prot · GY0930 · 2010-12-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:80 Till Interpellation 2010/11:80 Minskning av antalet olyckor med cyklister av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:85 Till Interpellation 2010/11:85 Ungdomsarbetslösheten av (S) Interpellationen kommer att besvaras onsdag . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2010/11:88 Till Interpellation 2010/11:88 Norviks hamn av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är planerade nationella och utrikes resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:92 Till Interpellation 2010/11:92 Tågförseningar för resenärer och godstrafiken av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:93 Till Interpellation 2010/11:93 Stopp för utvinning av fossila bränslen av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. (C) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:116 Till Interpellation 2010/11:116 Vargjakt av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2010/11:117 Till Interpellation 2010/11:117 CAP-reform av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det inte finns någon interpellationsdebatt vecka 50. (C) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:42 till arbetsmarknadsutskottet EU-dokument KOM(2010)695 till skatteutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:KU1 betänkande 2010/11:SfU2 betänkanden /11:SkU1, SkU12 och SkU16 5 § En ny försäkringsrörelselag Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU8 En ny försäkringsrörelselag (prop. 2009/10:222 delvis och prop. 2009/10:246). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 6 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2010/11:1 delvis). 1 (S): Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Efter några tuffa år återhämtar sig nu ekonomiskt. Svensk bnp är tillbaka på den nivå som gällde . Vi kan lägga tre förlorade år bakom oss. är det hög tid att se framåt. Utmaningarna är sannerligen stora. Jag vill peka på några centrala områden där behöver en starkare politik. Det handlar om att möta de möjligheter men också de svårigheter som globaliseringen innebär. Det handlar om kampen mot det utanförskap som biter sig fast och om växande klyftor i . Det handlar om att trygga välfärden men också om att möta de nya utmaningarna kring energi och klimat. Vi socialdemokrater står för frihandel, öppenhet och stärkt konkurrenskraft. Globaliseringen ses av många svenskar som en positiv kraft en ganska unik inställning i världen. Det har att göra med den trygghet som svenskar generellt sett har känt när tiderna förändras och strukturomvandlingen slår till. Aldrig har väl globaliseringens effekter varit så tydliga som i den tid vi nu lever i med finanskris och statsfinansiell oro. Vi ser också en global ekonomisk maktordning som är under snabb förändring. Krisen visar hur oerhört integrerade de finansiella marknaderna är men också hur fragmenterad den politiska makten är. bygger upp stora skuldberg som finansieras inte minst av stora överskott i . Flera europeiska länder har fått se sin ekonomisk-politiska situation allvarligt undergrävd. Det är bara någon vecka sedan tvingades be om ekonomisk assistans från omvärlden. Där hade vi ett bra samarbete mellan regeringen och oppositionen, vilket jag uppskattar. Idén om att marknaden kan sköta sig själv är en tanke som allt färre försvarar. Globaliseringen innebär stora möjligheter, men svenska företag möter en allt tuffare global konkurrens inom allt fler branscher. Det handlar inte längre bara om låglönekonkurrens utan också om kunskapsbaserad konkurrens från starkt växande medelinkomstländer. pressas löneinkomsterna ned av konkurrens från länder som kan erbjuda varor och tjänsteproduktion till allt lägre löner. behöver ett nytt kunskapslyft om vi ska möta den här globala konkurrensen. I vår rödgröna budget presenterar vi förslag om att stärka den svenska arbetskraftens kompetens med kvalitetssatsningar i skolan och på högskolan. Vi satsar på ökade inslag av praktik i utbildningssystemet. Vi satsar brett på vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Vi lägger också fram förslag om ökade insatser för forskning samt om att stärka tillgången till riskkapital och åstadkomma större möjligheter för små företag att exportera på de internationella marknaderna, inte minst och . Vi investerar i modern infrastruktur som bygger samman vårt land och som skapar förutsättningar för långsiktig tillväxt och ökad produktivitet. I ett europeiskt perspektiv har en mycket stor andel av befolkningen i sysselsättning. Men andelen i jobb är nu mindre än . Det betyder att färre ska försörja fler. har en av högsta nivåer beträffande ungdomsarbetslösheten. Det är sannerligen ingen synvilla, som hävdades i valrörelsen, utan det är en realitet för många av våra unga. En väldigt central parameter när man ska titta på hur vår arbetsmarknad utvecklas är det som ekonomerna brukar kalla för jämviktsarbetslösheten, den strukturella arbetslösheten. rapporterar att denna har stigit detta efter att ha fallit ett helt decennium . Det är allvarligt eftersom det permanent ökar antalet människor utan jobb. I valet lovade att minska utanförskapet, men utanförskapet ökade. Allvarligast nu är kanske långtidsarbetslösheten som är mycket hög. En av tre arbetslösa har varit arbetslös . har inte råd med en politik som slår ut tusentals människor från arbetsmarknaden. ser vi en kraftig ekonomisk uppgång. Det innebär också att det kommer nya jobb självklart; så har ekonomin fungerat. Efter dåliga tider kommer goda tider. Men redan nu varnar vice riksbankschefen och säger: Bristen på arbetskraft stiger nu snabbare än vad arbetslösheten faller. Vidare säger han: Det tyder på att matchningsproblemen på arbetsmarknaden kan bli påtagliga långt innan arbetslösheten har kommit ned på en normal nivå. I klartext betyder det höjda räntor trots hög arbetslöshet. Hög långtidsarbetslöshet och en växande arbetskraftsbrist är inte en slump utan det är konsekvensen av av nedskärningar i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. I en lågkonjunktur måste man vårda arbetskraften. Det är inte bara det formella arbetsutbudet som är viktigt. Viktigt är också att vårda arbetskraften så att man verkligen kan efterfråga de jobb som skapas när högkonjunkturen kommer. kom en rapport från som återigen visar att arbetsmarknadsutbildning är effektivt, alltså just det som de borgerliga partierna och ägnat så stor energi åt att skära ned på. En avvecklad arbetsmarknadspolitik är ett experiment med en svensk arbetsmarknadsmodell som riskerar att leda till att villa- och bostadsrättsägare till slut står där med höjda räntor som vi har en hög arbetslöshet. Jag menar att arbetslinjen måste förstärkas. I en klassisk socialdemokratisk arbetslinje ingår att det ska löna sig att arbeta. Det handlar om rimliga marginalskatter för låg- och medelinkomsttagare. Men arbetslinjen är och måste vara bredare än så. Det handlar om att begränsa marginaleffekterna i välfärden samt om låga taxor till förskolan. Det handlar om att arbete kvalificerar till våra trygghetsförsäkringar en viktig drivkraft för arbete traditionellt sett. Får man ett arbete får man också tillgång till arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring. Det handlar om att med framgångsrikt fackligt arbete skapa god reallöneökning, vilket också ökar drivkraften att arbeta. I vår rödgröna budget lägger vi fram förslag om att sänka maxtaxan i förskolan. Vi förstärker inkomstbortfallsprincipen, som rapport efter rapport visar är krackelerad i . Jämför man oss med andra länder visar det sig att vi, som är inkomstbortfallsprincipens hemland, nu inte kan mäta oss med andra länder när det gäller försäkringar som tryggar medelinkomsttagarnas inkomst om man blir sjuk eller arbetslös. Vi säger nej till förslaget om obligatorisk a-kassa för att det försämrar drivkrafterna för arbete. Vi behöver i stället breda satsningar på att skapa fler jobb. Vi föreslår i vår rödgröna budgetmotion sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag och ett ungdomsavdrag för arbetsgivare som anställer ungdomar. Hela arbetsgivaravgiften slopas om man tar sig an en ung arbetslös. Vi gör utbildningsinsatser på bredden som gör människor anställningsbara, inte minst en effektiv yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Det tredje området som är centralt är de ökade klyftorna i . Om ska vara framgångsrikt behöver vi hålla samman vårt land. ska vara i reell mening ett möjligheternas land, och då är det inte ökade klyftor som kommer att leda till ökad tillväxt och ökad dynamik. Den skattepolitik som har bedrivits har med väldigt stark precision riktats mot dem som har allra högst inkomster. Det är ingen bra balans i skattepolitiken. I vår rödgröna budget behåller vi jobbskatteavdraget, men vi trappar av det för dem med högst inkomster. Tjänar man en miljonlön får man med vårt förslag inget jobbskatteavdrag. Det är en rimlig avvägning. Vi förbättrar villkoren för ensamstående med barn, och vi förbättrar villkoren för pensionärer. Den kanske mest utmanande långsiktiga frågan är att klara att finansiera välfärden med en åldrande befolkning utan att pengarna tas ifrån barn och ungdomar. Det kommer inte att fungera om vi måste minska resurserna i skola och förskola för att klara äldreomsorg och sjukvård. Vi måste prioritera välfärden. Det är klart att den allt överskuggande frågan är att fler måste komma i arbete; fler måste bli skattebetalare. Det är dock också viktigt att se till att värna den offentliga sektorns inkomster. Vi har sett en minskning av antalet anställa i kommuner och landsting 3 000 färre lärare är ett exempel. I vår rödgröna budget tillförs kommunsektorn . Det betyder mindre barngrupper i förskolan, fler anställda i skolan och bättre kvalitet i sjukvård och äldreomsorg. Klimat- och energifrågorna är ödesfrågor för oss i . Världen står inför en klimatkris. Det är belagt att det är mänsklig aktivitet som värmer upp jorden och hotar hela länders existens. har varit ett föredöme i klimatarbetet nu halkar vi efter. Jag vill att ska ligga i framkant. Då behöver vi en väl balanserad, långsiktig energipolitik. Vi behöver också initiativ för omställning av . I vår rödgröna budget föreslår vi stora investeringar i byggandet av snabbspår vid järnvägen. Vi bygger ut ROT-stödet med en extra klimatbonus, och vi vågar säga att det också behövs ekonomiska incitament för att ställa om . I går kom två intressanta rapporter. I en ny PISA-undersökning presenterades att svenska elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap kraftigt har försämrats. I läsförståelse, den svenska paradgrenen där vi låg klart över genomsnittet, har vi nu sjunkit till genomsnittet. Den socioekonomiska bakgrunden spelar också en allt större roll för elevernas resultat i skolan. Vart är vi på väg? När klassklyftorna börjar synas allt tydligare i skolans resultat bygger vi in mycket stora klyftor för . Den andra rapporten var från Arbetsförmedlingen, som rapporterar att stora grupper inte kommer in på arbetsmarknaden. Trots att vi har snabb och ökande tillväxt och nya jobb som kommer till kommer vi inte ned på de nivåer i arbetslöshet som kallade massarbetslöshet. Vi står nu inför möjligheterna till ett betydande reformutrymme . Då kommer den strategiska och viktiga frågan att ställas: Är det mer av nya, stora skattesänkningar som är det klokaste vi kan göra för framtiden? Förra mandatperioden sänktes skatterna med 100 miljarder. Det hade mycket liten effekt på sysselsättning och arbetslöshet och var till förfång för välfärden. För någon vecka sedan presenterade på ett seminarium tänkbara skattesänkningar på . Är det verkligen klokt att använda hela det reformutrymme som växer fram till nya, stora skattesänkningar? Jag tror att det finns mycket viktigare områden. Först och främst ska konkurrera med kunskap och inte med låga löner. Vi behöver ett lyft inom utbildning och kunskap med stora kvalitetssatsningar inom hela utbildningskedjan från grundskola till forskarutbildning, en utbyggd skola som gör att alla unga kan få en gymnasieutbildning och fler kan skaffa sig eftergymnasial utbildning, såväl teoretisk som praktisk. Det är om vi ligger i forskningsfronten som vi skapar de kunskaper som gör att vi kan ha hög produktivitet och konkurrera med kunskap. Ett annat område är rörligheten på arbetsmarknaden. möjligheterna till arbetspendling så att fler får jobb med bra lön! Den som har åkt tåg jag tillhör dem ser vilket pris vi får betala för eftersatta investeringar i vår infrastruktur. Vi behöver kraftigt öka investeringarna i infrastrukturen, skapa större arbetsmarknadsregioner och större flexibilitet och rörlighet på arbetsmarknaden. Det är klokare och smartare än stora generella skattesänkningar. Det tredje området handlar om långsiktig finansiering av välfärden. Det är inte allvar och seriositet som ligger bakom att tro att det är stora skattesänkningar som kommer att klara äldreomsorgen, skolan och sjukvården. Vi behöver också använda resurserna klokare i offentlig sektor. Tillsätt en produktivitetsdelegation som får i uppdrag att driva på utvecklingen och användningen av ny teknik, kunskap och forskning i att utveckla den gemensamma sektorn! Var också tydlig med att vi alla måste vara med och betala om vi ska ha en trygghet för våra äldre, barn och unga! Där tre områden som är mycket mer centrala än att använda reformutrymmet till stora skattesänkningar. 2 (MP): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1, den gemensamma rödgröna reservationen. Det är helt avgörande att ha en långsiktigt hållbar ekonomisk politik. Den ekonomiska krisen i vårt närområde har fördjupats , och allt fler euroländer upplever en mycket ansträngd ekonomisk situation. Sjukdomssymtomen är lika för de krisande länderna: skuldkris och galopperande budgetunderskott. De underliggande orsakerna är brister i den långsiktiga ekonomiska politiken. Grundläggande problem med uthållighet i de offentliga finanserna har också förvärrats av den gemensamma valutan euron. En gemensam valuta är givetvis inte i sig synonymt med ekonomiska problem eller kriser, men däremot kräver en gemensam valuta en betydligt mer strikt finanspolitik än man har mäktat med i flera av dessa länder. I ser det för tillfället ljusare ut, och det är ingen brist på förtroende hos de svenska hushållen. Det visar sig bland annat i att kredittillväxten är mycket hög, och vi har haft en kraftig bnp-tillväxt de senaste två kvartalen. Det är såklart lockande att blåsa faran över, men jag vill påminna om att är mycket beroende av omvärlden och att utvecklingen därför inte på något sätt är på förhand given. Vi kommer att behöva en mycket ansvarsfull ekonomisk politik . Speciellt oroliga bör vi vara för den stora ökningen av lån på bostadsmarknaden. De förslag om amorteringskrav som har väckts i medierna kan givetvis kanske vara ett svar på detta, men en ansvarsfull ekonomisk politik kräver att vi bereder förslag ordentligt och genomlyser konsekvenserna av förslagen. En viktig orsak till den globala finansiella krisen var oansvarigt beteende från banker och finansinstitut. Många av dessa företag tog för stora risker. Till en del handlar detta om felaktiga regleringar och till en del kanske om ett kalkylerat risktagande där man räknade med att staten ändå skulle gå in och lösa ut bankerna om de kom på obestånd. En tid har gått sedan finanskrisen bröt ut. Mycket fokus har lagts på direkt krishantering. Det har varit nödvändigt för att kortsiktigt rädda arbetstillfällen och inte skapa ekonomiskt kaos. är dock tiden kommen att också diskutera hur vi långsiktigt skapar förutsättningar för att undvika nya kriser. En del viktiga initiativ har tagits. Den svenska stabilitetsavgiften som tas ut av bankerna är ett viktigt steg, liksom de regelförändringar som diskuteras och genomförs inom banksektorn. har lagt fram ett förslag om beskattning av finanssektorn där man drar två slutsatser. Dels bör EU verka för att det införs en global skatt på finansiella transaktioner en typ av Tobinskatt fast bredare, där man inte bara beskattar valutatransaktioner utan även andra finansiella transaktioner dels en beskattning av finansiell verksamhet inom EU, där man beskattar vinster och ersättningar. Min övertygelse är att det behövs nya och innovativa metoder för att beskatta finansiella transaktioner och finansiella företag. Syftet med sådana skatter är flerfaldigt. Dels kan man minska osund spekulation, dels kan man bidra till att finansiera de offentliga budgetunderskotten, dels kan de bidra som viktiga globala finansieringskällor, till exempel klimatfinansieringen. Finanssektorn betalar inte någon moms, varför sektorn enligt många studier är underbeskattad jämfört med annan näringsverksamhet. Min förhoppning är att regeringen inser vikten av den här typen av åtgärder. Inte minst i ljuset av att nu ger stöd till flera länder är det viktigt att visa att man är beredd att hitta metoder för att långsiktigt minska riskerna i finanssektorn. Den här debatten handlar om de ekonomiska ramarna för statsbudget, om riktlinjerna för den ekonomiska politiken. I det perspektivet saknas inte utmaningar för och världen. Vi står inför flera parallella problem som måste lösas integrerat. Ordning och reda i finanssektorn är ett viktigt spår. Det andra är att skapa nya jobb, och den tredje stora utmaningen är klimat- och miljökrisen. grundläggande hållning är att vi måste se på hushållningen med resurser på ett sammanhängande sätt. Att stirra sig blind på att bnp stiger, medan de resurser som utgör själva grunden för ekonomin försämras, är inte bra. Om vi släpper ut koldioxid i luften som gör att temperaturen stiger och vi drabbas av klimatförsämringar som kommer att kosta mångdubbelt mot vad det kostar att åtgärda problemen är utvecklingen inte hållbar. Runt om i världen utvecklas en medvetenhet om att vi lever på en begränsad planet. I takt med att medvetenheten ökar förbättras möjligheterna att få till stånd en hållbar ekonomi och därmed ett bättre liv för människor. Allt fler människor inser att det också ligger i deras egenintresse att skapa en hållbar utveckling. Ett fungerande ekosystem och en hållbar produktion av varor och tjänster som inte utarmar naturresurser är en förutsättning för all ekonomisk verksamhet och därmed för vårt välstånd. Om alla människor konsumerar som vi svenskar skulle vi behöva fyra jordklot. Det är en insikt som delas av allt fler. Den skara som tror på evig tillväxt av traditionell modell, det vill säga en tillväxt som förutsätter en ständig ökning av uttag av råvaror som bryts, förbrukas och kasseras, krymper allt snabbare. De som inser, liksom vi i den gröna rörelsen gjort länge, att vi måste skapa nya modeller för ekonomisk utveckling där förnybar energi kombineras med slutna materialflöden ökar i antal . Min övertygelse är att vi kommer att övervinna de problem vi står inför och att vi därmed står inför en mycket spännande period av mänsklig utveckling. Den samlade kunskapen och tekniken finns för att vi ska kunna skapa det hållbara samhället. Det som sätter våra begränsningar är bara mod och vår egen förmåga till förnyelse och strukturförändringar. Precis som i fråga om att råda bot på finansiella bubblor behövs tydliga politiska signaler och regelverk som gynnar långsiktiga investeringar och en balanserad utveckling. Klimat-, energi- och miljöfrågor måste integreras i allt beslutsfattande. Vi måste våga sätta pris på de resurser som finns i en begränsad omfattning. Vi måste våga förbjuda det som är direkt ohållbart. När vi planerar hur samhället ska se ut måste dessa signaler vara tillräckligt tydliga och robusta för att också kunna påverka samhällsplaneringen. behövs det stimulanser för att bygga hållbara lösningar. Inför valet presenterade vi i tillsammans med Socialdemokraterna och ett flertal förslag som vi tror är viktiga ingredienser för att komma till rätta med klimat- och miljöproblemen som de bidrar till att skapa nya jobb. Det handlar om att bygga ut den hållbara infrastrukturen, att öka underhållet i järnvägen, att påbörja planeringen och byggnationen av höghastighetsbanor i och att kraftigt förbättra kollektivtrafiken i våra stora städer. Det behövs breda investeringar i klimatomställningen, bland annat i energieffektivisering och utveckling av förnybar energi. ska ta täten i klimatomställningen och kraftigt reducera utsläppen av växthusgaser. Vi behöver öka takten på energieffektivisering i bostäder och lokaler. Vi måste stimulera en ombyggnation av våra miljonprogramsområden så att de blir både mer trivsamma och mer energismarta. Det kan göras genom att utvidga ROT-avdraget och att införa en klimatbonus och ett klimatavdrag. Vi behöver införa ett klimatinvesteringsprogram för kommunerna igen. Vi har lagt fram förslag som den här kammaren kan rösta om och som skulle kunna vara ett startskott för en offensiv satsning på investeringar för ett hållbart klimat där vi minskar utsläppen. Men det krävs mod och vilja. behöver också visa ett globalt ansvarstagande i klimatfrågan där vi är med och samlar länder med höga ambitioner att driva frågan framåt. Stor kraft bör ägnas åt ett internationellt klimatarbete för att öka miljörättvisan i världen. bör inom EU driva på för att höja dagens reduktionsmål om till . De svenska medlen för internationella klimatåtgärder behöver öka. Vi avsätter enligt vårt rödgröna budgetförslag medel till internationella klimatåtgärder som inte konkurrerar med fattigdomsbekämpning inom biståndsbudgeten. Det stormar i vår omvärld. Flera länder i vårt närområde är i djupa ekonomiska problem. I har vi hög arbetslöshet och långt ifrån hållbar samhällsutveckling. Viktiga ödesfrågor står utan lösning. I ett sådant läge är det för mig grundläggande med en ansvarsfull ekonomisk politik. vet vi att en fossilberoende ekonomisk utveckling är vare sig önskvärd eller nödvändig. Att ta ekonomiskt ansvar i den situationen är att vi stakar ut en väg bort från fossila bränslen. Genom gröna investeringar i en hållbar utveckling kan vi både skapa nya jobb och ställa om samhället i en hållbar riktning. 3 (SD): Denna folkvalda församling har, utom den sverigedemokratiska representationen, en sak gemensamt: Den saknar genom hela det politiska spektrumet både insikt och självkritik inom för landet helt avgörande politiska framtidsfrågor. Av den anledningen har pensionärerna, välfärden, tryggheten såväl som även arbetslösheten och sysselsättningen mött en trendmässigt mycket tragisk utveckling. En utveckling där utanförskapet tillåtits växa . En utveckling där sysselsättningsgraden, mätt bland personer , tillåtits minska med . En utveckling där 100 000 nya jobb under förra mandatperioden ska sättas mot en befolkningsökning på 290 000 människor. En utveckling där pensionärerna, uppseendeväckande nog som något av andra klassens medborgare, föreskrivits en pensionärsbeskattning i ett land som annars säger sig vara en varm förespråkare av allas lika värde.