prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Den är orättvis, den ger mer åt dem som redan har och den tar inte hänsyn till människors olika livsvillkor. De borgerliga partierna har ändå mage att i utskottsbetänkandet skriva att man vill understryka att möjligheterna att kvalificera sig för sfi-bonus kommer att vara desamma för alla som deltar i svenskundervisning för invandrare och som tillhör målgruppen. Det är ett citat ur betänkandet. Jag har också varit ute och träffat en del av dessa kvinnor och män, och fler kvinnor som håller på att läsa svenska. Jag var på den sfi-utbildning där man också jobbar med människor med låg utbildning och analfabeter, och det var när försöksbonusen var på gång. Det var inga hurrarop men en ganska stor oro för vad som kommer framöver när man ska sätta tidsgränser och mer. Kommer dessa kvinnor, vilket det är till , att få chansen att över huvud taget lära sig så mycket att de klarar sig i det svenska samhället och kan förstå vad barnen lär sig i skolan? Man beskrev det så att de kommer att stanna någonstans vid de kunskaper som våra barn har i andra, tredje eller fjärde klass. Jag har också träffat dem som har tagit sig igenom sfi men som har ambitionen att få en utbildning i eftersom de inte har med sig någon. De försöker läsa in delar av , och de har väldigt lång väg att läsa in gymnasiekurserna. Jag har träffat dem på folkhögskolor i , som den i , den och . För att dessa kvinnor ska komma i jobb räcker det inte bara med sfi, utan de måste ha en vuxenutbildning som fungerar. Men de utbildningar och de studiestöd vi har täcker inte behoven hos de kvinnor som har en väldigt lång väg innan de kommer igenom till exempel en grundskoleutbildning eller en gymnasieutbildning. Vi anser inte att sfi-bonus löser några grundläggande problem. Man har till exempel inte kombinerat möjligheten att jobba och läsa sfi tillräckligt mycket. Vi tror inte heller att grunden ligger i bristande motivation utan snarare ibland i en svår och komplicerad livssituation. Det kan också vara en kvinnas situation som man inte alls tar hänsyn till, där hon har ansvar för barn och annat. Hon kanske kommer från en del av världen där det inte förutsätts att kvinnor över huvud taget yrkesarbetar utan att de tar hand om barnen och familjen i hemmet, och med det är det bra. Utvärderingarna har inte visat att det är bristande motivation som är det stora problemet. Där sätter man in en åtgärd som inte löser problemen, enligt en analys. Man har heller inte, som sades tidigare, inväntat utvärderingen när man permanentar försöket. Det hade annars varit bra, eftersom det delbetänkande som har kommit säger att det är för att man ska kunna säga om det är bra eller dåligt. Vi vill göra en satsning på sfi-undervisning som är mer yrkesanpassad och mer anpassad till människors olika bakgrunder och behov än den är . Den måste vara flexibel och rum. Det måste vara möjligt att kombinera svenskundervisning och arbete eller praktik på ett bättre sätt. Man måste också ta med sig de kunskaper vi har om kvinnors speciella situation när man lägger upp utbildningen. Vi vill se ett språklyft utifrån individens behov, förkunskaper och utgångspunkter. Vi tycker att det är väldigt bra att folkhögskolorna också får gå in och ha sfi-undervisning. Men jag vill understryka att det inte räcker med sfi. Människor måste ha möjlighet att gå vidare. Många får inte en utbildning genom att bara ha lärt sig svenska om de inte har en utbildning med sig i bagaget. Vi måste också satsa på vuxenutbildning och möjligheter att klara ekonomin under vuxenutbildningen som gör att man verkligen kan ta ett jobb. 15 (): Jag ska börja med att yrka avslag på propositionen och bifall till reservationen som är gemensam för Socialdemokraterna, . Vi har behandlat den här frågan tidigare när regeringen föreslog att man skulle införa en försöksverksamhet. Det är därför lite förvånande att man inte ens hinner avsluta försöksverksamheten innan man bestämmer sig för att göra det hela permanent. Det är en av de huvudinvändningar jag själv har. Det kan vara nödvändigt med försöksverksamhet för vissa saker som man vill pröva innan man gör dem permanenta i hela , men då måste man också ta hänsyn till resultatet av försöksverksamheten. Det bortser regeringen helt och hållet från. Den delutvärdering från som kom visar att det inte finns någon säkerställd skillnad alls mellan försöks- och jämförelsekommunerna. Det borde man ta till sig innan man permanentar denna verksamhet, eller man kunde åtminstone göra ändringar i regelverket innan man permanentar detta. Men det tycks som om den borgerliga regeringen inte ser detta, utan man vill bara så fort som möjligt införa något permanent. Det finns väldigt många problem med sfi-bonusen. Det går det inte att bortse från. Redan innan man fattade beslut om försöksverksamheten var det många remissinstanser som var väldigt kritiska till införandet, framför allt baserat på det viktiga att vi människor är olika. Vi kommer från olika utgångspunkter, och vi befinner oss i olika skeden i livet. Det måste man ta hänsyn till. Då kan man inte införa ett bonussystem som bortser från alla dessa viktiga parametrar, men det är vad man gör här. Vi är olika som människor. En person som kommer från ett land med latinskt alfabet har det naturligtvis lite enklare. Det är naturligtvis enklare för den som har en universitets- eller högskoleutbildning i sitt hemland att kunna tillgodogöra sig ett nytt språk. Man kan inte bortse från det. Det är betydligt svårare för en person som har bristande utbildning från sitt hemland eller inte ens har gått i skola. Det måste man givetvis ta hänsyn till. I stället för att satsa på bonus bör man satsa pengarna på att höja kvaliteten och se på människornas olika kvaliteter och hur man kan hjälpa dem bäst för att nå målet att så många som möjligt ska lära sig svenska och komma in i ett arbete. Det är själva målsättningen. Men målet tycks inte vara det viktigaste för den borgerliga regeringen utan det är medlet, och medlet i det här fallet är fel. var de som deltog i sfi framför allt personer med thailändskt, arabiskt eller somaliskt modersmål. De har svårare att lära sig svenska också, beroende på språkets natur. Då måste man naturligtvis satsa på att anpassa sfi-undervisningen till just denna målgrupp. Det är en målgrupp som kan skilja sig beroende på att det är olika personer som kommer till i en flyktingsituation. Det kan vi svårligen styra över, men vi måste givetvis ta hänsyn till det. Vi från De rödgröna menar att sfi-undervisningen måste vara mer yrkesanpassad, specialiserad och individualiserad än den är . Undervisningen bör vara flexibel i både tid och rum, och möjligheten att kombinera svenskundervisning med arbete eller praktik måste förbättras. Det är ett sätt att ytterligare motivera deltagarna i stället för en, som det nu är, godtyckligt utformad bonus. Vi vill helt enkelt se ett språklyft med individens behov och förkunskaper som utgångspunkt inte bonus som utgångspunkt, som den borgerliga majoriteten vill. Slutligen vill jag i denna den sista planerade debatten för arbetsmarknadsutskottet tacka utskottets alla ledamöter för ett trevligt arbete. Tyvärr har det varit mindre bra förslag från majoriteten, men det har varit roligt att debattera med er. Jag tror att vi nog kan säga att vi har gjort det sakligt och med gott hjärta, och vi har haft ett bra samarbete i utskottet. Jag vill också tacka utskottets kansli för ett väldigt bra arbete under den här mandatperioden. 16 REZA KHELILI DYLAMI (m): talar om folk som kommer från . Problemet är att det inte finns något land som heter . Det finns fyra delar och folkgrupper. Det är bra att ha exakt information när man debatterar. Det talas också mycket om sfi-bonus. Det är både fina och kloka ord som våra vänner säger, men mycket är bara sådant de har hört. Man har ingen erfarenhet själv egentligen. ska jag gå in på det anförande jag hade tänkt hålla och återkommer till oppositionens frågor senare, då jag gärna svarar på dem. har tydligt visat att tidigare invandrings- och flyktingmottagande i inte har varit någon framgångshistoria. Detta ska vi ändra på. Vi har förslag om det här. Vi måste och håller på att bryta kollektiviseringen av grupper som kommer till . Varje individ måste få de förutsättningar han eller hon behöver för att komma in i det svenska samhället. Det är väldigt viktigt. Jag har själv träffat många invandrare. Det är personer från samma land som jag själv och personer med andra nationaliteter folk som pratar pashto, urdu eller andra språk. För dem är det normalt att söka sig till någon invandrare som sitter i för att diskutera sin situation. De visar klart och tydligt att något är fel, och vi är tvungna att förändra något. Därför införde vi den försöksverksamhet som vi nu diskuterar. En försöksverksamhet med sfi-bonus har pågått i 13 kommuner. Vi föreslår nu en prestationsbaserad sfi-bonus som ska gälla för samtliga kommuner i landet. Vad är då skälet till att vi föreslår det? Jo, en sfi-bonus kommer att stimulera fler nyanlända invandrare att börja studera svenska. En bonus leder dessutom till att man anstränger sig mer för att snabbare lära sig språket. Därmed förbättrar man sina möjligheter att få ett arbete. Som alltid är nämligen arbete svaret på hur man bäst kan integreras och finna sin plats i samhället. Är det verkligen så viktigt att kunna göra sig förstådd på svenska? Svaret är: Javisst, det är det. Undervisning i svenska är helt centralt för ett bra flyktingmottagande och en smidig integration av nyanlända flyktingar och invandrare. Att behärska det svenska språket är som sagt kanske den allra viktigaste framgångsfaktorn för att få ett arbete, men det är även helt avgörande för att kunna leva ett självständigt liv, ha kontakt med det svenska samhället och dess myndigheter. Vi vet av erfarenhet att det svenska språket är livsavgörande för många. De som behärskar det svenska språket sitter på en nyckel till framtiden. Givetvis räcker det inte med att bara dela ut en bonus för att komma till rätta med problemen i sfi-undervisningen. Vi har också satsat på att höja lärarnas kompetens och att sätta tydligare mål i kursplanen. Till exempel genomförs obligatoriska nationella slutprov i sfi för alla studerande. Dessa ska vara ett stöd vid betygssättningen och utgöra en del av betygsunderlaget. Men vi måste också ställa krav på att nyanlända själva tar stort ansvar och lägger ned ett hårt arbete på att faktiskt lära sig svenska. I normalfallet tar det nämligen betydligt mellan start- och slutdatum för sfi-studenterna än vad som är motiverat. En stor del av sfi-studenterna gör avbrott i studierna, och stor tidsvinst skulle göras om antalet avbrott blir mindre och kortare. Alliansens syn på integrationspolitik skiljer sig från oppositionens. Vi ser och välkomnar individers olikheter, precis som våra vänner faktiskt pratade om . Jag undrar varför förslagen om en förändring av sfi inte har kommit tidigare till kammarsalen, när ni hade möjligheter att påverka och rätta till det här. Vi välkomnar, som sagt, att alla ska kunna stå på egna ben och inte vara bidragsberoende. Det kan vara ett direkt svar till som har frågat om alla ska vara fattiga, svaga och så vidare. Vi vill verkligen tvärtom. Vi vill att folk ska kunna påverka sitt eget liv. Jag träffade i går en person från ett företag i . Han kom till . Han påstod att han lärde sig svenska . Då fanns det ingen ordbok eller något annat hjälpmedel för att lära sig svenska. Jag har träffat en taxichaufför som har jobbat i ett taxibolag. Han har bott i . De försöker skicka tillbaka honom för att han ska kunna läsa svenska. Han säger: Tyvärr, jag har inte bättre möjligheter . Jag vill gärna kunna jobba. Jag har lärt mig svenska under dessa år. Behöver jag verkligen gå tillbaka till att sitta i skolan tillsammans med folk som har börjat lära sig svenska för sex, åtta eller sedan? Det blir väldigt jobbigt för mig att presentera mig och säga att jag har bott i och att jag kommer att börja läsa sfi igen. Man ska se var felet finns och vad felet var. En del nyanlända invandrare som saknar svenskkunskaper deltar dock inte i någon formell utbildning i svenska. För en snabb integration är det önskvärt att så många som möjligt lär sig tillräckligt bra svenska för att kunna delta i arbetslivet och fungera i samhället. Det är också angeläget att tiden i sfi inte blir längre än nödvändigt. Att ha ett arbete kan i sig fungera som ett bra sätt att tillägna sig svenska, och kunskaper i svenska är inte alltid nödvändiga för att få ett arbete. Men för de flesta är språkkunskaper av stor betydelse för att man över huvud taget ska kunna bli en del av arbetsgemenskapen. Vidare är det ett samhällsintresse att alla som bor i har tillräckliga kunskaper i svenska för att inte hamna i utanförskap. Det är särskilt viktigt att nå de kvinnor som varken arbetar eller studerar och förhindra att de isoleras från omgivningen eller far illa på grund av att de inte kan ta till vara sina rättigheter. För dessa kvinnor är deltagande i sfi av särskild betydelse. är av de sfi-studerande kvinnor. Trots detta finns det kvinnor som inte deltar i sfi av familjeskäl. Vår införda bonus kan bidra till att öka familjens intresse av att kvinnan studerar. Genom sfi får de studerande förutom språkkunskaper även möjligheter till sociala kontakter, bättre kunskap om samhället och större möjligheter att bli självförsörjande. Bonusen kan även motivera fler män att studera sfi och att fullfölja studierna i sfi och därmed förbättra sin ställning på arbetsmarknaden på . Sfi-bonusen, som omfattar 13 kommuner, bör alltså utvidgas till att omfatta samtliga landets kommuner. En nationell reform om sfi-bonus innebär att nyanlända invandrare i hela landet får samma stimulans att lära sig svenska snabbare. En sfi-bonus bör även kunna motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi och förbättra deras närvaro i utbildningen och leda till extra ansträngningar för att de snabbt ska nå godkänd nivå i studierna. Vilka ska då kunna få sfi-bonus? Jo, nyanlända i åldern ska kunna komma i fråga för bonusen. Den berörda kommunen ska informera de nyanlända som omfattas av lagen om förutsättningar och villkor för att få sfi-bonus. Kommunerna ska vidare besluta om och betala ut sfi-bonus efter skriftlig ansökan från den nyanlände hos den kommun där han eller hon är folkbokförd. Ansökan ska ha kommit in till kommunen från den dag då minst betyget Godkänd i sfi har uppnåtts, och staten bör ersätta kommunerna för kostnader för utbetald sfi-bonus och för deras administrativa kostnader. Införandet av en sfi-bonus förväntas medföra en massa positiva effekter för såväl nyanlända invandrare, det vill säga på individnivå, som samhället som helhet. Syftet med sfi-bonus är, som sagt, primärt att stimulera till ökat deltagande i sfi, till snabbare studiestart, till snabbare fullföljd utbildning och i förlängningen till snabbare inträde på arbetsmarknaden. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. (Applåder) (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 17 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag vill hälsa statsrådet , justitieminister , statsrådet , integrations- och jämställdhetsminister och statsrådet välkomna. 18 (): Jag vill ställa en fråga av allmänpolitisk karaktär till . Regeringen gick till val på att minska utanförskapet. Det var det löfte ni gav till väljarna. kan vi se resultatet. Bidragen ökar, och jobben försvinner. Det är kvar till valet. Då kan det vara dags att börja summera. Mellan slutet av 2008 och slutet av 2009 har socialbidragskostnaderna ökat . ökade de totala kostnaderna för socialbidrag med , och av landets kommuner har ökade kostnader för socialbidrag. Utanförskapet har ökat med 70 000 personer. Det, , är bokslutet för din regering. Resultatet har blivit att vi ser hur ett Bidragssverige växer fram i spåren av en borgerlig regerings politik. Utanförskapet ökar, och jobben försvinner. Vallöftet blir som ett fotografi, där vi bara ser negativet, där bilden och löftena försvinner. Allt blev tvärtom. Min fråga blir: På vilket sätt har den här regeringens arbete minskat utanförskapet? Jag kan inte se det, så min fråga måste bli: På vilket sätt har ökade klyftor minskat utanförskapet? 19 Statsrådet (): Det här är en fråga som Socialdemokraterna ständigt ställer. Den utgår från att allting är business as usual från valet . Det och hennes parti uppenbarligen har missat är att inte bara utan hela världen har genomlevt en finanskris som ännu inte är överstånden. De kalkyler som gjordes pekade på att ungefär 300 000 människor skulle förlora sina jobb i på grund av krisen. Så har det inte blivit. Dess bättre är det betydligt färre. Det är kanske 100 000 som förlorar sina jobb på grund av den här krisen. Det leder naturligtvis till att det uppstår belastning på olika socialförsäkringssystem. Det är därför de finns. Det finns inget annat OECD-land som har så kraftfulla automatiska system som träder in i en sådan här kris som dem vi har i . Vi har på regeringssammanträdet haft kommissionären på besök som har beskrivit som den bästa eleven i klassen när det gäller att hantera inte bara finanskrisen utan också de sociala frågorna runt denna. Socialbidragskostnaderna har ökat. Det är alldeles riktigt. Det är kommunerna som har dem. Det glömmer bort är att regeringen, via beslut här i , skjuter till till kommunsektorn bara , bland annat för att den ska klara av detta och se till att välfärdens kärna fungerar också under en sådan här djup kris. Krisen är ännu inte över. Vi har fortfarande hot. Från att ha varit en finanskris blir det nu en skuldkris. Det är ett antal länder som vi kan räkna upp. De har det gemensamt att det är partikamrater som regerar i de länderna. Det är kanske inte den enda förklaringen, men det finns i alla fall med. Det har gjort på det här området får omvärldens mycket positiva bedömning. Socialdemokraterna har en annan uppfattning. 20 (): Det blir svårt att debattera med någon som inte vill försvara sin egen politik. Ja, vi har haft en ekonomisk lågkonjunktur i hela världen. Men har tagit sig sämre ut ur den än jämförbara länder. Vi har haft en regering som har valt att stillasittande titta på när den ekonomiska krisen rullar in över och blir en jobbkris, när jobbkrisen tillåts vältra sig in i välfärden och bli en välfärdskris. Det är det vi har . Dessutom har man fattat medvetna politiska beslut som kastar ut sjuka människor ur sjukförsäkringen, som pressar ut löntagare ur a-kassan och som straffbeskattar landets pensionärer. Det är den politik som ni har försökt möta lågkonjunkturen med. Då måste min fråga fortsatt bli: Kan väljarna förvänta sig mer av samma medicin? Är det mer av ökad ojämlikhet som ska lösa problem? 21 Statsrådet (): Jag tror att ska kontrollera sina fakta lite bättre. Hon säger att har kommit sämre ut än andra länder. Det är inte sant. Det stämmer inte. Det finns inget annat land som har gått ur den här krisen med så starka statsfinanser. När vi tog över efter Socialdemokraterna hade vi en statsskuld som var av bruttonationalprodukten. Alla nyckeltal pekar på att det som vi har gjort under den här krisen har varit ändamålsenligt. Jag beklagar att det finns personer i socialförsäkringssystemen som har kommit i kläm. Det är sådant som har rättats till. Det får inte förekomma att sjuka människor ska jagas ut, och det kommer inte att ske framöver. Det är viktigt att se till att den offentliga sektorn utstrålar värme och empati. Människor ska kunna känna sig trygga när de förlorar sina jobb eller blir sjuka. Det är något som den här alliansen kommer att se till också framöver. 22 (): Min fråga går till statsrådet . Jag läser: Jag beställer den här kartläggningen av islamistiska miljöer och organisationer som rekryterar, för vi behöver veta mer och för att få veta måste det göras i form av en beställning till . Det sade integrationsminister i samband med att hon talade vid i . Hon hade redan gett i uppdrag att kartlägga hur islamister som vill lämna våldsbenägna extremistiska rörelser ska kunna få hjälp att hitta ut, ungefär som nynazister som får stöd för att bryta med sina organisationer. När man läser i det uppdrag som har fått kan man inte se någonting som handlar om islamister, det som sagt gång på gång, senast i en radiointervju . Jag undrar: Var får sina uppgifter från att det just är islamister som man ska leta efter? 23 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det stämmer det som säger. Regeringen har beställt en sammanställning av våldsamma islamistiska miljöer. Det är ett arbete som är ett led i att försvara vår demokrati. Det är därför vi sammanställer våldsamma miljöer, precis som vi sammanställer vitmaktmiljöer och vänsterextrema miljöer. Vi menar att också de våldsamma islamistiska miljöerna behöver sammanställas. Det är ett sätt att få bra kunskap för att debatten ska kunna vara nyanserad. Vi har också indikationer på att unga människor rekryteras till krigsländer, där de begår brott. Många av de unga människorna hoppas jag verkligen ska komma tillbaks till igen, deras hemland. Då är det viktigt att veta att samhället finns där och kan fånga upp dem och hjälpa dem. De kommer antagligen att vara drabbade av trauman av olika slag. ska se om det finns möjlighet att också upprätta avhopparverksamhet för den gruppen unga. Men har vi inte all information. Det är den som Säkerhetspolisen ska sammanställa åt oss. 24 (): Det här stämmer inte, . Det finns inget över huvud taget i uppdraget till som handlar om islamistiska grupper. Det här är något som statsrådet gång efter annan uttalar sig om i ett populistiskt försök att peka ut en viss grupp av människor, oavsett om de kan beskrivas som islamister, vanliga muslimer eller bara har en kulturell tillhörighet till en viss religion. Det är ett sätt att späda på den islamofobi som finns i vårt samhälle och som skadar så många människor. I skriftligt material efterfrågar man inte det som man går ut i medier och tidningar och låtsas att man har efterfrågat. Jag tycker att det är fel av ett statsråd. Här har jag uppdraget till . Jag tycker att det är väldigt märkligt. Jag vill ha en förklaring till varför gör på det här sättet. 25 Integrations- och jämställdhetsminister (): Att sammanställa information om våldsamma islamistiska miljöer eller att upprätta avhopparverksamhet för dem som befinner sig i de miljöerna ser jag inte som ett sätt att skada enskilda människor. Det är ett sätt att skydda samhället. Det är ett sätt att uppmärksamma de människor som på grund av utanförskap av olika slag söker en gemenskap i miljöer som vi menar är odemokratiska och farliga. Vi måste veta vilka de människorna är. Samhället måste ta sitt ansvar för att ge dem stöd om de väljer att lämna dessa miljöer. Jag delar inte uppfattning att det regeringen gör skadar enskilda. Tvärtom ger det enskilda stöd och skyddar vårt demokratiska samhälle. 26 (): Jag har en fråga till statsrådet . Vi har ju sett en försämring av servicen i våra landsbygdskommuner. Det har skett en radikal förändring till det sämre. Det handlar om statlig service som absolut får effekt på den kommunala och privata servicen som givetvis också försämras. Det kom en utredning som föreslår servicekontor där man samordnar statlig, och privat service i alla landsbygdskommuner. Tillsammans med statsrådet hade vi en debatt . Remisstiden har gått ut, så min fråga är: När kommer det ett förslag, ? 27 Statsrådet (): och jag hade en intressant debatt om detta. Vi är överens om att hela ska leva. Vi är överens om att det behövs statlig service överallt. Det ska gå att leva ett bra liv i hela . Den nya tekniken har skapat helt nya möjligheter. är något som gör det möjligt att ge service av den här karaktären ganska decentraliserat. Något som också är glädjande manifesterades på landsbygdsriksdagen i där jag deltog. Jag vet inte om var där.