt att frukta när man flyttar hemifrån. Möjligen fruktar föräldrarna för att ungarna inte ska flytta hemifrån och de inte ska kunna bli av med ungarna. Min fråga handlar om skatterabatten, eller skattesubventionen, till dem som väljer att köpa tjänster i hemmet, alltså det som så käckt kallas RUT-avdrag. Är det rimligt att ha en näringspolitik där man subventionerar en del av tjänstesektorn kraftigt? Det finns ingenting som säger att det på något sätt skulle skapa fler jobb. Det blir kommunicerande kärl. Dessutom är privat tjänstekonsumtion något som ökar utan denna stimulans. Tycker att det är rätt använda pengar att du och jag som har det bra och har de där extra resurserna kan köpa tjänster i hemmet, medan hon som behöver en extra hemtjänsttimme får neddragningar? Och i skolan behövs det kanske en extra vuxen som finns i klassrummet för ungarna. Men där finns inte dessa resurser. För mig är det glasklart att gemensamma resurser ska användas där de gör bäst nytta. Då handlar det om att förbättra den gemensamma välfärden. Det går för mig före att subventionera städtjänster hemma hos dig och mig. 66 (FP) replik: Det är helt riktigt att det är som ställer frågor till mig, och jag hade inte förväntat mig något svar på den fråga som jag ställde. När det gäller städning har jag på min blogg erbjudit alla socialdemokrater här i en kurs i städning, för jag är fena på detta. Då kan de städa i stället för att göra avdrag. Jag uppfattar också att det är typiskt för Socialdemokraterna att ta upp RUT-avdraget men inte ROT-avdraget. Det har en genusorsak. Jag går inte in på det mer. Den grundläggande ideologiska frågan här är varför man införde RUT-avdraget. Det var för att se till att svarta tjänster blir vita. Jag har frågat den tidigare ordföranden i skatteutskottet, , hur många kronor som kommer in från denna svarta sektor. Svaret är noll. Men finns möjligheter för många av dessa kvinnor som var i ett socialt mycket utsatt läge. De får nu sociala förmåner och så vidare som de tidigare inte hade möjlighet till. Sedan erkänner jag att man alltid kan diskutera jag är också pragmatiker om detta avdrag ska vara . Men för mig är det viktigaste varje tjänst som har gått från att vara svart arbete till att vara vitt arbete. Det bejakar jag. Jag tycker att det är en stor insats som denna regering har gjort. Jag förstår inte att man kan försvara någonting som leder till svartarbete. Det ogillar jag å det grövsta. 67 (S) replik: Du får betrakta detta som en retorisk fråga, . Men det finns de som knarkar i detta land. Det är olagligt. Är det då bättre att legalisera narkotikan än att bekämpa den med juridiska medel, med polis och brottsbekämpning? RUT-avdraget är ett icke tillväxtdrivande bidrag. Det är skillnaden. Att vid konjunktursvackor använda gemensamma resurser för att stimulera ekonomin är fullt logiskt. Då är till exempel byggnation något av det mest träffsäkra. Utbildning och ökad konsumtion är andra exempel. Då leder ett ROT-avdrag till att konjunkturfallet blir mindre. Vi får fler människor som arbetar och betalar skatt. Arbete är grunden för all välfärd. Det gör att ungarna i skolan kan få denna extra resurs och att den äldre människan på sitt boende kan få de extra som det tar från att medicinen har delats till att man har sett till att hon har svalt den. Detta sker inte med RUT-avdraget. Ingen av oss tidigarelägger våra investeringar eller köper mer privata tjänster, utan det blir kommunicerande kärl. Det är klart att om vi, som någon faktiskt föreslog, började ge bidrag för att folk ska gå ut med varandras hundar skulle fler köpa en sådan tjänst. Men det leder inte till tillväxt. Vi vet ingenting om att svarta tjänster skulle bli vita. När det gäller den som redan tidigare tog sig rätten att förnedra en människa och inte ge skydd, inte ge pension, inte ge social trygghet och betala en långt lägre lön än vad som är avtalat finns det ingenting som säger att den personen väljer att betala en högre lön och ge trygghet, alltså om man har gått över gränsen och förnedrat en annan människa på det sättet. 68 (FP) replik: Jag vidhåller att det ideologiska momentet är det viktigaste här, nämligen att vi förvandlar svarta jobb till vita. Sedan har detta fått andra effekter också. ROT-avdraget har till exempel lett till att kvinnor har fått större inflytande över sina mäns fastigheter och så vidare på grund av att man delar på dem. Men det är en annan sak. En annan anledning till att jag försvarar att vi har RUT-avdraget har med valfriheten att göra. Det var många som inte tidigare uppfattade att de hade valfrihet eftersom skattekilarna var så höga. Jag erkänner att jag inte vill legalisera knark. Men för att illustrera vad jag menar ska jag säga följande. Jag var på ett företag i som säljer dessa tjänster. Jag frågade vilka som var deras två minsta kunder. Den allra minsta var en dam som behövde hjälp . Kunde hon inte ha fått denna hjälp av kommunen? Jo, det kunde hon ha fått. Det är alldeles uppenbart. Men det fanns en skillnad, nämligen att kommunen inte kunde garantera att det alltid var den person som hon ville ha. Då sade hon att om kommunen inte kunde skicka samma person till henne kunde det lika väl vara. Det finns alltså olika former. Jag menar att denna dam fick ökad livskvalitet genom detta, och hon hade också skapat lite jobb. Jag tror för min del att de flesta i denna kammare likt mig inte har haft en tanke på att utnyttja något RUT-avdrag. Men jag tror att många människor uppfattar att det finns en valfrihetsmöjlighet i detta. Det är ett starkt ideologiskt argument för att bibehålla denna reform. Jag säger inte att den alltid är perfekt. Det har jag aldrig sagt. Men den har många goda effekter, och därför står jag bakom detta förslag. 69 (C): Mycket har naturligtvis sagts när man är den 16:e på talarlistan, och vi har debatterat sedan kl. 9, alltså lite . Allt som står i budgetpropositionen och i oppositionens avvikande mening har dessutom debatterats på både längden och tvären under den gångna valrörelsen. Det som ändå är förvånande i sammanhanget är att oppositionen så ihärdigt fortsätter att köra fram sina valfrågor, till exempel att avskaffa RUT-avdraget, återinföra fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, införa en kilometerskatt med mera. Flera socialdemokrater inser i sin egen självrannsakan så här efter valet, vilket man kan läsa om i medierna i stort sett , att de har varit fel ute i många av dessa frågor. hörde vi framhålla att det ska löna sig att arbeta. Hon deklarerade en helt annan åsikt före valet. Det är alltså intressant när man får se andra saker i tidningarna. Här i den avvikande meningen håller skatteutskottets ledamöter från S, MP och V fast vid den här åsikten. Deras avsikt är att jobbskatteavdraget ska tas bort i sin helhet. Det ska löna sig lika bra eller lika dåligt att arbeta, vara pensionär, förtidspensionär, föräldraledig, sjukskriven eller arbetslös. I valrörelsen gav oppositionen sken av att acceptera det jobbskatteavdrag som alliansregeringen infört, men det var tydligen en dimridå. Av De rödgrönas ställningstagande framgår det att de vill påbörja en förändring mot lika beskattning av olika typer av inkomster genom att inledningsvis ta bort 1 miljard från jobbskatteavdraget. Det vi har på papperet är alltså en första inledning. Om man får en lika hög ersättning från samhället när man inte går till jobbet som när man tvingas ställa väckarklockan och masa sig i väg i gryningen och arbeta en hel dag är det lätt att det känns motigt att välja det . Det måste löna sig att arbeta. Jag tycker att det är glädjande att nu kopierar alliansregeringen och säger att det måste löna sig att arbeta. Det måste löna sig att arbeta även för den som har en bra lön. För att få en bred uppslutning bakom en reform som främst är inriktad mot de med låga inkomster ska den även omfatta dem som har högre lön. Även de kan stimuleras till att jobba när inte hela extraförtjänsten äts upp av en skatt. Så har vi också förslaget från Socialdemokraterna, om att återinföra skatten på handelsgödsel. Den här frågan har jag debatterat tidigare här i kammaren. Det som skiljer debatten från tidigare debatter är att det har tillkommit ytterligare ett parti som tydligen, enligt sin skrivning, är beredda att ansluta sig till de övriga oppositionspartierna. är ett av endast två länder i världen som har en beskattning av handelsgödsel. Denna skatt försämrar svenska lantbrukares konkurrensvillkor utan att ha någon större effekt på användandet av gödselmedel. Svenska bönder har en pressad konkurrenssituation och har inte pengar att gödsla med. Gödsel kostar pengar även utan en snedvriden beskattning. bönder har en strängare miljölagstiftning än många konkurrerande länder vad gäller spridning av gödning och bekämpningsmedel och val av grödor. Det tycker jag är bra, men därför är det viktigt att bönder också får likvärdiga ekonomiska villkor när det gäller att producera och sälja de livsmedel som vi har stiftat dessa lagar för. En annan fråga som Socialdemokraterna, har gemensamt är att de vill avskaffa jämställdhetsbonusen. De rödgrönas motivering för att avskaffa jämställdhetsbonusen är att den inte har haft någon effekt. Jag är medveten om att vänsterpartierna hellre vill in och styra i familjernas vardag genom kvoteringar av föräldraledigheten mellan mamma och pappa. motivering till ett avskaffande av jämställdhetsbonusen är att de är emot alla former av tvångsreglering av vilken av föräldrarna som ska vara hemma med barnet. Jag hoppas att någon av ledamöter har möjlighet att läsa protokollet eller följa det här på annat vis, för vi har inte någon av dem här i kammaren för tillfället. Jag vill påpeka att jag anser att har missuppfattat hela syftet med bonusen. Syftet med jämställdhetsbonusen är just att föräldrar själva ska kunna bestämma vilken av föräldrarna som ska vara föräldraledig. Utan bonusen är det risk att föräldrarnas löner får avgöra valet. Jämställdhetsbonusen kom till för att även föräldern med den högsta inkomsten ska ha råd att vara hemma utan att försvåra familjens ekonomi. Jämställdhetsbonusen ökar familjens valfrihet och är allt annat än en tvångsreglering. Eftersom det inte verkar finnas någon som vill replikera på mitt anförande vill jag kommentera lite av det som har sagts i tidigare inlägg. ägnade en stor del av sitt anförande åt den gemensamt finansierade sjukvården. Det lät på henne som om det är någonting som regeringen är emot och försöker förändra. Det är inte så. Jag fattar inte vilken relevans inlägget hade i sammanhanget. Vi vill ha en offentligt finansierad sjukvård, precis som den tidigare regeringen. Däremot är vi helt öppna för att den kan utföras i offentlig eller privat regi. Vi har inte på något vis frångått inställningen att den ska vara gemensamt finansierad. Vår politik handlar om att bredda skattebasen genom en aktiv jobbpolitik. Syftet med den är vi ska få en hållbar ekonomi för att också klara en fortsatt bra välfärd. Jag tycker att det sade i det sista inlägget var lite saftigt. Hon sade: Det finns ju de som knarkar i det här landet. Är det bättre att legalisera droganvändningen än att åtgärda och bekämpa problemet? Den frågan tycker jag att ska ställa till sina vänsterkompisar som här i kammaren har lagt fram just ett förslag om att legalisera droganvändning. tog upp miljöskatter. Hon nämnde inte så mycket om kilometerskatten i sitt inlägg, men kilometerskatten finns ändå med i den här avvikande meningen. Åkerinäringen har räknat fram att det förslaget skulle kosta 7 miljarder att genomföra. har i ett tidigare skede sagt att en sådan skatt inte har någon miljöstyrande effekt. säger man i att de skatteförslag som man lägger fram inte ska drabba invånare med låga inkomster eller medelinkomster, men det är just vad en sådan skatt gör. Transporterna kommer att belasta någon. Åkeriföretagen själva är bara en del i kedjan och kan inte bära kostnaderna. De kommer alltså att belasta en konsument. En konsument som behöver livsmedel, mjölk, kött, grönsaker eller vad det än är, kommer att få detta på sitt kassakvitto den dagen man handlar varorna. De här varorna hamnar inte på järnvägen av sig själva. De behöver transporteras från producent till konsument. 70 (MP) replik: Om man höjer skatter kommer givetvis någon att få betala det. Det förstår även vi miljöpartister. Sedan kan det vara olika personer som betalar detta lite beroende på hur man utformar det. På inkomstskattesidan har vi varit tydliga med att vi framför allt vill höja inkomstskatterna för människor som har höga löner. Däremot kommer skatter på miljöområdet att få bäras lite mer jämt av hela befolkningen. Det beror lite på hur man bor och vilka val man gör. Det är också det som är syftet. De som gör de bra valen ska betala mindre än de som gör de val som är sämre för miljön. När det gäller kilometerskatten kommer den som väljer att köpa saker som har transporterats väldigt långt att få betala mer för dem än vad den som köper närproducerade produkter får betala för sina varor. Jag vet att brukar prata om matlandet och att man ska gynna det närproducerade. Då kan man ju tycka att det skulle vara bra om det lönade sig mer att köpa det närproducerade så att man kan undvika onödiga transporter. Där skulle kilometerskatten ha en positiv effekt. Sedan påstår att en kilometerskatt inte skulle ha någon miljöeffekt. Det är väl lite att ta i. Däremot brukar man rent samhällsekonomiskt säga att det mest träffsäkra och kostnadseffektiva är en koldioxidskatt. Men koldioxidskatten är svårare att differentiera utifrån olika förbrukare, och då kan man få fördelningseffekter som man inte vill ha. En kilometerskatt kan man däremot differentiera så att till exempel skogsindustrin, som har sämre möjligheter att flytta över sina transporter på järnväg och sjöfart eller på andra sätt effektivisera sina transporter, kan få en lägre skattesats jämfört med åkare, som har mycket bättre möjligheter att byta transportsätt och effektivisera. På så sätt kan vi minska fördelningseffekterna. Det är en anledning till att man, trots att koldioxidskatten normalt sett är mer kostnadseffektiv, kan välja att använda kilometerskatten. 71 (C) replik: Jag vill först tillstyrka att ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution fastställs enligt regeringens förslag. Så till fråga. När det gäller miljöstyrning har , som sagt, konstaterat att kilometerskatten inte har någon miljöstyrande effekt. Dessutom belastar den alla som inte bedriver sin verksamhet intill ett järnvägsspår. Det finns oerhört stora ytor i vårt land som inte har några järnvägsspår. Det handlar inte bara om skogsprodukter utan också om matvaror, som själv nämnde. Visst, från sida förespråkar vi matlandet . Också vi vill se närproducerade produkter, men även det närproducerade måste hämtas på gården, köras till ett mejeri och därefter levereras till butikerna och kunderna. På något vis måste varorna alltså transporteras, och mycket få av dessa varor kan fraktas på järnväg.