prot · GX0986 · 2010-03-11 00:00:00 — Socialdemokraternas partiledare kallade förföljelserna av armenier för ett organiserat och systematiskt folkmord. Skulle erkänna folkmordet vore det en ytterligare moralisk upprättelse för oss alla. är det dock riksdags erkännande av folkmordet som vi diskuterar. Att ett folkmord begicks har fastställts av många forskare, historiker och ögonvittnen detta trots att tyvärr inte tillåtit forskare och historiker få tillgång till landets arkiv. Fakta finns dock i många andra länders arkiv, till exempel i , , , och . Det finns en vetenskaplig konsensus hos en överväldigande majoritet av folkmordsforskarna att massakerna i under utgjorde ett folkmord ett folkmord som av forskarna kallas för folkmordsprototypen medan förintelse kallas folkmordsparadigmet. för folkmordsforskare är övertygad om att den osmanska kampanjen mot kristna minoriteter utgjorde ett folkmord mot armenier, pontiska greker, assyrier/syrianer och kaldéer. Forskning vid vittnar om svensk kunskap om folkmordet. Den svenska ambassadören och militärattachén rapporterade till från att armenierna förföljdes för att en gång för alla göra slut på den armenska frågan. Vidare skrev de : Det är icke blott armenierna utan äfven undersåtar af grekisk nationalitet som f.n. äro utsatta för svåra förföljelser Det kunde enligt hr. Tsamados [grekisk chargé daffaires] icke vara fråga om annat än ett utrotningskrig mot den grekiska nationen i . Det sägs från många att historia ska skrivas av historiker. Jag håller helt och hållet med om det. Det är dock politikers ansvar att förhålla sig till historiska fakta och historisk forskning. riksdags erkännande av sanningen och historiska fakta reser inga hinder för förhandling med EU. Det sägs av en del att detta med folkmord är en historisk fråga och att det är fel att politikerna ska bedöma det. Menar de att FN, EU och de 21 länder som har röstat för att det var ett folkmord har fel? har utrikesutskottet i erkänt att det var ett folkmord. Har de fel? Jag tycker att det vore bra för liksom för andra länder att göra upp med sin historia. Tyskarna har erkänt Förintelsen och därefter blickat framåt för ett fredligt , ett fredligt och en fredlig värld. utrikesutskott har i ett betänkande 2000 erkänt folkmordet, men det kom aldrig till för votering. har vi äntligen chansen att i riksdag erkänna folkmordet och därmed öppna för sanning och försoning för de många armenier, pontiska greker, assyrier/syrianer och kaldéer för vilka det här är en levande och smärtsam historia och verklighet. Låt oss här i riksdag hålla fast vid demokratins och rättvisans väg och äntligen erkänna händelsen under det ottomanska vid dess rätta namn: folkmord. Jag avslutar med ett citat från ordföranden i utrikesutskottet i , : är en mycket viktig och i de flesta avseenden lojal allierad till i en instabil region, likväl finns det inget som berättigar att blundar för det armeniska folkmordets verklighet. Jag yrkar bifall till motion U332, erkännandet av folkmord. 120 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill återigen påminna om att det inte är tillåtet med opinionsyttringar från läktaren. De åhörare som inte respekterar det kan komma att utvisas från läktaren. 121 AMINEH KAKABAVEH (v): Kära åhörare och riksdagsledamöter! har många viktiga frågor om lyfts fram här i kammaren. Jag är stolt över att det i finns ett så starkt engagemang bland våra politiker när det gäller internationell solidaritet med bland annat kurder, folk från , armenier, assyrier, palestinier och så vidare. Det är naturligtvis inte ansvar och plikt att skriva historia, men brott mot mänskliga rättigheter och brott mot minoriteter måste erkännas och fördömas. Det är vårt ansvar som politiker i och varje lands ansvar att kräva upprättelse och erkännande för att vi ska hindra att detta brott sker igen. Folkmordet på armenier och flera andra minoriteter under det måste erkännas av den turkiska staten. Även om folkmordet inte hände under det moderna statsbildning är det viktigt att erkänner det som folkmord. Den turkiska staten har begått ett antal andra brott mot sitt eget folk, till exempel folkmorden i Dersim , då mer än 50 000 mördades de flesta kvinnor och barn. Den turkiska staten har inte erkänt det heller. Därför är det viktigt att folkmordet på armenier och andra minoriteter 1915 erkänns, men också Dersim och anfallet på kurder och alaviter. Jag yrkar därför bifall till reservation 5. Samma sak gäller under ledning av regim mot kurderna i norra . Även om mer än två decennier har gått finns det fortfarande många oläkta sår hos tusentals människor i och . Dagens är som en tickande bomb. Även om vi inte läser om det i medier och ser det på tv finns det en rad etniska och religiösa konflikter som de irakiska och kurdiska folken är väldigt oroliga över. Förebygger man inte det med politiska och fredliga lösningar begås dess värre liknande brott igen. Därför är det viktigt att Anfalkampanjen mot bland annat kurderna i erkänns som folkmord och att den kemiska attacken mot kurderna i Halabja erkänns av FN som folkmord. Därför yrkar jag bifall till reservation 6, som är och . Situationen för kurderna i har fått betydligt mindre uppmärksamhet trots det systematiska förtrycket från den syriska regimen. beräknas kurderna utgöra av landets befolkning, alltså två miljoner människor. proklamerades som arabisk republik, en tydlig markering mot landets kurdiska minoriteter. genomfördes det så kallade statsprojektet, vilket resulterade i att mer än hundra tusen kurder kategoriserades som utlänningar och statslösa. saknar 300 000 kurder i medborgarskap enligt Human Rights Watch och . Det finns mer än 200 politiska fångar med kurdisk bakgrund i fängelserna i . öppnad säkerhetsstyrkorna eld mot fredliga firare av , det kurdiska nyåret, och 31 personer i hamnstaden mördades. Det finns en dold vrede mot den iranska regimen som vid olika tillfällen blommar upp i samband med olika högtids- och minnesdagar som till exempel 16 azar, studenternas dag, och revolutionsdagen. har det lyckats regimen att slå ned kritiken och motståndet med hänsynslöst våld. Den vrede det iranska folket känner över prästväldet är djup men spontan. I långa stycken är protesterna politiskt oartikulerade. De demonstrationer vi ser har haft karaktären av vredesutbrott. De liknar de demonstrationer som ägde rum . Det finns två inriktningar i den opposition som vill ha bort den nu sittande regeringen under Ahmedinejad och den andlige ledaren . En riktning vill inte ha bort systemet ett system där religionen är överordnad politiken som aldrig kan bli demokratisk. Den andra riktningen vill ha bort systemet. Vilken som är starkast är svårt att veta. Det finns iranska politiker bland de så kallade reformvänliga som försöker skära pipor i vassen. Mousavi och Karobi är några av dem. De har varit varma anhängare av systemet ett system utan demokrati och mänskliga rättigheter. De är själva skyldiga till och ansvariga för omfattande brott mot mänskliga rättigheter. Dessa så kallade oppositionella politiker försöker ta ledningen i den opposition som växer fram, på samma sätt som Khomeini gjorde 1979. Det kommer att bli fler demonstrationer. Oppositionen kommer att växa i styrka. En del figurer från den nuvarande regimen kommer att framställa sig som oppositionens ledare och försöka gripa makten. Vi i ska inte låta oss luras den här gången också. bör framöver noga undersöka vilka som säger sig vara oppositionens företrädare. Vi ska inte ha en ny Khomeini även om han kallar sig reformvän. har blåst upp kärnvapenhot. säger att man ska skaffa några kärnvapen. Den iranska regimen har blåst upp krigshot och använt det till sin fördel. På så sätt enar man nationen och den yttre fienden och kan anklaga den inhemska oppositionen för landsförräderi. Internationellt talar man mindre om brotten mot mänskliga rättigheter och kvinnors och barns rättigheter. De verkligt starka inom oppositionen är kvinnorna. Det är de som är de bäst organiserade. De är de mest stridbara. Det är kvinnorna som de olika regimerna i utsätter för det hårdaste och brutalaste förtrycket. Detta gäller kvinnorna i som helhet, och det gäller kvinnorna i , och . Regimerna i flera länder i räds kvinnorna. Därför råder ett hårt kvinnoförtryck i dessa länder. Regimen i räds också arbetarrörelsen och studentrörelsen. Regimen räds också fackliga ledare, till exempel Manssour Ossanlo i och en lång rad andra fackliga aktivister som sitter fängslade och utsätts för tortyr och kränkande behandling. Detsamma gäller journalister. I flera av länderna i sitter tusentals minderåriga fängslade, trots att dessa stater har skrivit under . I flera av dessa länder döms minderåriga, men domen verkställs inte förrän de har fyllt . En mer utstuderad form av tortyr kan man knappast tänka sig. har goda relationer och handelsförbindelser med flera förtryckarregimer i . EU sluter handelsavtal med dem. Det sägs ofta att detta är ett sätt att påverka länder i i riktning mot demokrati och mänskliga rättigheter. Det kan omöjligt vara så. Men det är ett medel som har mycket långsiktig verkan. Affärsförbindelser i sig behöver inte leda till bättre förhållanden i . Det krävs mer än så. Det krävs starkare påtryckningar om de generationer som lever ska få uppleva demokrati och mänskliga rättigheter. I detta anförande instämde (). 122 (): Detta har blivit en lång debatt och en bra debatt. Jag tycker att det är intressant. Jag ska lyfta fram ett annat perspektiv än det som har lyfts fram i denna debatt, nämligen vad det berättar om vårt land att vi för denna debatt här i riksdag. För mig handlar det mycket om att denna debatt berättar för mig att vi har ett mångkulturellt genom alla som har flyttat till och fört med sig sin historia in i den svenska historien. Det är i alla fall så det har varit för mig när jag som Södertäljebo har lärt mig om detta folkmord och väckt motioner om detta i , bland annat en som vi debatterar , och jag står också bakom reservation 5 med anledning av detta. Vi borde vara stolta över att vi kan göra det. Vi skulle kunna vara ännu stoltare om vi nu i riksdag kunde besluta om att erkänna detta folkmord . Det handlar nämligen, som flera har varit inne på, inte längre om att forskningen är tvetydig. Forskningen är entydig. Det handlar snarare om att varje gång som vi underlåter att erkänna detta ökar risken för ytterligare folkmord. Det handlar också om att när vi erkänner folkmordet stöttar vi de krafter i som utvecklar till en mer demokratisk stat. Det är viktigt att just gör det som är ett av de länder i EU som starkast stöder ett turkiskt EU-medlemskap. Det finns tillräckligt många länder som inte gör det. Då tror jag att det är viktigt att vi i står upp för den demokratiska utvecklingen. I en demokrati kan det aldrig handla om att stänga ögonen för det förflutna. En demokrati lever av att se verkligheten, erkänna det förflutna och erkänna att det skedde ett folkmord . Jag tror att det finns en reell chans att få igenom detta här i . Det vore ett stort steg framåt för erkännandet och för de berörda folkgrupperna. Det vore ett demokratiskt steg där vi pressar och stöttar de krafter i som vill ha ett annat land, ett land som är helt demokratiskt och där mänskliga rättigheter respekteras. är på väg dit men är ännu inte där. Det vore positivt för och den svenska processen att införliva våra nya medborgares historia i den svenska. 123 GULAN AVCI (fp): Jag föddes i Tatvan i östra . Den ligger på södra sidan om den stora vackra . Den närmaste staden är . Söderut breder sig de mäktiga bergen i ut sig. Mina hemtrakter är en del av . Till skillnad från de flesta människor i har jag två hemländer. bor det i stort sett bara kurder i detta område. Men historiskt har det också varit hem för många armenier och assyrier. Ända fram till bodde tiotusentals armenier i detta område. Långt in i bergen söder om fanns en by som hette Kochanes som var säte för assyriernas ledare , eller på svenska, . Norr om låg det mäktiga Araratberget som är armeniernas heligaste plats. Det var där Noaks ark förliste enligt . När bröt ut skakades det av sina sista dödsryckningar. Det som då utspelade sig i mina hemtrakter var en skoningslös urladdning mot en till största delen försvarslös befolkning. Detta var det största blodbad som världen hade skådat . Förövare var den turkiska militären och statsledningen, men också mitt eget folk, kurderna. Vi kan föra ändlösa diskussioner om det sammanbrott. Det är ingen fråga om svart eller vitt. Imperiet hade funnits där . Det fanns så klart en rad olika faktorer som påverkade händelseförloppet. Där fanns både kristna och muslimska offer. Där fanns både kristna och muslimska förövare. Men där fanns också både kristna och muslimer som hjälpte varandra. Men där fanns även en turkisk statsledning med en övermäktig armé till sitt förfogande. Där fanns muslimska ledare som utropade heligt krig mot de kristna. Där fanns kurdiska klaner som såg egna fördelar med att kunna döda och plundra. Där fanns inga tv-kameror och inga korrespondenter. Där fanns bara några få diplomater och missionärer. Vad som står utom allt tvivel är att det dödande och det lidande som drabbade den kristna befolkningen var ett folkmord; det var ett folkmord i flera bemärkelser. Genom deportationer till fots rycktes hundratusentals kristna upp från de områden där de bott . Dessa dödsmarscher hade sällan något annat mål än att människor skulle dödas under fotvandringen. De slogs ihjäl om de inte orkade gå eller knuffades i floder och drunknade. Genom massakrer dödades män, kvinnor och barn så att den kristna närvaron raderades ut. Deras tillgångar konfiskerades. Deras hus beslagtogs. Deras ägodelar blev någon annans, och deras åkrar fick brukas av förövarna. Det armeniska riket antog kristendomen först av alla, år . Men deras närvaro utraderades i stort sett helt och hållet i östra under . Assyrierna/syrianerna utvecklade den kristna teologin i och byggde sina kloster i området Tur Abdin, runt och Midyat. Med en naturlig befolkningsutveckling skulle de vara flera miljoner assyrier/syrianer och kaldéer i . är de bara några tusen. tvingas de dessutom försvara sina kloster i domstolar. Min egen släkt deltog i folkmordet på båda sidor. Där fanns människor som dödade armenier och assyrier. Men där fanns också människor som skyddade armenier och assyrier. Jag bär inte någon som helst skuld för detta. Det ägde rum innan jag föddes. Men detta är en del av mitt arv. Jag anser att det är min skyldighet att ta ställning för ett erkännande av att det var ett folkmord. De pontiska grekerna bodde i huvudsak längs , mot . Där hade de bott ända sedan grekerna styrde området. De levde vanliga liv och gick till sina kyrkor. Men många var rädda. När folkmordet drabbade armenierna i öster växte kampen mellan turkar och greker om den anatoliska kusten i väster. Däremellan levde pontierna. De dödades därför att de var kristna men också därför att de var greker. De var inga vanliga inkräktare, inte heller fiender till det osmanska imperiet eller till . Pontierna hade levt i detta område i många före folkmordet men skonades inte. Oavsett om de var assimilerade eller ej och oavsett om de gömde sina kors och altare i källaren eller ej dödades ett stort antal av dem under folkmordet. Jag vill vrida klockan framåt, . Då gjorde militären en statskupp i . I de berg och snår där armenier och assyrier dog som flugor gömde sig nu min far och hans vänner med vapen i hand. De var kurder som vägrade acceptera att leva som andra klassens medborgare i . Vi tvingades lämna och kom till . På samma sätt som förnekar folkmordet på de kristna har de förnekat att kurderna finns. Ända fram till kallades vi för bergsturkar. Än saknar vårt språk, kurdiskan, officiell status. Att erkänna folkmordet på de kristna är inte ett slag mot . Tvärtom är det ett slag för rättvisa. Jag är övertygad om att rättvisa också kan göra gott. Det måste även gälla . Jag vill inte straffa . Orsaken till det är mycket enkel: En stor del av min släkt bor fortfarande i . 15 miljoner av mina bröder och systrar bor i . De lever där. De pluggar där, och de jobbar där. På samma sätt som min släkt vill att ska vara ett bra land för mig att leva i vill jag att ska vara ett bra land för mina anhöriga och alla andra människor att leva i. När jag var såg vi på tv hemma i i där jag växt upp hur kurder gick med sina tillgångar i bylten på ryggen. Med barn i famnen gick de längs stigarna i bergen. De flydde undan och hans folkmord. Den arabfascistiska diktaturen i bombade kurder med nervgas och senapasgas. Under Anfalkampanjen 1988 dödades uppemot 200 000 kurder. Till skillnad från förnekar inte att detta var ett folkmord. Men orsaken till detta är också att inte längre styr i tack vare den USA-ledda befrielsen 2003. Om inte förnekade folkmordet på de kristna skulle vi inte behöva stå här . Men förnekelsen gör att vi är tvungna att diskutera frågan i riksdag. Jag hoppas verkligen att det är sista gången vi behöver göra det. Och jag hoppas verkligen att vi kan få ett slut lidande och kan ge många av de människor som sitter här , dem som lyssnar på oss och dem som med förväntan ser fram ett positivt beslut här i riksdag dem upprättelse så att också de kan känna att de får vara en del av den försoningsprocess som ligger framför oss. Försoning innebär, fru talman, att såren måste få läka. Om såren inte kan läka har jag svårt att se en ärlig försoningsprocess. kommer jag alltså att rösta för yeghern, för seyfo och för kurdernas . Med detta menar jag, fru talman, att jag kommer att rösta för ett erkännande av folkmordet. I detta anförande instämde () och (). 124 TREDJE VICE TALMANNEN: De åhörare som yttrar sig genom applåd eller på annat vis kommer att plockas bort en efter en från läktaren. Om vi inte kan upprätthålla ordningen här blir jag tvungen att begära att få ajournera sammanträdet så att vi kan se till att det blir ordning på läktaren. De regler som ni fick ta del av när ni fick gå in här och sätta er på läktaren gäller. 125 (): rapporterade ambassadör från , dagens , hem till : Förföljelserna mot armenierna hafva antagit hårresande proportioner. Anckarsvärd beskrev det han med egna ögon bevittnat som den armeniska nationens utrotande. Det välkända och systematiska folkmord som startade kom att skörda miljontals offer . Det fanns många diplomater, missionärer och andra som rapporterade sina ögonvittnesskildringar om vad som hände, och finns det överlevande som kan berätta om denna svåra tid. Folkmordet , det armeniska folkmordet, och seyfo är beteckningar som används för den planerade utrensningen av kristna minoriteter i det 19151923. Den svåra tiden av massakrer, flykt och förföljelser kallar assyrier, kaldéer och syrianer , seyfo. Ca 1 miljon armenier, 250 000500 000 assyrier/syrianer och kaldéer och ca 350 000 pontiska greker mördades eller försvann genom folkmordet i dagens östra . Regimen ville turkifiera östra . Det tömdes på i stort sett hela sin kristna befolkning. Det som skedde i östra är väl underbyggt av forskare. Från världens alla hörn har 68 framstående forskare med expertkunskap inom området samlats och undertecknat ett upprop under titeln folkmordet för vad det är. I uppropet skriver forskarna följande: Undertecknarna av detta dokument anser inte att det finns någon tvekan om att massakrerna på de kristna och andra minoriteterna i det osmanska imperiet under var ett folkmord. Även om forskningen måste och kommer att fortsätta, är den befintliga informationen övertygande och tillräcklig och måste erkännas som sådan. En av dessa forskare är , professor i internationell rätt på Försvarshögskolan här i . Forskningen är tydlig, och jag håller helt med uppropets slutsats: Forskarna har gjort sitt jobb. är det de politiska ledarnas tur att ta sitt ansvar genom att erkänna katastrofen för vad den är, nämligen folkmord. Det som skedde i östra är en fruktansvärd tragedi och uppfyller alla kriterier för att räknas som folkmord enligt konventionen , vilken nämnde i sitt anförande. Det är märkligt att inte erkänna folkmordet när 20 andra länder, varav 10 EU-länder, redan har gjort det runt om i världen. Jag kom från och har på nära håll kunnat följa hur utrikesutskott har erkänt att folkmordet i det är ett folkmord. Det hände , . Där sade en utrikesledamot att han under sina i kongressen haft detta ämne uppe och alltid mötts av att det just nu inte är lämpligt att rösta för ett erkännande. Men han sade: Det kommer aldrig att bli en lämplig tidpunkt, och därför kommer jag att rösta för ett erkännande . Varför är det så viktigt för mig att få ett erkännande av detta folkmord i kammaren ? Först och främst för att det är ett folkmord. Antingen är det ett folkmord, eller så är det inte det det finns inget mitt emellan. Mycket inom politiken kan vara antingen eller, men detta är helt klart ett folkmord och ska erkännas som ett sådant, om än det hände . Det är moraliskt rätt att erkänna folkmordet, och den lämpliga tidpunkten är nu eftersom folkmord aldrig kan preskriberas. Det är viktigt för en försoningsprocess inom ett land att göra upp med sin historia. Att också erkänner att det var ett folkmord och att man gör upp med denna sorgliga del av sin historia kommer att göra att landet försonas med sin minoritets- och ursprungsbefolkning. De länder som inte gör upp med sin historia lever med öppna sår som inte kan läkas. Därför var det så viktigt att gjorde upp med sin fruktansvärda historia när det gäller Förintelsen. Det var , inte Nazityskland, som gjorde upp med detta. är ett land som inte har gjort upp med sin del i Förintelsen, och har också problem med sin antisemitism. Erkännandet av sanningen om folkmordet är inte enbart en viktig fråga för de berörda minoriteterna utan även ett rätt steg i demokratiarbetet i ett som vill bli medlem i EU. Det är också viktigt att som ett internationellt ansett land i fråga om demokrati och kamp för mänskliga rättigheter ska värna om sanningen i stället för att förneka den. Sedan jag kom in i har jag motionerat, debatterat, skrivit artiklar och haft seminarium och otaliga möten om att ska erkänna detta folkmord. Min tidigare riksdagskollega , som sitter här i kammaren , är en av oss kristdemokrater som har kämpat för att ska erkänna folkmordet. Du har kämpat väl, ! Jag hoppas att alla de som drabbades av folkmordet eller är släkt med de drabbade och som lever i vårt land de är så många som uppemot hundra tusen och alla andra som kämpat för ett erkännande av detta folkmord ska få uppleva att det går i uppfyllelse i vår kammare . Jag vill rikta speciell uppmärksamhet mot de överlevande och anhöriga som sitter på läktare och tacka för att de har gjort sig mödan och kommit hit . Tack ska ni ha! I tidningen var det en artikel om en kvinna som man tror är ungefär . Hon heter , och hon säger att hon var när hennes mamma mördades under folkmordet. Än undrar varför det hände. Hon berättar vad som hände, hur hon gick med sina syskon och hur de flydde. Hon säger att de sökte sig till en kyrka, för deras enda hopp var tilliten till . Det var sista gången hon såg sin mamma, och minnet av denna flykt är svagt. Hon avslutar med att säga att hennes sista önskan i livet denna kvinna är är att vi erkänner det hon har sett och upplevt. Jag känner igen precis dessa ord från överlevande från Förintelsen, och jag tror att det är viktigt att man som överlevande får just erkännandet att ens historia är sann och bekräftad. Därför kommer jag att rösta för ett erkännande av folkmordet, och jag hoppas att det på det sättet blir en försoningsprocess och att vi kommer att uppleva ett närmande till denna tragedi. Jag yrkar alltså bifall till reservation 5. I detta anförande instämde Gulan Avci och (båda fp). 126 (): Dagens betänkande om och tar upp några av de svåraste och viktigaste konflikterna på vår jord. Här står Palestinafrågan kanske allra främst.