prot · GX09129 · 2010-06-01 00:00:00 — I den mån den har utvärderats vill jag påstå att den gruppen ibland har klarat sig sämre än de som har varit rätt förberedda för sin högskoleutbildning. Här har vi något av pudelns kärna. Det är den goda viljan som är anledningen till att man har instiftat ett system som man sedan måste korrigera för att få en bättre lösning. Det måste vara bättre att göra en analys från början. Det handlar om att ha en bra förberedande skola för högskolan och sedan ge en rimlig, rättvis och lika möjlighet att, på den kompetens man uppnått tills man söker, ta sig in på högskolan. När det är ett högt söktryck måste naturligtvis vissa nationella intressen för att vi ska konkurrera internationellt få visst företräde. 54 Statsrådet (): Den svenska högskolan ska vara öppen för alla som har fallenhet för och intresse av att läsa vid högskolan. Därför vill jag nämna en annan åtgärd som regeringen har vidtagit för att minska trösklarna och se till att alla behandlas lika. Vi har avskaffat den positiva särbehandlingen och könskvoteringen till landets universitet och högskolor. Det är en åtgärd som Socialdemokraterna var kraftigt emot, åtminstone när förslaget lanserades. tog upp frågan om skollagen. När vi genomför förändringar i skollagen eller i andra lagar utgår vi naturligtvis ifrån att lagen ska följas. Genomför vi en förändring ska det som den nya lagstiftningen säger naturligtvis följas, annars hade vi inte genomfört förändringen. Det är en självklarhet. Självklart utgår vi från att detta kommer att leda till ett förändrat agerande från dem som har att följa lagstiftningen, annars hade vi som sagt inte genomfört den. slår sig för bröstet för att De rödgröna genom en skakigt finansierad budget vill satsa extra på yrkes- och studievägledning. Sanningen är att landets universitet och högskolor genom regeringens stora satsning på både forskning och utbildning aldrig har haft så mycket pengar som de har , tror jag. Det nämndes i en tidigare debatt att flera universitet och högskolor dessutom har pengar över. Det vore väl sjutton om inte en ökad satsning på yrkes- och studievägledning skulle kunna inom ramen för de mycket stora resurser som finns. Universitet och högskolor har goda resurser för att förbättra yrkes- och studievägledningen. När jag lyssnar på är det uppenbart att vi har skilda uppfattningar när det gäller hur ett utbildningsväsende bör vara upplagt för att olika människor, olika individer, ska komma till sin rätt. Problemet med den socialdemokratiska skolan var att den vägleddes av principen att alla skulle läsa samma sak, på samma plats och . Eftersom människor är olika ledde det till att från de första årskurserna och hela vägen upp i utbildningssystemet var det en massa människor som inte passade in i dessa mallar som kan vara jättefina och bra teoretiskt men som inte fungerar ute i verkligheten. Det var därför som vi när vi tog över såg att det var alltför många elever som gick ut till exempel nionde klass och som inte kunde läsa, skriva och räkna ordentligt och som inte hade fullständiga betyg. Det var också därför som vi såg att en stor del av dem som gick i gymnasiet i praktiken, trots alla stolta paroller om att alla skulle kunna ha högskolebehörighet, slogs ut. Det individuella programmet, som skulle vara ett undantag för dem som verkligen behövde stöd och hjälp, blev på många skolor det största programmet. Vi kan gå igenom punkt för punkt i utbildningssystemet hur den gamla socialdemokratiska skolpolitiken misslyckades. Man såg inte att människor faktiskt är olika. Det är därför som människor måste få vara olika. Människor måste få göra olika val. Människor måste få utvecklas såsom de själva vill. Alla ska inte pressas in i samma mall. Jag tycker att debatten om gymnasieskolan är ett bra exempel på det. Den gamla gymnasieskolan var en utslagningsmaskin. Många slogs ut trots stolta paroller och stolta intentioner. inför vi en gymnasieskola där det finns möjlighet för människor att mer komma till sin rätt. De som är mer yrkesintresserade och vill ha en lärlingsutbildning får möjlighet att få det. De som är intresserade av att fortsätta till högskolan och vet det redan när de läser på gymnasiet ska ha möjlighet att göra det. På så sätt kan vi undvika att så många som tidigare slås ut från gymnasiet. Självklart, precis som vi har diskuterat , ska det finnas en vuxenutbildning som ger möjligheter i efterhand om man tänker: Det val som jag gjorde i gymnasiet var nog inte så bra. Jag vill göra någonting annat. Just därför är det viktigt att vi satsar på komvux. Vi bygger nu ut komvux, vi bygger ut yrkesutbildningen mycket kraftigt, och vi ser till att komvux används till det som komvux ska användas till, det vill säga att man ska behörighetskomplettera och inte konkurrenskomplettera. Det är det som är viktigt med regeringens politik. Alla som har fallenhet och intresse för högre studier ska kunna komma in i den svenska högskolan. 55 (): Det var ett intressant besked från högskole- och forskningsministern att högskolan ska använda forskningspengarna för studie- och yrkesvägledning. Det är ett intressant besked till rektorerna att de ska använda de forskningspengar som de har fått från regeringen till studie- och yrkesvägledning. Jag hade inte uppfattat att det var regeringens besked. Är det så att vi menar allvar med grundutbildningens kvalitet och forskningens kvalitet måste dessa pengar i huvudsak användas för det som de ska gå till. Det är också därför som vi är oroade för grundutbildningens kvalitet. Det är därför som vi tillför för att höja kvaliteten i grundutbildningen på och högskolor. Vi riktar också ett anslag på till yrkes- och studievägledning därför att , regeringens egen expertmyndighet, har sagt att studenterna inte vet hur de ska välja och tricksa sig igenom systemet. Det innebär, säger universitetskanslern, att detta riskerar att slå mot begåvningar. Om vi är överens om att alla begåvningar ska komma till sin rätt vi säger i alla fall det på papperet och i talarstolen här och expertmyndigheterna säger att dagens system som ni har skapat är så krångligt att eleverna inte riktigt vet hur de ska göra, kan vi då inte vara överens om att i alla fall satsa på studie- och yrkesvägledning? Jag vill hellre ändra politiken så att vi inte skapar så många återvändsgränder och så att vi faktiskt har ett komvux som kan hjälpa människor att komma igen och inte bara begränsa i skollagen som regeringen föreslår. Jag vill ha en koppling till arbetsmarknaden där vi har en regel som gör att man faktiskt tar vara på den kunskap som skapas också i arbetslivet. Jag tror att det skapar kunskap. De stora universiteten och högskolorna tyckte det också. Sedan handlar det om gymnasieskolan. Jag har varit på ett studiebesök på . De har aldrig varit med om att staten har centralstyrt deras gymnasieutbildningar så mycket som den här regeringen planerar att göra. De får inte ens kombinera naturvetenskap och estetiska ämnen därför att det inte är möjligt i den nya gymnasieskolan som växer fram. Tala därför lite mindre om att centralstyra och likrikta. Den gymnasieskola som vi ser växa fram kommer nämligen att vara mer likriktad än . 56 FINN (): Den här interpellationen om antagningsregler som påstås vara så krångliga att de innebär en snedrekrytering, vilket ministern och jag inte håller med om är fallet, är intressant eftersom den belyser två frågor. Den första handlar om behörighetssproblematiken som jag tycker att vi har diskuterat fram och tillbaka. Där tycker jag att det viktigaste är att man ska ha rätt behörighet. Då undrar jag om interpellanten tycker att kopplingen till arbetslivet i sig är viktigare än att detta leder till en behörighet som också ger en fysisk praktisk möjlighet att genomföra en utbildning. Är det viktigare i sig att man har en koppling till arbetslivet att man är och har i yrkeslivet? Man kan fundera på följande: Om man är och har arbetat har man kanske fått lika mycket praktik. Varför ska man just ha denna regel och få en egen kvotgrupp med alla de komplikationer som det innebär att man har en sådan rigid hållning? Jag upplever inte det som rättvist för individerna. Individer är olika. Den andra handlar om det stora söktrycket och då vi måste göra ett urval. Låt mig då säga att även om man refererar till en expertmyndighet här har expertmyndigheten inte varit mer framgångsrik att påverka snedrekryteringen än någon regering har varit, det vill säga att detta möjligtvis är ett politiskt problem. Jag tycker att det finns en annan dimension som vi lätt glömmer, nämligen att med regeringens sammanfattande politik, inte minst på det ekonomiska området, har det getts möjligheter. Det gäller till exempel en av de utbildningar som har ett stort söktryck läkarutbildningen. Man har finansierat en utökning med inte av läkarutbildningen . Det gör naturligtvis att urvalet kommer att bli mindre för alla som är både kompetenta och besjälade av att söka sig till den utbildningen. Det handlar om att se möjligheterna i att utvidga ett högskoleperspektiv, utöver att snäva in det till enbart högskoleministerns ansvar, som är viktigt. Jag vill säga att högskoleministern också ser de andra politikområdena som alliansregeringen anser vara viktiga inslag för att göra detta. 57 Statsrådet (): Som jag har sagt i interpellationssvaret och i tidigare inlägg gör vi ett antal omläggningar inom det som är mitt ansvarsområde. Vi skärper skollagen, och vi skärper kraven på lärosätena när det gäller att redovisa hur de jobbar med att öka den breddade rekryteringen, för att ta några exempel. Inom högskolepolitiken i övrigt genomför vi en stor studiemedelsreform med höjt fribelopp och med höjda studiemedel. Det är en ökning av studiemedlen som överträffar det som den studiesociala kommittén tidigare föreslog. Vi lägger om politiken också när det gäller grund- och gymnasieskolan. Det är viktigt för att minska den sociala snedrekryteringen. En stor del av den sociala snedrekrytering som finns gäller mellan och gymnasieskolan. Det måste vidtas åtgärder för att man ska se till att den utvecklingen bryts. Vi måste få en annan skattepolitik och en annan lönepolitik som gör att vi får en ökad utbildningspremie. Ett antal olika debattörer, organisationer och rapporter visar just det. Det som jag tycker är svagheten i Socialdemokraternas politik när det gäller att bekämpa social snedrekrytering är just att de inte riktigt vågar se hela perspektivet och hela greppet. Det finns blinda fläckar. Det finns en ovilja och rädsla för att diskutera frågan om att utbildning ska löna sig, att det måste få synas i lönekuvertet och att man inte ska straffbeskattas om man har skaffat sig en utbildning och på så sätt också kan få en högre lön. Här finns det blinda fläckar hos Socialdemokraterna. Det finns också en blind fläck hos Socialdemokraterna när det gäller att inte se att människor faktiskt är olika. Människor måste kunna få göra olika val. Alla kan inte stöpas i samma mall. Här finns det en skillnad mellan regeringens politik och Socialdemokraternas politik. Vi tycker att vi behöver ha ett helhetsperspektiv när det gäller att bekämpa den sociala snedrekryteringen och att ha bra antagningsregler till högskolan. Jag tackar er för en mycket viktig och bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2009/10:226 till näringsutskottet EU-dokument KOM(2010)212 till trafikutskottet 11 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:FiU33, FiU22, FiU27, FiU28 och FiU38 betänkanden /10:JuU25 och JuU21 betänkande 2009/10:UU10 betänkanden /10:UbU20 och UbU22 Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:222 Följdändringar med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken 2009/10:228 Filmcensuren för vuxna avskaffas skyddet för barn och unga mot skadlig mediapåverkan stärks Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU22 Fiskeripolitik Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /10:MJU27 Skogsskydd och skoglig information i EU betänkande 2009/10:KU37 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län betänkanden /10:NU23 Förtydligande av uppdraget för 2009/10:NU24 Vissa konkurrensfrågor betänkande 2009/10:FöU9 och skydd mot olyckor m.m. 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:851 Kommunerna och producentansvaret av () till miljöminister () 2009/10:852 Privatisering av och av () till näringsminister () 2009/10:853 Illegalt spel på allmänna platser i av () till justitieminister () 2009/10:854 Förlorad ersättningsrätt av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:820 Sopavgiftssystem för fritidshus och lagstiftningens intentioner av () till miljöminister () 2009/10:825 Nationell skoterpolitik av () till miljöminister () 2009/10:836 SJ och pendlartrafiken i av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.