prot · GX0989 · 2010-03-17 00:00:00 — Jag tror att språkutbildningen måste förändras. Jag tror inte att den ska förstatligas, men jag tror att den ska drivas av fler kommunerna ska inte ha monopol på den så att Arbetsförmedlingen kan handla upp språkutbildningen av andra. Det är också bra att det är som det är . Det kommer att tvinga Arbetsförmedlingen och sfi att samarbeta för att göra språkutbildningen mer arbetsmarknadsanpassad. Många kommuner vill ta emot fler än dem som kommer, men individer väljer ju vart de vill flytta. Det ska bli intressant att se i er rapport hur ni ska enas om detta. Ska kommuner tvingas ta emot eller ska personer tvingas flytta till vissa kommuner? Jag tror att frivillighet är bra. Jag tror att vi ska uppmuntra människor att flytta dit där det finns arbete. Det finns kommuner som har avtal men tar emot färre än vad avtalet säger eftersom individerna inte vill flytta dit. Problemet ligger inte alltid hos kommunerna, utan individerna väljer något annat. 9 (): Vi debatterar arbetsmarknadsutskottets betänkande AU7, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd. har en vision om som ett öppet samhälle där alla är lika värda och känner sig välkomna och trygga, om som ett välkomnande och mångkulturellt land med ökad rörlighet och individualisering där alla som vill bidra genom arbete och investeringar tas emot med öppna armar oavsett varifrån de kommer. Vi anser också att människor som behöver stöd undan flykt från krig och kris har rätt att komma hit och söka asyl. De som kommer hit har både sociala, ekonomiska och kulturella erfarenheter som är oerhört värdefulla för vårt land. har vi drygt 1,6 miljoner människor med utländsk bakgrund i , vilket motsvarar av befolkning. En förutsättning för att tillvarata det tillskott som människor från andra länder bär med sig är att vi har en fungerande integration i det svenska samhället. Historiskt har haft en stor invandring och vi har haft en stor utveckling i vårt land, något som är en viktig del i dagens välfärd. Det är bara att konstatera att integrationen mellan olika människor i vårt land kan fungera bättre än vad den gör . Alla har inte samma tillgång till arbete, bostäder eller makt. Det beror delvis på att vi har haft system som har motverkat arbetslinjen. Insatserna för arbete för människor som har kommit från andra länder har inte prioriterats. En avgörande faktor för hög arbetslöshet för många människor med invandrarbakgrund är dessutom att det förekommer diskriminering. På en del platser har det dock fungerat väl. får man problembeskrivningar som bara tar upp eländet. Som så lysande inledde med handlar det inte om en homogen grupp. Det är många olika delar och det är egentligen omöjligt att i en debatt försöka göra frågan rättvisa. Det är intressant att också lyfta upp det som har fungerat. är en liten ort i . Det är ett mångkulturellt samhälle med över 55 nationaliteter. Det kanske inte alla tänker när de hör namnet. En femtedel av befolkningen har utländsk bakgrund, och arbetslösheten är låg. Nyckeln till framgången är fungerande arbetsmarknad, men också deras syn på flyktingar som en värdefull tillgång. Allt detta bidrar till hög tillväxt. En snabb och effektiv introduktion på arbetsmarknaden, mottagandet i kommunen och det nätverk som finns där har varit viktiga faktorer. Det är ett av de goda exempel som vi har haft med oss när vi tillsammans har arbetat fram den här propositionen. Det finns vissa faktorer som är viktiga att ta vara på. Vi har demografiska förändringar framöver med en allt äldre befolkning. Det innebär utmaningar om vi vill ha ett gott liv även framöver. Vad innebär betänkandet om nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering? Den nya lagen innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen kommer att ta över kommunernas ansvar för att samordna introduktionen för dem som omfattas av den nya lagen om etableringsinsatser och ska vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Kommunerna ska dock även fortsättningsvis ha en central och viktig roll när det gäller nyanländas etablering bland annat genom bostadsförsörjning, svenskundervisning och insatser för barn och ungdomar. Kommunerna kommer också att ha ansvar för att erbjuda samhällsorientering. Arbetsförmedlingen ska genomföra etableringssamtal med nyanlända som omfattas av den föreslagna lagen efter beviljat uppehållstillstånd och vid behov anvisa lämplig bosättningskommun. Myndigheten ska därefter upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländas etablering. Målgruppen för insatsen ska i stort sett vara densamma som i nuvarande system. Etableringsplanen ska omfatta högst 24 månader och minst innehålla svenskundervisning för invandrare för den som har rätt att delta i sådan utbildning, samhällsorientering samt aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländas etablering i arbetslivet. Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem som ger den nyanlände rätt att välja en av Arbetsförmedlingen godkänd och kontrakterad leverantör av vissa tjänster. Den ekonomiska ersättningen till etableringslotsar bör utformas på ett sådant att den bidrar till att nyanlända snabbt övergår i arbete och utbildning. En nyanländ som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan har rätt till etableringsersättning och under vissa förutsättningar även etableringstillägg och bostadsersättning. Den närmare utformningen av ersättningen kommer att regleras i en ny förordning. Rätten till denna kommer att beslutas av Arbetsförmedlingen. Den kommer att vara utformad så att den stimulerar aktivt deltagande för både kvinnor och män. Den kommer att vara schabloniserad och täcka skäliga levnadsomkostnader för nyanlända. Vid förvärvsarbete vid sidan av etableringsplanen bör dock endast inkomster som överstiger ett fribelopp påverka etableringsersättningen. Det ger alltså möjlighet att knyta kontakter och få in en fot på arbetsmarknaden även . Kommunernas mottagande föreslås liksom bygga på frivilliga överenskommelser, men vissa ändringar i nuvarande system föreslås. bör ange det totala antalet kommunplatser som myndigheten bedömer att det kommer att finnas behov av under ett kommande år. Arbetsförmedlingen bör efter samråd med länsstyrelserna och fastställa en fördelning av mottagningsbehovet på länsnivå. Utifrån det fastställda länstalet bör länsstyrelserna och kommunerna inom länet träffa överenskommelser om det antal nyanlända som kan tas emot för bosättning inom respektive kommun. Vid fastställande av länstal och överenskommelse med kommunen om mottagande bör förutsättningen för arbete vara den viktigaste utgångspunkten. Detta föreslås träda i kraft . I betänkandet har Socialdemokraterna och yrkat avslag på propositionen i dess helhet visserligen på helt olika grunder. yrkar avslag på propositionen när det gäller förslaget att Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla valfrihetssystem för etableringslotsar. De tycker att det är bättre att kommunerna sköter detta. Det finns en bred samsyn hos alla partier om problembilden. Men vänsterkartellens alternativ redovisas inte i betänkandet, och under debatten har vi hört att det som eventuellt kan hämtas finns på en hemsida. De individuella etableringsplanerna är tänkta att vara just individuella. Det handlar om att kunna möta de personer som kommer hit till oavsett var de befinner sig. Samhällsorientering kommer att vara en obligatorisk del i etableringsplanen. Men det kommer också utöver svenskundervisning att finnas möjligheter för aktiviteter för att underlätta och påskynda etableringen i arbetslivet. Vi har noterat att regeringen redovisar en omfattande katalog av möjliga etableringsinsatser som innefattar bland annat instegsjobb, validering, bedömning av utbildning, yrkeserfarenhet, aspirantutbildning, yrkespraktik, provtjänstgöring, deltagande i arbetsmarknadsprogram, arbetsmarknadsutbildning, starta-eget-aktiviteter och förvärvsarbete. Även etableringslotsens arbete ska ses som en arbetsförberedande aktivitet. Kompletterande grundskole- och gymnasieutbildning, högskoleförberedande studier och olika former av rehabilitering är andra arbetsförberedande aktiviteter som kan utgöra en del av etableringsplanen. Insatserna kan bedrivas parallellt med varandra och parallellt med sfi och samhällsorientering. Det är mycket bra att det finns så många olika förslag för det handlar om att kunna möta många människor oavsett var de befinner sig för att de ska få hjälp att etablera sig i . Förslaget att vi ger Arbetsförmedlingen skyldighet att tillhandahålla valfrihetssystem med etableringslotsar är den enda punkten där samtliga tre oppositionspartier vill avslå propositionen. Man gör det utifrån lite olika utgångspunkter. Men jag kan beskriva det som att liknande verksamheter delvis finns hos olika aktörer , till exempel hos bemanningsföretagen men också hos de kompletterande aktörer som Arbetsförmedlingen anlitar i annan verksamhet. Vi kan också se att det ute i kommunerna finns många som har ägnat sig åt denna typ av insatser och som kommer att ha möjlighet att vara en del av detta system. Vi öppnar också upp för ideella föreningar eller företag att gå in och vara en del i detta. Det är bara kvalitetskonkurrens som kommer att vara tillåten. Genom att Arbetsförmedlingen måste godkänna alla aktörer ska det finnas ett system som gör att det finns en garanterad kvalitet på alternativen. Är man inte nöjd kommer man att ha möjlighet att göra ett nytt val. När det gäller individersättning till de nyanlända kommer det enligt den nya lagen att vara ett gemensamt regelverk för alla som är en del av detta bemötande, i stället för som då det är stora skillnader mellan kommuner och stora skillnader när det gäller vilka krav som ställs kopplat till ersättningen. Regeringens förslag innebär att de kommunala individersättningarna ersätts av en statlig etableringsersättning som för det första kräver ett aktivt deltagande enligt den upprättade etableringsplanen, för det andra är högre än försörjningsstödet, för det tredje är lika för alla, för det fjärde är oberoende av hushållens inkomst och för det femte är oberoende av förvärvsinkomster utöver etableringsplanen upp till ett visst fribelopp. Vi i utskottsmajoriteten anser att den föreslagna ersättningen i flera avseenden ger nyanlända starkare incitament för att själva aktivt bidra till etableringsprocessen än vad som är fallet med nuvarande system. I en del kommuner har man redan haft denna typ av ersättningar, bland annat i som jag hänvisade till tidigare. Där var det lika ersättning till både kvinnor och män och krav på aktiva insatser. Det gjorde att man hade ett nästan totalt deltagande inledningsvis i etableringsinsatserna och de aktiva insatserna. Det gällde både män och kvinnor. Detta är en stor poäng med detta förslag, nämligen att vi når även kvinnor med detta och ger dem stöd och hjälp att komma in i arbete. Vi vet att det på Arbetsförmedlingen pågår ett arbete att se över hur man ska möta just kvinnor och män. Med den nya generaldirektören har ett arbete påbörjats eftersom man har insett att Arbetsförmedlingen har en stor tradition att rikta sig till männens arbetsmarknad med arbetsmarknadsåtgärder med de följder som det får. Det finns alltså mer kvar att göra. Men jag yrkar bifall till förslaget i arbetsmarknadsutskottets betänkande 7. 10 () replik: Jag tackar för genomgången av detta förslag. Låt oss förenas i slutsatsen att jobb och svenska språket är centrala för att nå framgång på detta område och att det just nu går åt fel håll. har arbetslösheten ökat dubbelt så mycket bland dem som är utrikes födda jämfört med dem som är födda i vårt land. Utanförskapet har ökat i två av tre utsatta områden. Det är två frågor som jag skulle vilja ha svar på. Den första rör boendefrågan. På vilket sätt vill få fler kommuner att ta ansvar för flyktingmottagandet? Vi ser här i , som jag sade tidigare, att det är fyra kommuner som bär upp flyktingmottagandet av flyktingmottagandet för hela denna region. Det är , kommun, kommun och . förslag är att Arbetsförmedlingen också ska bli en bostadsförmedling. Lycka till med det! Jag undrar om har ett annat, mer progressivt förslag på detta område. Min andra fråga rör anhöriginvandrare. Det gäller många kvinnor. På vilket sätt ska de också ges möjlighet att erövra svenska språket och därmed komma snabbare i jobb? 11 () replik: När det gäller boendet kommer det enligt det förslag som vi nu behandlar att vara tillsammans med Arbetsförmedlingen och som gör länsbedömningar. Då tittar man på arbetsmarknaden men självklart också på bostadsmarknaden. Det kommer inte att vara Arbetsförmedlingen som kommer att ordna bostaden, för där finns fortfarande kommunerna. Men man kommer ändå att se över hur många platser som det ska vara i respektive län. Sedan har i uppdrag att sätta sig ned och diskutera tillsammans med kommunerna om det gemensamma ansvar som finns för det länet och hur man ska fördela och se till att det kommer ut. Det är det ena, alltså från myndighetsperspektivet. Den andra delen är att Arbetsförmedlingen kommer att ha ett uppdrag när man gör en etableringsplan tillsammans med den nyanlända att visa var någonstans det finns möjligheter att få arbete. Var finns det en arbetsmarknad som möter den kunskap och den kompetens som den nyanlända som kommer hit har? Jag tror faktiskt att det kommer att finnas en möjlighet att då också öppna upp för fler som väljer att söka sig till andra ställen i än där det kanske finns stora grupper från hemlandet boende som man känner eller som man är släkt med och där man har nätverk. I dessa delar jobbar vi med myndigheterna. Men det handlar också om att ge information och kunskap när man gör en etableringsplan för dem som har kommit hit. När det gäller de anhöriga är det, precis som sade här tidigare, samma regler i detta förslag som har gällt förut. Om man kommer har man tillgång till hela systemet. Kommer man har man möjligheten att komma in på både Arbetsförmedlingen och sfi. Men är det ett personligt ansvar när man kommer hit att ta del av de system som finns här. 12 () replik: Jag ska börja med det sistnämnda om anhöriga. säger att det ska fortsätta på samma sätt som . Men vi var ganska eniga om, inte minst när det gäller kvinnors etablering på svensk arbetsmarknad och kvinnors möjlighet att erövra svenska språket, att det system som vi har haft och den målgrupp som funnits har misslyckats. Då vill fortsätta göra på samma sätt. Det är ett bra svar. Det är ett tydligt svar. Men det är inte det svar som jag hade önskat. Vi har ett alternativ. Vi vill att alla som kommer till vårt land ska erbjudas rätt till en etableringsplan och också att fler än vad regeringen föreslår ska ha rätt till en introduktionsersättning. Det prioriterar vi framför att privatisera en del av introduktionen. När det gäller mottagandet av flyktingar tror att det blir bättre bara för att Arbetsförmedlingen också ska agera bostadsförmedling. Det är det svar hon ger. ((): Nej!) Men det innebär egentligen inga maktmedel, inga befogenheter. Det får inte fler kommuner i sig att aktivt ta ett ansvar i den här regionen eller i min region, till exempel i där man med en sunkig retorik och med misstänkliggöranden inte ens velat ta emot flyktingbarn. Det tidigare sagda är alltså inte svar på frågan. Därför får ännu en chans att svara på frågan om hur vi ser till att fler kommuner tar ansvar för den flyktingmottagning som vi tillsammans beslutat om här i riksdag. 13 () replik: Jag ska förtydliga mitt svar när det gäller anhöriginvandringen. Svaret tidigare blev väldigt kort. Jag förstår att valde att tolka det så som han gjorde. Därför ska jag alltså förtydliga svaret. När det gäller anhöriginvandringen har det system som vi har och som kommer att gälla även med det nya med tvåårsgränsen inneburit att det tagit sju till att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Med de insatser som vi här genomför är inte tanken att det ska ta lika , utan hela det uppdrag som vi nu ger, med en tydlig prioritering i fråga om att etablera sig på arbetsmarknaden, grundas på att vi anser att det inte ska ta sju eller att komma in på svensk arbetsmarknad. Det ska kunna gå betydligt snabbare, gärna . talar vi alltså där om. Den som kommer senare och som på ett helt annat sätt har en etablering på arbetsmarknaden möter vi med de andra insatserna. Det är alltså utifrån ett helt annat läge som vi ska se tvåårsgränsen. Självklart är detta något som vi får följa upp. Märker vi att det fortsatt är bekymmer och problem med det här är jag beredd att överväga och se vad som i så fall kan behöva göras. Men jag tror att det är viktigt att se att hela propositionen är ett avstamp och att den skiljer sig från vad som tidigare gällt och som fick fortsätta att gälla trots att det fanns en massiv kritik mot hur det fungerade. Nej, Arbetsförmedlingen ska inte vara bostadsförmedling. Där gäller det kommunerna och för den delen även privata fastighetsägare. Däremot kommer man tillsammans att se över hur arbetsmarknaden ser ut och hur många som ska vara i olika län. Sedan har de på länsstyrelserna att sätta sig ned och förhandla med kommunerna. I det ligger ett gemensamt ansvar för kommunerna i ett län att hantera. Det är klart att också jag ser den problembild som här visar på. Men fortfarande tror jag att det handlar om att vi måste ha samtal och om att vi måste ha den typ av tryck som gör att fler deltar i stället för att göra det hela till en pliktlag att man med lag tvingar kommunerna att ta emot eller tvingar enskilda nyanlända att bosätta sig på speciella ställen. 14 (): Studier visar att det tar för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden, vilket vi väl länge har vetat. Etableringstakten har varit särskilt långsam för nyanlända med flyktingbakgrund. Med reformen i propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd vill regeringen och Alliansen påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet för nyanlända invandrare. Nyckelorden i den ganska långa titeln är väl just, fru talman, egenansvar med professionellt stöd. Varje nyanländ ska utifrån sina egna förutsättningar få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning. Naturligtvis gäller det också att ta del av de rättigheter och skyldigheter som gäller för oss här i . En snabbare etablering ska åstadkommas genom en förstärkning av incitamenten för att ta ett arbete och delta i arbetsförberedande insatser. En effektiv etableringskedja skapas genom klarare och tydligare ansvarsförhållanden mellan olika aktörer detta för att bättre ta till vara nyanländas stora kompetens. Den reform som föreslås innebär, som vi tidigare hört här, bland annat att Arbetsförmedlingen får ett samordnande ansvar. En ny ersättning som är lika för alla, oberoende av var i landet man bor, kommer att utgå när man aktivt deltar i etableringsinsatser. En ny aktör en etableringslots kommer att införas, och nyanlända för vilka det finns en etableringsplan ska också delta i en samhällsorientering. Reformförslaget innebär också att kommunerna inte längre har ett samordningsansvar för introduktionen. Men de kommer även fortsättningsvis att ha mycket viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och för nyanländas etablering. Det gäller till exempel sådant som tidigare sfi och annan vuxenutbildning, inte minst bostadsförsörjningen som vi här talat om samt insatser för barn och unga. Kommunerna får också ansvaret för att erbjuda nyanlända den samhällsorientering jag nämnt. Den nya lagen och andra förändringar föreslås träda i kraft . avsätts dessutom för den här reformen. En stor andel nyanlända flyttar direkt till ett mindre antal kommuner i storstadslänen; så är det. finns i alla län kommuner som har tecknat överenskommelser med om att ta emot nyanlända där platserna inte fullt ut utnyttjas. I många av de här kommunerna finns det goda förutsättningar för både arbete och utbildning. Därför kommer regeringen att underlätta och stödja en vidareflyttning i organiserad form från kommuner med ett högt mottagande till kommuner med ett lägre mottagande men med tillgång till en god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd, till exempel. Utgångspunkten är att individen har frihet att välja sin bostadsort men ska ges fler valmöjligheter och goda förutsättningar att få tillgång till introduktionsinsatser som kan leda till arbete, egen försörjning och en bra livskvalitet för hela familjen. En dialog med idéburna organisationer om integration har ägt rum. Regeringen beslöt att bjuda in dessa organisationer som verkar inom hela integrationsområdet till en dialog om hur relationerna mellan regeringen och organisationerna kan utvecklas vidare. Fokus för dialogen låg på frågor om nyanlända invandrares etablering. Ett åttiotal organisationer som arbetar med just de här frågorna deltog i samtalen. Därefter har processen fortsatt. Efter vad jag har hört om de samtalen ser det lovande ut. Jag tror att integrationsminister återkommer till detta. Ett antal lärosäten anordnar kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning på akademisk nivå. I budgetpropositionen avsatte regeringen ytterligare . Sammanlagt satsas på integrationsinsatser inom högskolan . Många invandrare har de mycket gedigna yrkeserfarenheter som efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden. Genom validering kan individen ta reda på om och hur den egna kompetensen bör kompletteras för att göra det lättare att få ett jobb. Validering kan också göra det lättare för arbetsgivare att bedöma sökandens kompetens. Detta är mycket viktigt. Möjligheten att validera utländsk yrkeskompetens bidrar därför till ett snabbare inträde på arbetsmarknaden och underlättar naturligtvis valet av en relevant kompletterande utbildning. Sammanlagt har avsatts till just validering av nämnda saker . Myndigheten för har fått ett nationellt ansvar för bedömningen av utländska eftergymnasiala utbildningar. För att säkerställa att de här offentliga insatserna når ut och får effekt har regeringen avsatt till uppföljningar och utvärderingar av integrationspolitiken. Bland annat har SCB fått i uppdrag att regelbundet göra statistiska bedömningar av underlagen. Det som vi här talat om jag ska inte säga så mycket mer är naturligtvis inte hela lösningen på hela integrationssituationen eller på problemen men är en modern och en effektiv del av en lösning. När man läser betänkandet och reservationerna kan man nästan tro att vi är eniga om det hela. Trots allt finns det alltså några reservationer, men en hel del av de texterna talar väl snarare för än mot regeringens förslag. Jag yrkar bifall till propositionen och därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet samt avslag på motionerna. 15 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7. För mig och är alla människor unika och har samma absoluta, okränkbara värde. Denna människosyn begränsas inte till det egna landet och de egna medborgarna utan är universell och omfattar alla människor, överallt och . Den är inte förhandlingsbar. En annan grundprincip, fru talman, är att vi har ett gemensamt ansvar för varandra. När någon lider och far illa har vi andra ett ansvar att hjälpa till. Även detta tänkande är universellt och omfattar alla människor, överallt och . Det är inte förhandlingsbart. Den som kommer till har viljan och ambitionen att starta ett nytt liv i ett nytt land. Man vill försörja sig. Man vill bidra till att det land man kommer till utvecklas, går framåt och mår bra. Problemet är och har varit att etableringen på arbetsmarknaden tar , och så det tror jag att vi kan vara överens om har det sett ut under många, . Det har varit långa tider av väntan på besked om uppehållstillstånd.