prot · GY0931 · 2010-12-09 00:00:00 — Det är, avslutningsvis, intressant att höra hur statsrådet ser på frågan om EBO-lagen. 121 Statsrådet (M) replik: Ja, det är helt riktigt att detta tas upp i betänkandet. Men det är fortfarande och ett annat statsråd i regeringen som är ansvariga för frågorna. Därför får jag naturligtvis hänvisa till den personen. Det betänkande som talar om har remissbehandlats och bereds inom . Sedan vill jag hänvisa till det jag sade när det gäller ensamkommande barn. Jag tycker att det är viktigt att peka på att vi håller på med en översyn av vissa frågor rörande mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar, men det arbetet är inte färdigt . Det är komplicerade frågor. Vi vill naturligtvis försöka lösa den akuta situationen, som har uppstått. Det görs emellertid bäst genom att fler kommuner tecknar avtal med och att fler kommuner som har skrivit avtal ser över möjligheten att utöka antalet platser. Ingen lagstiftningsprocess i världen, hur snabbt den än körs genom , kan lösa det akuta problemet. Detta har jag sagt , men jag säger det gärna en gång till. Sedan var det frågan om EBO. Ja, asylsökandes boende är ofta i fokus för debatten. Men det finns inga enkla svar eller lösningar kring det egna boendet, även om det hade varit bekvämt. Det är en viktig princip att asylsökande själva kan avgöra var de vill bo någonstans. Det finns starka drivkrafter att bosätta sig nära släkt och vänner, men vi accepterar naturligtvis inte när detta leder till segregation eller utanförskap. Vi vill uppmuntra människor att bosätta sig i regioner med förutsättningar för arbete och bostad. Men att tvinga människor att bosätta sig på en ort vore konstigt. Det skulle skapa märkliga konsekvenser. Att avskaffa det egna boendet skulle kräva omfattande tvångsregleringar och vara ett stort intrång i dessa personers liv. Vi tror inte från regeringens sida att det är en lyckad lösning i integrationspolitiken att hindra människor från att röra sig fritt. 122 (M): Jag börjar med att yrka avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i socialförsäkringsutskottets betänkande. har en lång tradition av att människor kommer hit från andra delar av världen. Ny kunskap har tillförts vårt land under århundraden. Vad jag vill säga är att invandring inte är någonting nytt, utan det har gamla anor. Anledningen till att människor kommer hit har varierat under århundradena. Antingen har man kommit för att utveckla och tillföra något som inte funnits här tidigare, eller så har man kommit hit för att få en här. Varje människa har bara ett liv och en frihet, och den som behöver skydd behöver det . ska ha, och har, en generös och anständig asyl- och invandringspolitik. Det är vi skyldiga de tidigare generationer som har invandrat och varit med om att bygga upp vårt välstånd. har en tradition av att ta emot människor som flytt förtryck och fattigdom och ge dem möjlighet till ett nytt liv, och det ska vi vara stolta över. Jag är glad över att vi har en generös och human flyktingpolitik, och jag är glad över att regeringen har infört möjligheter för människor från tredjeland att komma till för att arbeta. Men jag blir orolig för min egen och andra 40-talisters framtid när jag inser vad politik innebär för mig och andra som ska gå i pension . Vem ska sköta om oss? Ska vi återgå till att lämna över ansvaret på våra barn? Ni säger att ni vill förbättra för pensionärerna, men ska man göra det genom ett gästarbetarsystem? Vi har en stor förändring i befolkningssammansättningen framför oss. Andelen kommer att öka med . De allra äldsta, de som fyllt , kommer också att bli dubbelt så många. Arbetskraftsinvandringen handlar om att tillgodose den svenska arbetsmarknadens behov av arbetskraft, och det ska vi vara tacksamma för. Andelen människor i arbetsför ålder minskar som det föds alltför få barn. Arbetskraften skulle minska om det inte vore för invandringen. noterar att huvuddelen av den svenska befolkningsökningen beräknas utgöras av invandring. går det 29 personer på 100 yrkesverksamma. Den siffran kommer att öka , och det är siffror som talar för sig själva. vill minska både asyl-, flykting- och arbetskraftsinvandringen . Vem ska bära upp jobben , fru talman? Det är min fundering. 123 (SD) replik: Jag har ingen lång replik. Jag vill bara kort kommentera, , att vi inte har sagt att vi ska minska arbetskraftsinvandringen . Vi tycker att arbetskraftsinvandringen ska vara helt behovsanpassad, såsom den var . Det man kan se och det man också, tycker jag, borde ha kunnat förutse är att de nuvarande reglerna för arbetskraftsinvandring riskerar att bli ett läckande såll. De riskerar att missbrukas av den som vill komma in på annan grund. Vi har kunnat se hur det svenska asylsystemet har missbrukats. Vi har kunnat se hur det också har blivit eftertraktat att kunna få uppehållstillstånd i och hur människor betalar till flyktingssmugglare. Jag kan förstå dessa människor. Det kan ligga desperation bakom. Det kan handla om en strävan att få en bättre tillvaro. Men om vi ska ha något slags rättssäkerhet i systemet måste vi ändå ha regelverk som tillgodoser att den form av invandring som regleras också är den form av invandring vi ser i praktiken. Jag tycker att det är uppenbart att om man är beredd att lägga flera hundra tusen på en flyktingsmugglare är man också beredd att lägga flera hundra tusen på att få ett arbetstillstånd till exempel. Det är klart att detta missbrukas av arbetsgivare som ser sin chans att göra pengar eller få billig arbetskraft. Trots kollektivavtal kan man ju alltid göra uppgörelser vid sidan av som gör att det blir en lönsam affär. Det har vi redan kunnat se i preliminära undersökningar och utredningar. Som sagt: Behovsanpassa gärna arbetskraftsinvandringen såsom man gör i länder med erfarenhet av just arbetskraftsinvandring, till exempel och . Men den typ av arbetskraftsinvandring vi har är rent ut sagt naiv. 124 (M) replik: är var fjärde läkare i av utländsk härkomst. Jag tänker på vården och omsorgen. Det är invandrare som bär upp den. Ska man ha ett gästarbetarsystem med invandrare som kommer och som inte behärskar språket? Hur ska det fungera på ett äldreboende eller inom sjukvården? Ni har ju uttalat att ni vill ha ett rent gästarbetarsystem, men jag tror att det är väldigt svårt att få det att fungera i praktiken. 125 (SD) replik: Med det regelverk vi har som bestämdes 2008 kom det 30 000 människor direkt till för att arbeta. Det handlar inte om människor som överlag kan svenska. Det är inte heller så att det är läkare, utan vi har kunnat se att det i väldigt stor utsträckning är restaurangbiträden och städare som har kommit. På en arbetsmarknad där vi har en arbetslöshet på borde vi kunna lösa det behovet av arbetskraft på något annat sätt. Vi kan se att människor som har kommit till i stora mängder från just de här länderna utanför står utanför arbetsmarknaden. Det kanske vore bättre att försöka matcha dem, få in dem i samhället och få dem att bli en del av samhällsgemenskapen och in på jobblinjen så att vi på något sätt kan upprätthålla ett samhälle där människor har jobb och blir en del av samhället. Om vi i stället väljer att lägga ut de arbetstillfällen som finns och i de få fall man inte hittar arbetskraft inom landet inför hela världen, då cementerar vi bara det utanförskap som redan finns. Det riskerar också att bli väldigt kostsamt, även om det kan vara billigt för den enskilda arbetsgivaren att få billig arbetskraft utifrån. Men det innebär att om man får arbetskraft som egentligen borde ha kunnat gå att finna inom landet blir det faktiskt staten som får stå för den kostnad som det innebär att det går en annan människa arbetslös inom landet. Det är inte en ansvarsfull linje ni har hittat. Det är inte en arbetslinje, utan det är en utanförskapslinje. 126 (M) replik: Jag tror att vi pratar om olika saker, för arbetskraftsinvandringen ska ju tillgodose ett långsiktigt behov. Vi ska inte ha ett system där människor kommer och jobbar eller två och så ut igen. Vi kommer att behöva dem långsiktigt, kanske 40, 50, upp till . Det gäller hela . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Skatt, tull och exekution Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (prop. 2010/11:1 delvis). 127 (S): Det här ärendet handlar om vilka anslag som ska finnas till , och exekution, men jag tycker ändå att det är på sin plats att nämna någonting om varför vi har skatter. Skatter tas inte ut som något självändamål. Skatter tas ut för att finansiera åtaganden som av medborgarna anses vara gemensamma samhällets angelägenheter. Utgångspunkten för diskussioner om hur hög skattenivån ska vara och ur vilka källor skatterna ska tas är därför frågan om vilka åtaganden samhällsorganen de statliga, de kommunala, de landstingskommunala har. Skattedebatten bör därför handla inte bara om effekterna av olika enskilda skatter utan också om de samlade effekterna av skatter och skattefinansierade utgifter. Det är som regel lätt att se fördelar med sänkningar av en viss enskild skatt. Det är inte lika självklart att man hittar vinster om man lägger ihop dem med vad som skulle krävas av förändringar i de samhälleliga skattefinansierade åtagandena. Dess värre förs ofta skattesänkningsdebatten som om man ska få alla fördelarna med att betala mindre skatt, det vill säga mer pengar över, men slippa konsekvenserna i form av ökade egna utgifter och mindre pengar kvar för det som tidigare betalades via skatten. Det är inte alltför ovanligt att grupper som argumenterar för lägre skatter lika ivrigt argumenterar för nya samhälleliga åtaganden som kräver ökade utgifter och skattemedel. Skatterna är inte pengar som försvinner ut ur ekonomin. De återförs ofta i olika former till individer, företag och nyttigheter som under alla omständigheter måste betalas. Om de inte betalas med hjälp av skatter måste de betalas i andra former. Det är inte alltid med automatik mer samhällsekonomiskt gynnsamt att skola, vägar eller sjukvård finansieras via privata resurser i stället för via skatterna. Dagens debatt är egentligen överspelad. Vi antog ramarna för skatterna. Det är viktigt att säga att vi från Socialdemokraterna, har en reservation och i den tidigare budgetdebatten föreslagit 35 miljoner mer för . Jag ska försöka utveckla lite mer varför vi har föreslagit det. Utskottet har besökt . Det var en givande diskussion med och en bra presentation av numera generaldirektören för , före detta statssekreterare i den moderata regeringen. Han talade om hur viktigt det var att prioritera det förebyggande arbetet med skatterna. Det finns en logik i det; det är bättre att borsta tänderna och slippa hålen än att laga dem i efterhand. Men det finns också skäl att göra mer åt den brottslighet i form av undandragande av skatt som finns i samhället. Den organiserade brottsligheten och den svarta ekonomin beräknas innebära att staten förlorar ca . Det är oerhört mycket. Vad motsvarar 130 miljarder? Eftersom jag har varit verksam som ordförande i försvarsutskottet kan jag säga att det är den framlagda försvarsbudgeten. Det är oerhört mycket pengar som staten, samhället och medborgarna inte får ta del av därför att de hålls undan i skatt. Vi tycker att fler åtgärder borde vidtas för att få in den verkliga skatten. Att få in alla 130 miljarder om beräkningen är riktig är väl att vara för optimistisk. Men det behövs kraftfulla åtgärder för att klara av att få in mer av det som undanhålls. Det var inte utan att generaldirektören också tyckte att mer pengar skulle innebära att de skulle klara målet ännu bättre. Det vore konstigt om han sade något annat. Det behöver föras en mer omfattande debatt och diskussion om att det finns många som undanhåller skatten. Vi bygger vår gemensamma välfärdsstat tack vare skatten. Därför bör den frågan diskuteras mer. Vi kommer säkert att återkomma till frågan i debatter framöver. Vi har en reservation i betänkandet med anledning av en motion väckt av med flera. Den gäller att tullverksamheten behövs i hela landet. Jag är lite osäker på hur lång kust har. Den kan vara beroende på hur man räknar in kuster runt öar och så vidare, men vi har kust. Med anledning av det jag framförde tidigare om syndikat och svarta marknaden behöver tullverksamheten finnas över hela landet. Det är lätt för oss som är här, och för dem som är bosatta i , att tycka att stannar vid de tre stora orterna , och . Vi har faktiskt den långa kusten jag talade om. Där behövs också en tullverksamhet. Syndikaten och de som vill bryta mot vårt regelverk letar sig fram dit där det är lättast att ta sig förbi. Därför tycker vi att ska tillkännage, i enlighet med den motion som har väckts av med flera, att mer omfattande resurser ges till de områden som är glesbefolkade och där det är lätt att ta in smuggelgods av olika slag, som får följdverkningarna att våra ungdomar får tag på droger, bland annat i storstäderna. Med anledning av detta yrkar jag bifall till den reservation Socialdemokraterna har lämnat i utskottets betänkande. 128 (M): hade en bred debatt om inriktningen på den förda skattepolitiken under gårdagen i anslutning till finansutskottets betänkande nr 1. Det här betänkandet berör anslagen till det som kallas vår skatteadministration. Det är tre myndigheter. Det är , som föreslås erhålla , , som föreslås erhålla 1,6 miljarder, och , som föreslås erhålla ett anslag på . Det här är tre myndigheter som alla har genomgått omfattande omstruktureringar och omfattande omorganiseringar . beslutade kammaren att avveckla dåvarande och de tio regionala myndigheterna och i stället inrätta det nuvarande . fattade kammaren beslut om att slå samman de tio kronofogdemyndigheterna till en rikstäckande kronofogdemyndighet. Genom ett riksdagsbeslut fick kronofogden en fristående ställning i förhållande till . , med anor , var uppdelat i 38 myndigheter i tre olika nivåer det här känner fru talmannen väl till och är en myndighet med en ny organisation . Det finns skäl att framhålla i utskottets överväganden att samtliga myndigheter har en viktig uppgift att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn. Det är viktigt med en rättssäker tillämpning av regelsystemet. Det är fråga om en enhetlig och lika behandling av företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheterna. Det är förstås en angelägen och viktig rättssäkerhetsaspekt. Det är en viktig uppgift för myndigheternas ledning att säkerställa att lika ärenden behandlas lika. För att ska bedriva verksamheten på ett effektivt och rättssäkert sätt föreslås nu att ytterligare medel tillförs myndigheten. Därför ökar anslagen med 200 miljoner engångsvis i höstbudgeten och med 115 miljoner varaktigt . har en budget på drygt 6,7 miljarder, vilket gör att det är fråga om en omfattande medelstilldelning. Det är också en strävan från sida att vara den bästa och mest effektiva skattemyndigheten inom OECD-området. har en viktig uppgift att kontrollera, revidera och informera. ska säkra de skatteintäkter som har beslutat, skydda seriösa företagare från illojal konkurrens och stå för god service och bra bemötande till privatpersoner och företagare. För effektiviteten, legitimiteten och tilltron till vårt skattesystem, det som kallas god skattemoral, är en central och viktig aktör. uppträdande, service och processföring måste vårdas med förnuft så att vi alla ser att vår skatteordning är legitim. Allmänhetens förtroende för är en av de avgörande bitarna för vår skattemoral. har en mycket viktig uppgift att bekämpa både skattefusk och svartarbete, och framväxande av det som kallas den svarta ekonomin, eller the shadow economy, som engelsmännen säger. anslag föreslås ökas varaktigt med , inte minst mot bakgrund av arbetet med att bekämpa den organiserade brottsligheten i de så kallade regionala underrättelsecentrumen. har också en viktig uppgift att verka för effektiv handel och för ökad import och export som gynnar ekonomi, jobb och tillväxt. Vi behöver ha enkla regler som ger rätt intäkter och en konkurrensneutral handel som gör det gynnsamt för både import och export. I uppdrag och uppgifter ställs höga krav på kunskaper och logistik, kunskaper om ekonomi och informationsanalys. Det är 60 miljoner resande som passerar in i och ut ur . Det är 12 miljoner bilar som passerar gränser. 1 miljon lastbilar och 600 000 containrar kommer till . Vi vill ge goda förutsättningar för att den trafiken ska öka. Det är bra för vår ekonomi, för handel och för jobb. I detta finns förstås en stor uppgift och en stor utmaning att selektera insatserna och ha en god informationsanalys för att kontrollera trafiken på rätt plats, vid rätt tillfälle och med rätt kompetens, allt i syfte att förhindra det illegala och förenkla för det lagliga. har en viktig uppgift att på ett effektivt, partsneutralt och förtroendeingivande sätt verkställa beslut och driva in skulder. Myndighetens anslag föreslås nu ökas varaktigt med , också här för arbetet mot den organiserade brottsligheten inom regionala underrättelsecentrum. Myndigheten har en angelägen uppgift att underlätta för människor att göra rätt för sig och att upprätthålla en god betalningsvilja. Det totala anslaget till myndigheten uppgår till . Till detta ska också sägas att skatteutskottet har besökt, fört samtal med och granskat både och tidigare, och vi ser fram mot att träffa . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande och avslag på reservationen. 129 (MP): Tack, , för en genomgång som gör att den enorma publiken nu har full koll på vad vi diskuterar. Det är faktiskt en person uppe på läktaren. I går diskuterade vi hur vi skulle dra in pengarna, hur mycket pengar vi skulle dra in, vilka skatter vi skulle ha och hur höga de skulle vara. ska vi göra av med pengarna, i vårt fall på , och . De här myndigheterna kan också påverka hur mycket pengar vi får in. Jag tänkte framför allt prata om , inte för att de på något sätt skulle vara viktigare än de andra utan för att det är just för som vi i De rödgröna har förslag på ett extra tillskott utöver det som regeringen har. Regeringen föreslår ett tillskott, vilket är välkommet med tanke på ansträngda ekonomiska situation. Det innebär att man inte behöver krisa fullt så mycket som man skulle behöva göra annars. Men vi i De rödgröna har en ambition att satsa lite mer offensivt på att motverka skattefusk. Genom en sådan satsning kan vi få in mer skattepengar. De 130 miljarder som pratade om är ju pengar, men vi är inte så naiva att vi tror att vi får in alla dem bara genom vår lilla blygsamma satsning på 50 miljoner. Men vi tror i alla fall att det är ett steg för att kunna bättre arbeta mot skattefusk. Det här är viktigt inte bara för statskassan utan också för alla de människor och företag som vill göra rätt för sig och som ska kunna göra det i rättvis konkurrens. Det är inte så kul för den företagare som verkligen försöker köra vitt och behöver konkurrera med den som kör svart. Därför föreslår vi ett tillskott på 50 miljoner till , för att offensivt kunna arbeta med skattefusk. Vi föreslår också ett tiopunktsprogram med konkreta åtgärder för att kunna minska skattefusket. Eftersom vi tog ramarna som innebär att vi inte har några mer pengar att ge till , enligt den beslutsordning vi har i , har jag ingen reservation att yrka bifall till. Jag tänkte i alla fall säga det här. 130 (FP): har vi upplevt två voteringar som innebär att rikets styrelse inte ska få så mycket pengar som regeringen hade föreslagit, men de ska ändå utföra alla de uppdrag som det är tänkt att de ska göra. Mindre pengar samma uppdrag. har vi ett nytt ärende, nämligen Skatt, tull och exekution, och då är det intressant att notera huvudlinjen från Socialdemokraterna, å ena sidan och å andra sidan. Den är att man ska utföra ytterligare uppgifter, men inte genom att som tidigare få sänkta anslag utan genom att nu få ökade anslag. Det är en stor principiell skillnad mellan att göra mer saker och göra mindre saker. I detta fall behöver och mer pengar för att göra samma saker. Men när det gällde rikets styrelse fanns det en gemensam linje från och De rödgröna om att minska anslagen. Det är stor skillnad i förhållningssätt. Jag tycker att den nya majoriteten när det gäller hur man hanterar anslagsökningar respektive anslagsminskningar är väldigt intressant. Det finns en reservation, och det finns ett särskilt yttrande från De rödgröna och ett annat särskilt yttrande. Då är frågan: Bör jag rösta för reservationen? Ja, det kan man kanske fundera på. Reservationen gäller , och den är principiellt intressant. Den handlar nämligen om ett förslag om tillkännagivande till regeringen att regeringen bör se till att omdirigera resurser från andra delar av till . Det som står här om håller jag gärna med om det är långa avstånd i . Men är det rimligt att jag som riksdagsledamot ska rösta för detta utan att det anges någonting om varifrån de nya resurserna till ska tas? Det är så, , att om den här reservationen där man föreslår att det ska komma nya resurser till skulle vinna bifall måste man ta resurserna någonstans. Och hur jag än läser i denna reservation finner jag inte en antydan om vi ska ta dem från Öresundsförbindelsen, från och , eller någon annanstans. Ni är skyldiga att tala om detta: Varifrån ska regeringen ta pengarna? Mer resurser till det har jag full förståelse för. Men vi som inte har så mycket pengar måste ju fråga er: Varifrån ska dessa resurser tas? Vilken gränsbevakning är det som ska överges? Är det tullen i som inte ska få någonting? Eller är det tullen i , och så vidare? Ni är skyldiga att svara på det. Om jag ska kunna rösta för den här reservationen måste jag veta vilka konsekvenserna är för resten av landet av den här reservationen. Det är intressant att se det särskilda yttrandet när det gäller skatt, tull och exekution, särskilt , och jag måste fundera kring storleksordningen på detta. Man föreslår ett ökat medelsbehov med . Det är ett verk med 10 500 anställda. Där skulle man kunna förstå att man hade möjlighet att inom den här ramen omdisponera resurser för att uppnå just det som Socialdemokraterna, vill. Med och 10 500 anställda är det möjligt, enligt min uppfattning. Men sedan kommer man till . De som var med och skar ned på alldeles har ännu mycket mer pengar till tullen. De nöjer sig inte med dessa blygsamma 15 miljoner, utan de har dessutom till och till . Det är , och det är en betydande summa. Det är i själva verket hälften av den besparing som de alldeles drog in. Jag vill återkomma till tullen. Det gäller om vi i ska utfärda ukaser om att ska vara lokaliserat på något visst sätt. Som fru talmannen vet har jag varit i skatteutskottet ganska länge, precis som fru talmannen, som har varit ordförande . har vi träffat olika generaldirektörer: , som en gång var socialdemokratisk statssekreterare, och , som var centerpartistisk riksdagsledamot. Jag och andra har varit med och hanterat vid olika tillfällen. När lade fram den stora omorganisation som trädde i kraft hade vi synpunkter på hur mycket pengar skulle få. Men vi var, fru talman, mycket noga med att inte tala om hur skulle sköta detta. hade en styrelse, och man fick regleringsbrev från regeringen. Men att skulle säga vilken verksamhet som det skulle finnas exakt i ansåg vi från den dåvarande oppositionen att vi inte var kompetenta att klara. Jag minns att någon tyckte att det skulle finnas en tullstation i . Men det förslaget från vann inte gehör hos vårt parti och inte ens hos ledamöter, utan man tyckte att det var en sak för och , och finns det ett insynsråd. När man går emot den här reservationen, som jag avser att göra, är det framför allt på den grunden att självt måste få avgöra, utifrån regleringsbrevet från regeringen, hur verket ska använda pengarna bäst. Vi här i kan inte föreskriva att det ska finnas verksamhet på vissa ställen, även om det är långt mellan ställena i , utan det måste få avgöra. 131 (S) replik: