prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — 6: 117 s, 1 mp Avstod: 20 v Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 293 för utskottet 22 för res. 8 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 16 mp, 1 - För res. 8: 2 s, 20 v Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 10 (Lika förutsättningar för kommunala och fristående skolor) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 151 för res. 11 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 11: 115 s, 20 v, 16 mp Frånvarande: 15 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 12 (Godkännande av fristående skola) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 290 för utskottet 24 för res. 13 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 15 mp, 1 - För res. 13: 4 s, 20 v Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 31 (Flexibel skolstart) 1. utskottet 2. res. 33 (mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 32 (Barnomsorg på obekväm arbetstid) 1. utskottet 2. res. 34 (s, v, mp) Votering: 161 för utskottet 154 för res. 34 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd För res. 34: 116 s, 21 v, 16 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 46 (Fritidshemmet) 1. utskottet 2. res. 49 (v) Votering: 293 för utskottet 22 för res. 49 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 15 mp, 1 - För res. 49: 21 v, 1 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkt 54 (Behörighet till utbildning på gymnasial nivå) 1. utskottet 2. res. 57 (s, v, mp) Votering: 161 för utskottet 154 för res. 57 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 57: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 8 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU30 Betaltjänster Punkt 2 (Lag om betaltjänster, delegering av myndighetsutövning) Regeringens lagförslag såvitt avsåg 8 kap. 4 § tredje stycket lagen om betaltjänster innebar att förvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning fick överlåtas till en utländsk myndighet. Beslutet att anta lagförslaget måste därför fattas i den ordning som föreskrivits i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen vilket krävde att beslut skulle fattas antingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Enligt RO 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslut fattas genom omröstning. Votering: 316 för bifall 33 frånvarande vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande hade röstat ja, och kammaren hade således bifallit utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 117 s, 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 21 v, 16 mp, 1 - Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (Samarbete vid särskild begäran) 3 § i regeringens förslag till lag om kreditvärderingsinstitut innebar att förvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning fick överlåtas till en utländsk myndighet. Beslutet att anta lagförslaget måste därför fattas i den ordning som föreskrivits i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen vilket krävde att beslut skulle fattas antingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Enligt RO 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslut fattas genom omröstning. Votering: 310 för bifall 39 frånvarande vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande hade röstat ja, och kammaren hade således bifallit utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 114 s, 87 m, 26 c, 25 fp, 20 kd, 21 v, 16 mp, 1 - Frånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Skärpt reglering av kreditvärderingsinstituten och etablering av ett oberoende statligt kreditvärderingsföretag) 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 295 för utskottet 21 för res. 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 16 mp, 1 - För res. : 21 v Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp CU24 Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler Punkt 1 (Lagförslagen) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 207 för utskottet 21 för res. 2 87 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 44 s, 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 mp, 1 - För res. 2: 21 v Avstod: 72 s, 15 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (s, mp) Votering: 162 för utskottet 133 för res. 1 20 avstod 34 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 1: 116 s, 1 v, 16 mp Avstod: 20 v Frånvarande: 14 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Amineh Kakabaveh (v) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Kompletterande överväganden) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 154 för res. 3 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 3: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkt 3 (Uppföljning och utvärdering) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 154 för res. 4 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 4: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkterna 4 och 5 Kammaren biföll utskottets förslag. UU12 Strategisk exportkontroll 2009 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Punkt 1 (Ny krigsmaterielutredning) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 154 för res. 1 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 1: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU25 Kontroll av produkter med dubbla användningsområden Kammaren biföll utskottets förslag. AU15 Uppskov med behandlingen av ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. SfU20 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU25 Svenska miljömål Punkt 1 (En ny målstruktur för miljöarbetet) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 161 för utskottet 154 för res. 1 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 1: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 4 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkt 4 () 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 154 för res. 4 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 4: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkt 11 (Giftfri miljö) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 154 för res. 8 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 8: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU29 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. TU19 Ny postlag m.m. Punkt 1 (Ny postlag) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 153 för res. 1 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 26 fp, 20 kd För res. 1: 116 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 14 s, 10 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Ansvar för effektiv konkurrens) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 154 för res. 2 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 26 c, 26 fp, 20 kd, 1 - För res. 2: 117 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 13 s, 7 m, 3 c, 2 fp, 4 kd, 1 v, 3 mp Punkt 5 (Fastighetsboxar) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 152 för res. 5 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 25 c, 25 fp, 20 kd, 1 - För res. 5: 116 s, 20 v, 16 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 4 c, 3 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Ny kollektivtrafiklag m.m. (forts. TU21) 125 () replik: Alliansen pratar mycket om behovet av samordning, och det är klart att det behöver man göra när man delar upp en verksamhet på flera aktörer. Man skulle kunna göra en liknelse med när man har en gemensam gård i en bostadsrättsrättsförening. Då behöver man ha regler för hur man ska göra när man sköter den tillsammans. De reglerna behövs då, men de behövs inte om man har en egen villa och en egen villaträdgård som man ska sköta själv. Jag vill alltså framhålla att Skånetrafiken är renommerat ganska duktig och lyhörd när det gäller att följa resenärernas behov. Västsvenska jämförde kollektivtrafiken i med , och de sammanfattade 50 till . Jag frågar : Vad tror du? På vilket kan man göra troligt för resenärerna att det blir bättre om flera olika aktörer ska ta ansvar för det som Skånetrafiken själv gör ? har verkat för decentralisering, alltså att man ska flytta ned beslut. Det tycker jag är ett sympatiskt drag. har vi en folkvald församling. utgörs av politiker som med stöd av en förvaltning är de som definierar behovet av kollektivtrafik. Den här regeringen föreslår i lag att det här ska flyttas över till en statlig myndighet som ska definiera vad skåningarna behöver för kollektivtrafik. På vilket sätt kommer besluten närmare oss som bor i när man flyttar besluten från vår valda ledning till en statlig myndighet som ska definiera vad vi behöver och inte behöver? 126 () replik: Vi kan säkert diskutera länge, och jag, huruvida de här gamla länstrafikbolagen eller den nya regionala kollektivtrafikmyndigheten är idealt ur olika perspektiv. Men har förslaget landat i det här som har stöd i branschen, och alla tycker att det är värt att pröva. Jag är ganska förvissad om att det här har goda förutsättningar att bli bra. I grunden ligger ett trafikförsörjningsprogram som man ska utarbeta i samverkan på regional och nivå, och det är väl en utmärkt utgångspunkt att jobba på det sättet, när branschen dessutom helhjärtat och besjälat ställer upp på att utveckla kollektivtrafik. Man talar om en fördubblad kollektivtrafikandel till 2020. Då är det en ganska bra utgångspunkt för att få det här att bli en kollektivtrafik som verkligen expanderar. På den förra regeringens tid, , och det har ju medgett i tidigare replikomgångar med mig, var det en del beslut som faktiskt var kontraproduktiva och som bidrog till att försvåra för kollektivtrafiken genom avgifter och skatter som bromsade kollektivtrafiken. har vi ett omtag som alla ställer upp på och är väldigt positiva till, och det är intressant när bussbranschens egen tidning tar De rödgröna så i örat och säger att de inte ska gå ut på det här sättet och vara ohederliga i debatten. Jag tycker att det är en tydlig signal om att de verkligen är på tårna nu för att åstadkomma någonting bra. Låt mig kontra med en fråga till . Hur ser ni på Öresundstrafiken? Är den bra eller dålig? Tillför den någonting, och får den vara kvar när ni nu ska riva upp kollektivtrafiklagen, som ni säger? står väl också bakom ambitionen att riva upp det här beslutet och genom det skapa en osäkerhet och en oreda. Ni vill ju inte tillsätta en ny, stor utredning utan en kompletterande utredning, säger ni i er reservation. Det skapar också osäkerhet. 127 () replik: Jag tackar för den frågan, för den illustrerar väldigt väl att det alltid blir mer komplicerat när man är flera som ska bestämma jämfört med om man bestämmer själv. Det tog rätt så innan trafiken på kom på plats. Men det underlättades i alla fall av att det var en aktör på den ena sidan och en på den andra som skulle komma överens. Om man, som , ska ha flera aktörer finns det inte ett enda argument som har framfört som gör för troligt att det skulle bli bättre. , du pratar om en trafikförsörjningsplan. Tror du inte att Skånetrafiken har en trafikförsörjningsplan? De är nära medborgarna. De styrs av vanliga politiker. Dem byter väljarna ut om man inte gillar dem. En statlig myndighet är rätt mycket svårare för skåningarna att byta ut. Jag skulle vilja ta upp en annan tråd i detta, för det och regeringen försvarar är privata intressen. Det som gör att kollektivtrafiken , som vi befarar, har svårare att nå fördubblingsmålet är när privata intressen ska ha ut vinst i stället för att man har offentlig regi av kollektivtrafiken. Jag vet ett tillfälle då beklagade att X 2000 inte längre skulle trafikera norr om och frågade SJ:s chef om varför X 2000 inte skulle finnas där när spåren rustats upp och så. Då förklarade han lugnt att är det så att det ska vara konkurrens på spåren så måste SJ vässa sig och köra X 2000 där man har störst underlag för trafik. Och det är tyvärr inte där bor. Det är där jag bor. Då flyttar X 2000 dit där det är tättbefolkat. ingår det dock i De rödgrönas vision att det ska finns bra kollektivtrafik i hela landet, och då är det inte vinsten som ska styra. Vi vill inte gå på det förslag där man socialiserar förlusterna och privatiserar vinsten. Vi vill ha ett sammanhållet system. Det är bäst för klimatet, och det är bäst för resenärerna. 128 () replik: Jag är inte ett dugg orolig när det gäller ostkustens trafikförsörjning, . Studerar man hur mycket folk det bor längs ser man att det är ett ganska avsevärt antal där också, till och med så att man kan skapa ett bra underlag för både och Norrbotniabanan . Dessutom är det väldigt mycket godstrafik. En annan representant för De rödgröna valde att citera ur vårt betänkande och från det seminarium vi hade. Det var som citerade , kollektivtrafikexpert, . Han läste en intressant mening, och jag ska läsa fortsättningen på den meningen, för det illustrerar också hur man kan se på de här frågorna. läste upp en mening som innehöll bland annat detta: Samhällets mål är maximal samhällsnytta, trafikföretagens maximal vinst. Detta apropå det här med privata vinstintressen. Sedan fortsätter : Det är fråga om olika agerande, och det måste vi acceptera. Så ser det ut. Därför måste samhället gå in och på något sätt styra detta, hitta ett regelverk, ett kontrakt, som gör att man får balans mellan dessa två krafter. Det är precis det som det här kollektivtrafikförslaget innehåller att vi får en bra balans mellan samhällsintresse och de privata aktörernas intresse. Hela kollektivtrafikbranschen har dess bättre nu sagt att man tycker att det här är ett väl avvägt förslag. Man gick ifrån stora delar av den ursprungliga Lundinska utredningen. Man lyssnade på den här väl genomarbetade affärsmodellen som branschen har redovisat. Varför då kasta grus i maskineriet? Varför inte ta vara på deras stora engagemang att verkligen få en kollektivtrafik värd namnet så att det inte blir som under den förra mandatperioden, när den gick ned sig efter hand på grund av skatter och avgifter som bromsade kollektivutvecklingen. Jag är övertygad om att om vi tar till vara de privata vinstintressen, som var inne på, och balanserar detta med ett tydligt regelverk kan vi få en väl fungerande och en väl utvecklad kollektivtrafik . 129 () replik: Vi undrar varför inte majoriteten vill ha en saklig debatt och svara på de frågor som vi ställer. Det är tydligt att inte har läst våra reservationer och inte heller motionen. har i alla fall bemödat sig att läsa delar av den. Frågan är vad som är värst, om man inte har läst eller har läst och inte förstått, som . Man kan ju feltolka. Vi har läst propositionen. Det har vi gjort. Vi vill inte debattera utredning. Det är inte utredning som ligger till grund för propositionen. Det innebär inte att vi tycker att delar av propositionen är bra bara för att man lämnade utredning bakom sig. Vi har inte fått svar på våra frågor vad gäller trafikplikten. Vad händer när den kommersiella aktören har fått rätt i Förvaltningsdomstolen och trafikplikten inte ska gälla? Vad blir konsekvenserna av det? Tror precis som att man kommer att konkurrera om de olönsamma sträckorna? Jag tror att precis som jag kommer från en glesbygd, där det kanske inte alla gånger finns så många väldigt lönsamma sträckor. Vi har inte sett några privata aktörer som står och knackar på dörren och vill ta de olönsamma sträckorna. Bara för att det kommer nya förslag behöver det inte innebära att det är moderna förslag. Vi har inte motsatt oss att man ska kunna köra över länsgränserna. Vi vet att det är väldigt sällan som man inte får köra den regionala trafiken över länsgränserna när man är intresserad av att göra det. Ett gemensamt informationssystem är väl inte heller något radikalt nytänkande. Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågor jag ställde till och ställer dem igen till . 130 () replik: Att man uppfattar att man inte har fått svar beror ibland på att man inte lyssnar på det svar man verkligen får. Jag tyckte att utredde det här väldigt utförligt och pedagogiskt. Jag ser ingen anledning att upprepa det sista hon sade. Däremot blir man lite konfunderad över vilket ben väljer att stå på i den här debatten just . Hon sade i sitt inledningsanförande att vi har slängt utredning i papperskorgen, och upprepar hon att det inte är den hon debatterar. säger ni att det bara är kosmetiska förändringar jämfört med den Lundinska utredningen. Det är lite svårt att debattera när man inte riktigt får grepp om vad den man debatterar med egentligen står för. Det är alldeles tydligt när man läser regeringens proposition och när man läser trafikutskottets betänkande att det här är ett förslag som i hög grad baserar sig på fördubblingsmålet, på den affärsmodell som branschen själv har presenterat. Jag tycker att det är ett klokt val av regeringen. Ska det bli fart på kollektivtrafiken, ska det bli en verklig fördubbling, gäller det att ta till vara de intressen som finns som vill köra kollektivtrafiken både på gummihjul och på räls. Därför är det lite märkligt att det är sådana protester från De rödgröna här i , när man till och med får anmärkningar i branschens egna tidningar för att man inte bedriver debatten på ett hederligt sätt. Inte köra de olönsamma linjerna, säger . Det är just därför vi har en regional kollektivtrafikmyndighet. Det är just därför vi har ett trafikförsörjningsprogram, för att se till att vi tillförsäkrar alla delar av vårt land, alla delar av ett län och alla delar av en region en god trafikförsörjning. Det är därför som man naturligtvis i slutändan också handlar upp de delar som inte annars blir trafikerade. 131 () replik: Jag tycker att jag står väldigt stadigt. Jag står på båda benen. Jag debatterar den proposition som regeringen har lagt fram för att ta ställning till. Det är den propositionen jag debatterar. Det är också den propositionen vi har skrivit vår motion utifrån. Det är också den propositionen som är bakgrund till våra reservationer. Där kan du läsa våra invändningar, . Frågan om trafikplikten tycker jag fortfarande inte att jag har fått svar på. Vad händer när man förlorar de lönsamma sträckorna ute i länen, regionerna och kommunerna? Är det så att man, när trafikplikten har gått igenom i Förvaltningsdomstolen och vissa sträckor tas över av kommersiella aktörer, kan fortsätta att köra på de sträckor som man har gått till domstol med för att överklagat den allmänna trafikplikten? Då är det väl ändå så, , att man plockar russinen ur kakan och att det blir någonting som skattebetalarna och resenärerna får betala på ett eller annat sätt därför att det blir dyrare att köra de olönsamma sträckorna. Sedan frågade jag: Vad är det för nytt i att faktiskt inte över huvud taget ha ett resonemang kring incitamentsavtalen? Behovet av att själva kunna ta initiativ för att förbättra och förändra och att tjäna pengar på att ha fler resenärer är någonting som branschen har lyft fram när vi har träffats. Men vilken aktör vill gå in och ha ett incitamentsavtal när man inte vet under vilka förutsättningar man går in och kör trafiken? Avslutningsvis, herr talman, tycker jag att det har sagts saker i kammaren som man när man läser protokollet kanske inte kan utläsa tonen på, som sommarhälsning. Jag kan konstatera att den var trist och tråkig och att den framfördes på ett sätt som inte hör hemma i den här kammaren. Jag vill utan förbehåll önska alla i kammaren en härlig, varm, skön och vilsam sommar. Vi möts i en valrörelse framöver. 132 () replik: Eftersom det är min allra sista replik ska inte jag skruva upp tonläget ytterligare, utan var och får tala för sig. Jag tyckte att höll ett alldeles utmärkt anförande och framförde en trevlig hälsning också. Jag instämmer gärna i den hälsningen och önskar också den rödgröna sidan trevlig sommar. Jag tackar för ett mycket gott samarbete under i trafikutskottet. Även om vi har olika åsikter har jag inte, det har jag sagt i debatter tidigare, mött en enda riksdagsledamot från något enda parti som inte är besjälad av att skapa ett bättre samhälle. Vi har lite olika tankar om hur man på bästa sätt ska göra detta och det präglar naturligtvis också det här ärendet. Vi har en åstundan att skapa en väldigt bra kollektivtrafik, och vi tackar för att vi har branschen med oss i detta. Vi lär inte komma så mycket längre i fråga om trafikplikt, domstolsutlåtanden och incitamentsavtal som är det vi debatterar här och . Låt oss vänta och se! Jag är väldigt förtröstansfull och övertygad om att vi kommer att få en bra kollektivtrafik. Det är en bra grund när vi har branschen med oss på det sätt som vi faktiskt har i det här förslaget. Därmed, herr talman, önskar jag än en gång alla en glad sommar. 133 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet Ny kollektivtrafiklag m.m. Faktum är att detta är ett av de bästa betänkanden vi har haft under hela mandatperioden.