prot · GX0995 · 2010-03-25 00:00:00 — Det är bara att genomföra det här. Titta på hur man ska göra det, lägg upp en plan och titta på kostnaderna, och sedan genomför vi det. Då säger regeringen: Vi utreder ännu mer. Det är oerhört märkligt, speciellt med tanke på hur mycket kritik som har kommit nu när det gäller alla hastigt hopkomna propositioner och allt slarv som finns i de förslag som kommer från regeringen . Men på det här området vill man inte göra det. Det finns alla möjligheter att göra det här utan att utreda ännu mer, men det bromsar man. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi markerar för de funktionshindrade att det här är någonting som är viktigt. Vi vill göra det, och det är klart att vi kan göra det . Det finns ingen anledning att bromsa det ännu mer. Det borde vara en sådan sak som den här regeringen kan göra utan att bromsa detta. Jag tycker nog att det är en sak som man ska lyfta ännu mer, och vi kommer att jobba med det i valrörelsen också, både när det gäller lönekartläggningen och när det gäller de funktionshindrade. 111 () replik: Björlund säger att det ibland blir hafs och slafs och går för fort. när vi tar lite tid på oss är inte det heller bra. Frågan är hur Björlund vill att vi ska jobba. Om vi ska ha en bra lagstiftning tror jag att det framför allt på det här området kan vara många gränsområden för vilka företag som till exempel måste bygga ramper. Hur ska tillgängligheten se ut ute i det vanliga vardagslivet? Vilka krav ska vi ställa på företag och så vidare i hela samhället? Det är alltså en ganska omfattande lagstiftning, och jag tror att det är ganska viktigt att den blir bra när vi får den på plats. När det gäller det här med tillgänglighet finns det vad jag kan minnas inga direkta skarpa lagförslag gemensamt från er tre partier. Ni har inte själva riktigt satt ned foten. Det är enkelt att stå här och säga vad man vill, men ni har ju ingen gemensam reservation när det gäller frågan om tillgänglighet, vad jag kan se. Björlund själv eller någon av dina kamrater här kanske kan tala om ifall det inte stämmer, men jag har inte hittat någon gemensam reservation där ni talar om att ni har ett alternativt förslag med en lagstiftning som ska på plats inom tillgänglighetsfrågan. Kom igen när ni har en gemensam reservation! 112 () replik: Jag vill börja med att konstatera att det är tur att de politiska partierna har större handlingsplaner än gemensamma reservationer i ett utskottsbetänkande att presentera för väljarkåren. Låt mig sedan ta upp att det finns mellan 300 000 och 350 000 anställda på arbetsplatser där man inte behöver upprätta en handlingsplan för jämställda löner och en jämställdhetsplan. Mycket tyder på att det är på de små arbetsplatserna, hos små arbetsgivare, framtidens arbeten finns. Det är där människor kommer att jobba. På vilket sätt tror och att man ska kunna ha ett systematiskt jämställdhetsarbete när man inte behöver upprätta någon jämställdhetsplan att förhålla sig till? 113 () replik: På låter det som om man gör en jämställdhetsplan som sedan ligger i en låda. Det är klart att den måste vara ett aktivt instrument . Vi säger inte att vi gör en plan som sedan inte ska implementeras under alla de tre åren. Självklart ska planen som skrivs ned ha ett perspektiv , det ska göras förändringar, anges vilka aktiva åtgärder som ska vidtas. Och, som sagt, alla arbetsgivare ska vidta aktiva åtgärder, och alla arbetsgivare ska fortfarande göra lönekartläggningar. Det kommer man inte undan enligt lagen. raljerar över gemensamma reservationer, att det skulle vara lätt att skriva ihop sådana. Ja, men nog är det märkligt, med tanke på att flera tagit upp den som en viktig fråga att ni inte kunnat enas om en gemensam reservation när det gäller frågan om tillgänglighet. Det gjorde ni inte heller förra gången när vi debatterade frågan. Då spretade motionerna. Om man läste dem kunde man se att ni hade lite olika åsikter. Det fanns inte ett enda skarpt förslag från Socialdemokraterna. 350 000 anställda har ingen handlingsplan, sades det. Jo, de har en handlingsplan. Om man har en treårsplan har man därmed också en handlingsplan , för den ska vara aktiv . Den ska inte vara aktiv endast den dag den skrivs, och den ska inte läggas i en byrålåda, utan den ska vara aktiv. Jag tror att den viktigaste fråga vi kommer att behöva ta upp är den att tillsynen måste förbättras för att få fler att verkligen göra handlingsplaner. Miljongranskningen, som gjordes under Socialdemokraternas tid vid makten och med den lagstiftningen, visade att av arbetsgivarna hade hittat osakliga löneskillnader och att fyra av fem arbetsgivare inte levde upp till lagens krav. Det var vid makten. Fyra av fem levde inte upp till lagen. Man kan alltså inte säga att den lagen är lösningen på dessa frågor. 114 () replik: Jag tror att och glömmer bort att de var med och beslutade om att arbetsgivare som har färre än 25 anställda inte behöver upprätta jämställdhetsplan och handlingsplan för jämställda löner. Det är lite skillnad mellan de två planerna och en lönekartläggning. Sedan raljerar jag inte när jag säger att vår gemensamma rödgröna politik inte finns i en reservation i ett betänkande. Det finns mycket större valmöjligheter för väljarna. Det var alltså ingen raljering. har faktiskt varit med och beslutat om att ta bort kravet i små företag eftersom det anses vara besvärligt för dessa arbetsgivare och företag. Det innebär att det blir upp till varje arbetsgivare med färre än 25 anställda att upprätta en jämställdhetsplan. Hur ska man kunna arbeta systematiskt om det inte finns någonting att förhålla sig till på dessa arbetsplatser? 115 () replik: Som anställd har jag att förhålla mig till en treårsplan som min arbetsgivare upprättat om vi är fler än 25 anställda. I övrigt kan jag, om det är ojämställt på arbetsplatsen, gå till min arbetsgivare och säga: Du ska göra en lönekartläggning och vidta aktiva åtgärder. finns lagstiftningen om kränkande särbehandling, trakasserier och så vidare. Flera lagstiftningar finns som gäller alla arbetsgivare. Sedan kan även facket vara med och via kollektivavtal stötta de anställda genom att göra överenskommelser med företagen om granskningar, alltså utöver det som lagen kräver. Under Socialdemokraternas tid vid makten och med den lagstiftningen fanns det jättestora problem. Fyra av fem arbetsgivare levde inte upp till lagens krav på lönekartläggning. Socialdemokraterna vill alltid gå tillbaka till det gamla och tror att det är lösningen. Jag tror att lösningen är en mer aktiv tillsyn. Möjligtvis ska vi trycka på regeringen att förbättra tillsynen så att planer görs, att de följs upp och att alla får del av detta goda arbete. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU14 Vissa mineralpolitiska frågor Punkt 1 (Minerallagen [utom frågor om uran]) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (mp) Votering: 226 för utskottet 13 för res. 1 19 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 s, 76 m, 17 c, 18 fp, 20 kd, 1 v, 1 - För res. 1: 1 s, 12 mp Avstod: 1 s, 1 c, 17 v Frånvarande: 35 s, 20 m, 11 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Uranprospektering och uranbrytning) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 133 för utskottet 128 för res. 2 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 76 m, 17 c, 18 fp, 20 kd, 1 - För res. 2: 96 s, 2 c, 18 v, 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 10 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 7 mp Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. NU15 Vissa ändringar i lagen om ekodesign Kammaren biföll utskottets förslag. FöU2 Naturolyckor och katastroffond Kammaren biföll utskottets förslag. FöU4 Strålningsskydd och kärnteknisk säkerhet Kammaren biföll utskottets förslag. FöU5 Sjö- och kustövervakningsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. TU16 vägunderhåll Punkt 1 (vägunderhåll) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 228 för utskottet 31 för res. 1 90 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 s, 76 m, 18 c, 18 fp, 20 kd, 1 - För res. 1: 1 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 34 s, 20 m, 11 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 7 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU35 Nyemission i (publ) Punkt 1 (Statens deltagande i nyemission i (publ)) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 248 för utskottet 12 för res. 1 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 76 m, 18 c, 18 fp, 20 kd, 18 v, 1 - För res. 1: 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 11 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 7 mp Punkt 2 (En genomgripande analys och kartläggning av SAS) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 137 för utskottet 115 för res. 2 7 avstod 90 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 19 c, 18 fp, 20 kd, 3 mp, 1 - För res. 2: 97 s, 18 v Avstod: 7 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 10 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 9 mp Punkt 3 (Svenska statens fortsatta ägande i SAS) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 230 för utskottet 19 för res. 3 12 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 76 m, 19 c, 18 fp, 20 kd, 1 - För res. 3: 1 s, 18 v Avstod: 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 10 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 7 mp Punkt 4 (Fortlöpande information från regeringen om tillståndet i SAS) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v) Votering: 134 för utskottet 115 för res. 4 12 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 19 c, 18 fp, 20 kd, 1 - För res. 4: 97 s, 18 v Avstod: 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 10 c, 10 fp, 4 kd, 4 v, 7 mp Punkt 5 Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § (forts. från 6 §) Diskriminering (forts. AU8) 116 FINN (): Jag har begärt ordet för att kommentera motion A318 som finns med i detta betänkande. har traditionellt varit tidigt ute internationellt sett med lagstiftning för att motverka olika typer av diskriminering. Kring detta finns det en bred parlamentarisk samsyn i allmänhet i vårt land, och det är vi stolta över. Vår nya sammanhållna diskrimineringslagstiftning har till ändamål att motverka diskriminering och på alla sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. I den nya lagen utökades inte bara antalet diskrimineringsgrunder utan själva diskrimineringsförbudet vidgades också till att gälla betydligt fler samhällssektorer . Anledningen till denna utvidgning och skärpning av diskrimineringsbegreppet i svensk lagstiftning utgår nämligen just från vår övertygelse om att diskriminering utgör ett flagrant brott mot grundläggande mänskliga rättigheter och principen om alla människors lika värde. Diskrimineringen inskränker människors lika möjligheter att forma sina egna liv. Diskriminering styrs av mekanismer som är likartade, oavsett grunden för diskrimineringen, och den kränkning som en diskriminerad människa känner får förmodas vara likartad oavsett diskrimineringsgrund. Jantelagen, som motion A318 handlar om, är inte en lag i juridisk mening utan ett koncept formulerat av den norsk-danske författaren i boken korsar sitt spår, 1933. Emellertid kan lagar som har politisk bäring vara såväl strikt juridiska som naturvetenskapliga eller sociala. I den senare aspekten är jantelagen intressant att analysera ur ett högst relevant politiskt diskrimineringsperspektiv. är en plats i din egen omgivning och i en förlängning du själv. Innebörden av lagen är i stora drag att stoppa all sorts initiativrikedom eller idéer från någon i sin omgivning. Har man ingen förmåga att skapa något nytt själv ska heller inte någon annan kunna göra det. Du skall inte tro att du är något är det förhärskande mottot för anhängare av jantelagen. Jantelagen formulerar alltså i ord den oskrivna lag som säger att man inte får sticka upp och tro att man är bättre än någon annan på något sätt. När jag väckte motion A318 om att låta göra en översyn av om inte också de centrala beståndsdelarna i det som går under benämningen jantelagen kunde utgöra grund för diskriminering, givet det faktum att diskrimineringsgrunderna ständigt utvidgas och att den nya diskrimineringslagstiftningen nu vidgat förbudsbegreppet till betydligt fler samhällssektorer än tidigare, kan en reaktion från allmänheten exemplifieras med ett samtal som jag fick av en man, ilsken som ett bi när han ringde till mig och ställde frågan: Motionera om att avskaffa jantelagen, Finn vem tror du att du egentligen är? Med detta samtals innebörd bekräftade alltså uppringaren i själva verket hela det goda motivet från min sida för att se över de många möjligheter till diskriminering människor emellan i samhället som attityden som bär upp jantelagen faktiskt innebär. Jag blev därför glad över att utskottet säger sig inte ha någon annan åsikt än de som jag framför i motion A318, men besviken över att man tror att detta enbart motarbetas genom opinionsbildning, nu när vi har en ny och utvidgad diskrimineringslagstiftning som vi borde kunna utveckla ytterligare i syfte att få bort skadliga attityder i vårt samhälle. För, herr talman, visst är jantelagen skadlig. Eller är den inte det? Ledande opinionsbildare, som exempelvis den mycket framgångsrika författaren till den utgivna boken , tryckt i över 30 000 exemplar, säger sig oförblommerat hylla jantelagen. Motivet för detta är att han ser jantelagen som en sorts garant för att de många viktiga moraliska koder som bär upp samhället bibehålls. Enligt honom håller de nu på att försvinna. Därför måste alltså jantelagen ha ett starkare stöd. Liknande besvärande åsikter till skydd för den, i mitt tycke, förfärliga och diskriminerande attityden i jantelagen hörs tyvärr från allt fler håll i samhällsdebatten. Det är alltså ingen trivial fråga. Här föreligger en sorts ambition som lägger en passiviserande våt filt över vars och ens utveckling i ett gemensamt samhälle i stället för att vi alla ska stödja och uppmuntra varandra utan att enbart tänka på den egna vinningen. Avslutningsvis, herr talman, tycker jag att det hade varit bra om utskottet hade uppfattat värdet av att på djupet analysera attityden, den tveksamma moralen, som begreppet jantelagen utgör och gärna tagit tillfället i akt att göra det nu när det finns ett tilläggsdirektiv till den pågående utredningen som arbetar just för att diskrimineringsproblem i vårt samhälle ständigt identifieras och problematiseras samt att vi i den mån det behövs lagstiftning tillgriper detta för att skydda oss alla. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:188 Nationell sfi-bonus Redogörelser /10:RRS26 styrelses redogörelse om gäststudenter i högre utbildning /10:RRS27 styrelses redogörelse om omlokalisering av myndigheter Motioner med anledning av prop. 2009/10:123 Myndigheterna inom smittskyddsområdet 2009/10:So4 av m.fl. (v) med anledning av prop. 2009/10:136 Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning 2009/10:Ub7 av m.fl. (s) med anledning av redog. 2009/10:ER1 Från delegation vid 2009/10:U8 av () 2009/10:U9 av () 2009/10:U10 av m.fl. (s) 11 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2009/10:676 En nationell IT-strategi i skolan av () till utbildningsminister () Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2009/10:645 Utbetalningar från på felaktiga grunder av () till statsrådet () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 3 § anf. 3 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.