prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — Men vi kan besluta om att sälja dem, att spara dem eller att annullera dem. Varför röstar ni emot att ge det tydliga beskedet till regeringen och det tydliga beskedet till väljarna att deras klimatinsatser inte har varit förgäves, att klimatarbetet inte har varit förgäves och att man inte tänker sälja deras klimatinsatser till ett annat land? 54 () replik: Alliansregeringen för en energi- och klimatpolitik som kommer att leda till att vi är och fortsätter att vara förebilder och föregångare i det globala klimatarbetet. Vi gör det på ett sätt som kommer att gynna de svenska företagen och som kommer att minska utsläppen av växthusgaser. Detta har man redogjort för med all önskvärd tydlighet i de energi- och klimatpropositioner som vi behandlade i kammare . När jag jämför de propositionerna med de motioner som fanns från oppositionen är det en tydlig skillnad. I propositionerna och i betänkandena jag uppmanar att gå tillbaka och läsa dem står det tydligt vilka utsläppsminskningar som vi vill se och vilka skatteförändringar som vi ser framför oss. Men skillnaden är att när jag tittar på vänsterkartellens sida ropar på bensinskattehöjningar med milen. Det finns inga tydliga alternativ. Det finns inte en tydlighet i er energi- och klimatpolitik om hur ni ska nå era höga utsläppsmål. Vi kommer att fatta beslut om ett tillkännagivande där vi säger till regeringen i vilka former detta beslut ska ske. Vi säger också att det ska ske utifrån den lagstiftning som vi har. Vi har ett ansvar när vi bedriver ett arbete i att vi följer de beslut och lagar som vi alla har varit med och fattat beslut om. Det kanske är det som är skillnaden mellan att sitta i majoritet och i opposition. När man är i majoritet behöver man vara med och ta ansvar. Jag ser tydligt att oppositionen inte väljer att ta detta ansvar. 55 PER () replik: Till att börja med säger att regeringen ska fortsätta se till att ska vara en förebild. Tyvärr kan vi konstatera att inte har varit den förebild som kunde ha varit och som hade behövts om vi skulle ha kunnat nå ett bra internationellt avtal. Det första som hände på Köpenhamnstoppmötet var att blev utnämnt till fossil of the day av miljöorganisationerna för att man hade en så dålig klimatpolitik från regeringens sida. Det tycker jag ändå visar hur låga ambitioner som den här regeringen har haft och hur dålig som man har varit som förebild på klimatområdet. När det gäller de olika sidornas ambitioner i klimatfrågan kan man konstatera att de rödgröna gemensamt har levererat. Vi har fört en politik gemensamt som har minskat utsläppen med uppåt då ekonomin har växt med . Detta skedde trots den dåvarande oppositionens intensiva motstånd inför varje beslut som har lett fram till dessa minskningar. Vid varje höjning av klimatskatterna och vid varje investering i klimatinvesteringsprogram var det ett vilt motstånd från oppositionens sida. Det tycker jag tydligt visar för väljarna att det finns en sida som har levererat och som har lyckats föra en ambitiös klimatpolitik som verkligen förde fram till en tätposition internationellt. står och pratar om att det är regeringssidan som har tydlighet i klimatfrågan. Då är det upp till bevis. Detta är en extremt viktig fråga när det gäller tydligheten. Vi från de rödgröna partierna säger gemensamt: Vi vill annullera utsläppsrätterna. Vi vill att klimatarbete, det arbete som har bedrivits runt om i , ska göra skillnad. Om ni nu har en så tydlig politik, , vad vill ni i den frågan? Här är tydligheten satt på sin spets. Vi vill annullera. Tydligare än så kan man inte vara. Hur tydliga kan regeringen och regeringens företrädare från de borgerliga partierna vara i denna fråga? 56 () replik: Som jag sade tidigare kommer vi inte att riskera anseende i klimatförhandlingar i ett globalt perspektiv. Vi kommer inte att riskera de mål som vi har fattat beslut om i denna kammare. Jag förstår att det kanske är tröttsamt att jag upprepar det, men det är tydligt att Per inte har uppfattat det som jag har sagt. Därför väljer jag att upprepa det för tredje gången. När vi tittar tillbaka på det föregående årets arbete inom men också inom Europeiska unionen kan vi konstatera att med alliansregeringen under ordförandeskapet var drivande i EU:s arbete för att skapa en tydlig position inför , sätta upp tydliga målsättningar och vara drivande i förhandlingarna. Sedan nådde vi inte hela vägen fram i , och det beklagar jag. Men jag kan konstatera att det berodde på bra många andra förutsättningar. Det var varken eller EU:s fel. Vi hade tydliga målsättningar. När det återigen gäller den nationella energi- och klimatpolitiken kan jag bara konstatera att det inte finns en tydligt redovisad energi- och klimatpolitik från vänsterkartellens sida. Jag kan välja att fråga Per följande: Hur mycket kommer vänsterkartellen att höja bensinskatten under nästa mandatperiod om, vilket jag inte hoppas, ni skulle vinna valet? 57 PER () replik: Den sista frågan kan jag besvara på en gång. Vi håller på att förhandla fram en budget . Det kommer väljarna att få klart besked om inför valet. Det kommer inte att finnas någon tveksamhet kring den frågan. Jag kan också konstatera att tidigare regeringar med grönt stöd åkte runt i världen och lyckades rädda Kyotoprotokollet, det enda internationella avtal som minskar utsläppen. Trots ett enormt motstånd från till exempel sida lyckades man faktiskt att med en hög miljöambition och med en bra klimatpolitik i ryggen rädda Kyotoprotokollet. Denna regering lyckades få fram en politik från EU:s sida som inte gjorde det möjligt att nå fram till ett avtal i . Det var ett magplask, och det hoppas jag att vi kan vara överens om. Det tycker jag visar på att denna regering inte har lyckats leverera i klimatfrågan. Det kan jag bara beklaga. Jag märker att vi inte får något besked från när det gäller om regeringen kommer att ge något besked över huvud taget och vilket besked regeringen i så fall kommer att ge. Men, , även ni på den borgerliga sidan är riksdagsledamöter. Ni har också rätt att ha en egen uppfattning. Även den borgerliga sidan har en möjlighet att skicka ett budskap till regeringen. Där måste ni ändå kunna ge någon form av besked. Vad vill de borgerliga riksdagsledamöterna här i ? Vill man att regeringen ska sälja utsläppsrätterna? Vill man att regeringen ska behålla utsläppsrätterna och inte göra något med dem, eller vill man att regeringen ska annullera utsläppsrätterna? Som politiker måste man ha någon form av politisk vilja. Vi på den rödgröna sidan har varit väldigt tydliga. Vi lämnar ett budskap till regeringen och säger: Det här är vår politiska vilja. Vi vill att utsläppsrätterna ska annulleras. Vi vill att det klimatarbete som har bedrivits runt om i världen ska få effekt. Vad vill alltså ni på den borgerliga sidan? Vad vill ni borgerliga ledamöter? Vilket budskap vill ni skicka till regeringen i frågan? 58 () replik: Kyotoprotokollet var oerhört viktigt för klimatarbetet och för att vi skulle komma i gång med arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Men vi måste också kunna konstatera att en stor del av de stora utsläppsländerna står utanför Kyotoprotokollet. Hade vi nått hela vägen fram i hade vi, förhoppningsvis, nått en överenskommelse där de stora utsläppsländerna var med. Jag beklagar att vi inte nådde hela vägen fram. Men var med och såg till att EU var drivande i de här förhandlingarna. såg under ordförandeskapet till att EU satte upp målet om hur mycket utsläppen ska minskas . Försök alltså inte att lägga skulden på och EU när det gäller ! Vi vet att det var många länder som inte var intresserade av en överenskommelse och som satte käppar i hjulet och drev processuella frågor. Vi var med, och vi var drivande. Helst hade vi velat nå hela vägen fram. Det gjorde vi inte, så nu får vi ta nya tag och ytterligare ett steg. Då är det viktigt vad vi gör här i och att vi har en energi- och klimatpolitik som är trovärdig och som är sådan att vi lever upp till uppsatta mål i procenttal. Det gör vi från Alliansens sida. Oppositionen väljer att sätta upp höga procenttal men redovisar inte hur man ska göra, vilket är beklagligt. Jag beklagar att man från oppositionens sida inte väljer att föra en ansvarsfull energi- och klimatpolitik; jag hade förväntat mig lite mer. kommer vi att fatta beslut som leder till att vi för regeringen pekar ut hur vi vill att besluten ska gå till. Men givetvis är vi bundna av de mål som vi varit med och fattat beslut om här i kammaren till 2012, till 2020 och till 2050. Vi kommer inte att göra någonting som gör att vi inte når de målen. 59 (): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Som mina allianskolleger konstaterat här kan också jag konstatera att det är en ganska positiv situation som vi nu har att diskutera. Vi har ändå ett överskott av utsläppsrätter, något som vi utifrån en bra klimatpolitik i har lyckats uppnå. Det kan i sig aldrig vara ett problem. Debatten här har kanske, kan man tycka, innehållit en del överord. I fråga om vem som ska ha kredit för det goda klimatarbetet får vi väl konstatera att både tidigare regering och den nuvarande regeringen ska ha kredit för de mål vi så här långt uppnått. Ändå måste vi arbeta vidare. Vi har väldigt ambitiösa mål här i . Naturligtvis krävs det väldigt mycket när det gäller att uppnå dessa mål. En av effekterna som här kan ses är att kommer att uppnå ett betydligt högre mål än målet utifrån Kyotoprotokollet och den bördefördelning inom EU som lades fast. Det kan kännas lite konstigt att vi fick . I finns det en liten notering om att det i viss mån byggde på att man då beräknade att skulle avveckla sin kärnkraft, vilket inte gjorts på det sättet. Det är väl värt att notera att den svenska elproduktionen alltjämt är i princip helt fossilfri. Det beror inte bara på kärnkraften, utan det har också att göra med vattenkraften och med utvecklingen av många förnybara energikällor. Hur som helst görs nämnda notering i . Det kan ju kännas lite underligt med plussiffra när det gäller utsläppsrätter. Vi har diskuterat siffran i sammanhanget 10, 11,9 eller något sådant. Men det kommer väl en avräkning att få utvisa. Den avräkningen beräknas inte komma förrän egentligen 2014. Det är alltså inte överskottet i sig som är problemet, utan det gäller naturligtvis hur vi hanterar detta. Om vi utgår från granskning och styrelsens redogörelse utifrån den granskningen, som väl egentligen är grunden för dagens debatt, har det konstaterats att det har varit en bristfällig redovisning av utsläppsrätternas omfattning. Att frågan ej har underställts pekar man också på liksom på att det inte finns någon avsiktsförklaring om vad man ska göra med utsläppsrätterna. Vidare tar man upp en fråga som jag upplever som väldigt viktig, nämligen frågan om information till allmänheten. Allmänheten är naturligtvis en viktig aktör i sammanhanget. I debatten här har det pekats på att det måste gå att få feedback på enskilda människors insatser. Informationen till allmänheten är alltså en punkt som jag menar särskilt ska noteras. och dess styrelse kommer fram till att det vore lämpligt att i årsredovisningen för staten redovisa även sådana här uppgifter. Som tidigare nämnts här kan vi med viss tillfredsställelse se att regeringen har sagt att man avser att göra det i den årsredovisning som kommer . Vi får hoppas att den redovisningen är fullödig. Det går säkert att utveckla den . Men det är bra om det kommer någon typ av redovisning, något som de facto inte funnits vare sig under socialdemokratiska regeringar eller under andra regeringar. Det är alltså ett stort steg framåt. Utgångspunkten är då naturligtvis den kritik som förekommit. I fråga om betänkandet kan vi konstatera att miljö- och jordbruksutskottet och finansutskottet är helt överens om att man bör låta ta ställning till frågan. Vi konstaterar också att utsläppsrätterna är något som inte fanns när regelverket byggdes upp. Som här sagt är utsläppsrätterna en ingrediens som har tillkommit. Man kan ha lite olika bevekelsegrunder när det gäller vem som ska besluta vad. Enigt blir slutsatsen ändå att ska ta ställning till hela frågan. Viktigt i detta betänkande från miljö- och jordbruksutskottet är att vi berör finansiella frågor och naturligtvis också att vi får en utvärdering av klimatarbetet och av vad här fattade beslut leder till samt att vi får en tydlig bild av det. Speciellt roligt just nu är det att miljö- och jordbruksutskottet genom sin utvärderingsgrupp jobbar så mycket med utvärderingen. Vi är nästan lite ledande i med att vilja ha den här typen av utvärderingar. Slutsatsen blir det som och varit inne på: att det egentligen handlar om formerna, om hur beslut ska tas. Oppositionen frågar vad vi exakt ska göra. I min värld finns över huvud taget inte tanken att vi får ett förslag från regeringen som på något sätt skulle äventyra de resultat som vi uppnått i klimatarbetet. Dock är det mycket viktigt att ha ett bra underlag, att vi först får rätt underlag och rätt redovisning. Det är ändå den arbetsordningen som vi brukar ha i . Det är inte så himla ofta som gör ett tillkännagivande där vi säger att vi vill ha en redovisning och att frågan bör underställas . Där är vi väldigt tydliga. Läser man reservationen finner man att vi är väldigt eniga om just den här biten. Det råder ingen tvekan om det. Det som står i reservationen är i princip ordagrant det som står i utskottsmajoritetens text. Men jag tycker att det blir lite av en logisk kullerbytta när man i reservationen kräver att regeringen kommer med förslag om hur man tänker hantera frågan. I texten före den meningen har man redan exakt uttryckt sig om beslutet. Det har tydligen inte så stor betydelse hur regeringen redovisar och kommer med förslag. Som nämnts här är det en trovärdighetsfråga att jobba med de rätta formerna att fatta beslut. I reservationen beskrivs detta som en stor symbolfråga. Men jag tycker att det är viktigt att frågan blir riktigt beredd och att det är regeringen som kommer med förslag utifrån det tillkännagivande som vi här kommer att besluta om. 60 () replik: pratar om en logisk kullerbytta, men det är helt enkelt så här: Det här är en situation som vi hoppas ska uppstå fler gånger när vi byter ut alliansregeringen. Vi hoppas att vi kommer att fortsätta överträffa klimatmålen och fortsätta ha överskott av utsläppsrätter. Därför är det viktigt att slå fast principen att regeringen ska föreslå till och redovisa tydligt hur stora utsläppen är och vad man ska göra med dem. Den andra frågan som också behandlas här är vad vi ska göra med de överskott som redan har uppkommit tack vare svenska folkets gedigna klimatarbete. I den frågan säger : Det finns inte i tanken att det skulle bli något annat beslut än det som oppositionen föreslår. Då måste jag ställa frågan till : Om det inte finns i tanken, hur kommer det sig då att ni inte kan ansluta er till oppositionen så att vi kan vara eniga i betänkandet? 61 () replik: Jag kan bara konstatera att drar fel slutsatser av vad jag sade. Vad jag sade var att det inte finns i tanken att regeringen skulle komma med ett förslag som skulle äventyra resultatet av det klimatarbete som vi har gjort. Sedan är det ju så att det blivit en väldig diskussion kring det här. Som har konstaterats kan man både spara, sälja och annullera utsläppsrätterna, men man måste först ha en bild av exakt vad det rör sig om och få det redovisat. Sedan fattar man ett beslut utifrån det underlaget. Det är ett naturligt sätt att fatta beslut i . På det sättet fattar vi beslut i de flesta frågor. Vi begär ju inte först en redovisning och skickar sedan med exakt hur beslutet ska vara. Det som har nämnts i debatten här tidigare är frågeställningen ifall regeringen skulle äventyra hela klimatarbetet, och det finns inte på kartan för mig att regeringen skulle komma med ett sådant förslag. 62 () replik: Jag blir faktiskt inte riktigt klok på hur ser på regeringens alternativ och hur de påverkar klimatanseende. Menar på fullt allvar att det finns möjlighet att sälja utsläppsrätter och fortfarande ha kvar klimatanseende? Man raderar ut allt det klimatarbete som vi har gjort , och så ska vi ändå ha kvar klimatanseendet. Menar att det är möjligt att spara utsläppsrätter nu för att sedan sälja dem och fortfarande ha kvar klimatanseende? Jag tror faktiskt inte att menar någon av de två sakerna. Då återstår bara ett alternativ, nämligen att effektuera de stora klimatinsatser som svenska folket har gjort och annullera dem. För det är då det enda alternativet som kan rädda och svenska folkets klimatanseende. Då säger att det inte finns i tanken att han skulle ifrågasätta det där. Du får gärna utveckla det. 63 () replik: Jag konstaterade att det fanns de tre möjligheterna, och utifrån den redovisning som vi får från regeringen har vi fortfarande de tre möjligheterna. Men att vi då skulle fatta ett beslut om att äventyra det svenska klimatarbetet är från min synvinkel uteslutet. Jag får väl upprepa mig: Det här handlar om formerna och att vi får den här redovisningen från regeringen. Vi gör ett tillkännagivande om att vi vill ha en redovisning och att frågan underställs . Sedan är vi beredda att diskutera den här frågan. Att vi då skulle få ett förslag från regeringen där man inte säkrar klimatarbetet är för mig uteslutet. 64 (): Kära åhörare, även ni på läktaren! EU:s utsläppshandel är världens första större handelssystem för just växthusgaser. Handelssystemen inleddes och omfattar enligt ca 12 000 anläggningar inom industri- och energiproduktion i EU. Systemet är ett viktigt styrmedel för att nå unionens mål om lägre utsläpp till 2020. Det är positivt nu att också flygsektorn är inkluderad i systemet och att man ser över att utveckla systemet så att fler gaser ska inkluderas. I dagens betänkande behandlar vi styrelses redogörelse om utsläppsrätter. Jag vill poängtera att det är glädjande att med mycket god marginal klarar både våra internationella antaganden och vårt nationella delmål på till 2012. Detta leder nu till att får det här överskottet av utsläppsrätter som vi diskuterar. Men finns inga principer om hur regering och riksdag ska hantera dessa. Vi väntar oss att det kommer att komma fler situationer likt denna inom ramen för handelssystemet men också troligtvis inom andra system. Det är nu därför viktigt att regeringen funderar över och presenterar en princip för hur detta ska hanteras. Det vore därför oklokt av mig här att säga att hela överskottet ska annulleras innan alla fakta finns på bordet och innan regeringen har lagt fram sitt förslag. Det är viktigt att vi också tar hänsyn till vad vårt agerande får för konsekvenser i vårt internationella miljö- och klimatarbete. Hur vi hanterar överskottet kommer att påverka trovärdighet i de internationella sammanhangen, men framför allt är det att vi minskar utsläppen som ger trovärdighet. har varit pådrivande inom EU-samarbetet för att få till stånd en europeisk handel av utsläppsrätter för att minska utsläppen av växthusgaser till en långsiktigt hållbar nivå. Detta blev tydligt under det svenska EU-ordförandeskapet. Vårt förtroende i dessa frågor ska vi vara rädda om, och det är vi också. Det är självklart enligt att ska nå det uppsatta delmålet som vi har antagit här i . vet vi inte det exakta värdet av överskottet, och det är väldigt svårt att beräkna. Vi vet inte heller hur systemet kommer att se ut framöver om det blir en ny åtagandeperiod efter 2012. Därför är inte beredda att här föregå detta och säga att allt ska annulleras. För Alliansen är det viktigt att rätten att disponera överskottet av utsläppsrätter ska underställas för beslut. Det är det vi beslutar om . Det finns starka miljöpolitiska skäl för detta, och det ligger i intresse att löpande följa resultatet av miljöpolitiken och därmed de åtgärder som vidtas för att nå de av beslutade miljökvalitetsmålen. Utifrån detta förutsätter Alliansen att regeringen återkommer till med uppgifter om det svenska överskottet av utsläppsrätter inklusive uppskattat värde av dessa. Utöver detta bör också bedömningar och förslag i frågan presenteras för . Vi anser alltså att regeringen bör underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § granskning av jobbskatteavdraget Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU38 granskning av jobbskatteavdraget (redog. 2009/10:RRS15). 65 HANS (): Vi ska nu debattera och diskutera granskning av jobbskatteavdraget. Låt mig först säga att som riksdagsledamot har jag läst väldigt mycket handlingar och väldigt mycket papper, men jag måste säga att den här rapporten faktiskt var oerhört lättläst. Jag vill verkligen berömma dem som har skrivit den, för den var oerhört stimulerande och lätt att läsa och förstå. Det vi vänder oss mot är betänkandet som kommit ut av det från den borgerliga majoriteten där man skriver att eftersom jobbskatteavdraget väl inte har varit världens största succé arbetslösheten har ju ökat i stället för att minska och så vidare har man kommit på den geniala idén att vi måste öka informationen om jobbskatteavdragets förträfflighet. Den borgerliga utskottsmajoriteten skriver att man ska se till att bland annat Arbetsförmedlingen ökar sin information till dem som kommer och söker arbete. Därför tänkte jag att jag får ta reda på om det kommer att bli så mycket bättre vad gäller sysselsättning och arbetslöshet när Arbetsförmedlingen nu får det vassa redskapet. Jag har åkt runt till Arbetsförmedlingen på olika platser och kollat lite grann. Bland annat har jag tittat på Arbetsförmedlingen i min hemkommun . Där finns ungefär 1 500 arbetslösa ungdomar, och det bör därför vara intressant att hitta ett sätt att hjälpa dem tillbaka till arbete. Det är svårt med siffror, men om man räknar om de 1 500 arbetslösa ungdomarna i till skolklasser blir det ca 60 skolklasser exempelvis förstaklassare med stora drömmar som blir arbetslösa. 1 500 är alltså en ganska stor siffra. De 1 500 ungdomarna, eller 60 skolklasserna, är inte bara en siffra; de är också människor. Jag kan tänka mig att om man är ung och arbetslös är det inte lätt att gå vidare i livet. Man får till exempel ingen lägenhet. Jag minns när jag själv fick min första lägenhet. Plötsligt förändrades livet. Jag ska inte gå in på några detaljer, men jag kan säga att det var mycket roligare att ha en egen lägenhet än att bo hemma hos mamma och pappa. Så är det för dessa ungdomar också. Frågan är alltså mycket viktig. Jag såg därför fram emot ett samtal med Arbetsförmedlingen för att få höra vad det är för verktyg de behöver. De pratade mycket om utbildning, om att hjälpa ungdomarna genom att stärka deras självförtroende, om praktikplatser, om skademinimering; ungdomarna hade gjort fel val i skolan eftersom de måste välja väldigt tidigt, hade hamnat fel och får nu inget jobb. Ingen nämnde vid något enda tillfälle jobbskatteavdraget. Jag lät dem prata, och när de sagt sitt om vad de behövde för redskap berättade jag den glada nyheten för dem, nämligen att de från och med nu även kunde informera ungdomarna om att det finns ett jobbskatteavdrag, som naturligtvis gör att ungdomarna med glädje kastar sig över jobben. Jag ska inte referera vad de sade, men jag kan i alla fall säga att det helt enkelt kändes malplacerat att nämna jobbskatteavdragets förträfflighet för att få de 1 500 ungdomarna ut i jobb. Jobbskatteavdraget bygger på den teoretiska modellen att det just nu i sitter ca 70 000 människor och bara väntar på att det ska bli tillräckligt lönsamt att ta ett jobb. De sitter och väntar och lever på något som jag inte riktigt vet vad det är. När skatten sedan sänkts tillräckligt bestämmer de sig för att det är lönsamt att jobba. Då sticker de ut och tar ett jobb, för det finns ju hur många jobb som helst även för de 1 500 ungdomarna i att välja på.