prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — Vi kan konstatera att det gjorts för lite satsningar. Men det är ni som bestämmer och har möjlighet att påverka och öka den andelen i så fall, och det har ni inte gjort. ökar anslaget från 200 miljoner , som ni har, till 700 miljoner. Det är en halv miljard extra . Det är bara att gå in och titta i våra budgetmotioner. Så ligger det till. Man blir också fundersam när ni alltid ska försöka hitta kryphål. är ni inne på att vi inte har råd med allting. Det är vi helt överens om. Vi skriver i reservation 5: Principen bör vara att det trafikslag som orsakar skaderiskerna också ska finansiera åtgärderna. Ni har hänvisat till svar i en interpellationsdebatt . säger där följande, förkortat: Det föreslås att cykelfrämjande åtgärder ska övervägas vid varje investeringsprojekt. I dessa fall kommer kostnaden att belasta det enskilda vägprojektet. har samma uppfattning som oppositionen, kan man säga. Om man bygger en mitträckesväg är det rimligt att man också ska säkerställa en säker cykeltrafik. Det ska belasta det projektet, med en alternativ väg, en parallellväg eller andra åtgärder som säkerställer cykeltrafik. Man blir ju tveksam till om ni i övrigt har den ståndpunkten. 124 () replik: Det var jättebra att citerade detta. sade att man ska säkerställa att det finns en cykelväg. Det betyder inte att man måste göra det i anslutning till vägen, som jag förstår att ni har krävt i er motion. Hon säger att det mycket väl kan vara någonting som finns bredvid. Men man ska se till att den är cykelbar. Självklart är det så. Det är precis det hon säger. tar upp att vi inte har gjort något och att det bara är som avsätts till cykelvägar. Jag sitter själv med i insynsrådet vid i län. Man har fått ett uppdrag i länsstyrelserna att titta på infrastruktur och hur man ska lösa det miljömässigt med alla tänkbara skäl. I de utredningar som länsstyrelserna har gjort framgår det nu att man måste göra mer för cyklisterna. Som vet krävs det utredningar och förslag innan man kan vidta åtgärder. Men de är på gång , eftersom våra länsstyrelser har fått så tydliga uppdrag att titta på det här. har vi snart haft möjlighet att styra landet. Vi förstår att det krävs för att komma till rätta med alla de saker som har varit eftersatta. Cyklingen och cykelmöjligheterna är en sådan sak. Men det kommer, det kan jag lova. Tack vare att man nu har preparerat och gjort klart har man möjlighet att göra något åt det rent praktiskt. 125 () replik: Jag tycker fortfarande att det är trist att vi fastnar i formuleringarna. Vad innebär bredvid och parallellt? Det är klart, parallellt är parallellt, men frågan är hur långt avståndet från vägen är. Det vi borde kunna komma överens om, tycker jag, är att om man försämrar framkomligheten för cyklister genom att anlägga en mitträckesväg där man omöjliggör cykling måste man säkerställa att de cyklisterna kan ta sig fram mellan punkt x och y på ett sätt som är säkert och som inte innebär att man måste cykla , en kilometer eller extra. Det ökar inte intresset för att cykla. Vi ska främja cyklandet. Då kan man inte vidta åtgärder som försvårar det. Det hade varit mycket angenämt om ni från majoritetens sida hade kommit med några alternativa förslag i utskottet, till exempel: Vi tycker att skrivningen är alltför kategorisk. Kan vi inte tänka oss en mer öppen skrivning, så att det står att vi vill säkerställa även framkomligheten för cyklister om man vidtar åtgärder som försvårar för dem? Men det fanns inget sådant intresse över huvud taget. Det är någonting som ni kommer med som ett litet halmstrå för att bekräfta varför ni inte kunde gå med på tillkännagivandet eller någon typ av initiativ. Det är trist, men det är bara att hoppas att vi nu i verkligheten kan komma fram till och stå för det vi säger här i kammaren, att vi gemensamt tycker att det är viktigt att vi säkerställer möjligheten för fler att cykla mellan punkt x och y. Vi ska inte försvåra det. Det kommer inte att öka andelen cyklister. 126 () replik: För att inte låta alltför negativ, för det är jag inte: Jag tycker att man från oppositionen har jobbat väldigt bra med att lyfta fram frågan och få den så här långt. Jag uppskattar verkligen det ni har gjort. Det är viktigt att vi uppmärksammar cyklismen i trafikhänseende. Det vi är oense om måste jag vara uppriktig och säga. För mig är det inte bra att ha en cykelled precis bredvid en två-plus-ett-väg. Jag tycker fortfarande att det ur hälsosynpunkt inte är det allra bästa alternativet när den ligger alldeles bredvid. Jag tänker också på hur säkerheten är när man cyklar på vägrenen på en väg som inte har ett räcke emellan och inte är en två-plus-ett-väg. Det är livsfarligt. Att man tog bort cyklingsmöjligheten därifrån tycker jag är rätt. Jag tror att man med vett och sans kommer att lösa detta . Det vi inte är överens om är att vi skulle ha gått med på er motion. har vi sagt att vi ska följa upp det här och se till att regeringen medverkar till att vi får det bättre. Det avslutas betänkandet med. Vi har ett gemensamt ansvar för att se till det. Jag uppskattar vad ni har gjort. 127 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. debatterar vi ett cykelbetänkande i denna kammares historia. Det är någonting riktigt roligt, måste jag säga, inte bara för att cykelfrågor är viktiga för framtiden av flera anledningar, utan också för att oppositionens reservationer är så underhållande. Det har också varit mycket roligt att få lyssna till andra ledamöters cykelerfarenheter och även det lilla inlägget från om att uttrycket ute och cyklar hädanefter snarare borde ses som någonting positivt. Det lyfter det positiva med cyklingen i den här debatten, och det är bra. Jag kan också rekommendera mina cyklande kolleger att ta sig till Klarälvsbanan i och cykla längs älven, en mycket vacker upplevelse, måste jag säga. Själva betänkandet lyfter fram en rad saker som alliansregeringen gjort för cykling. Den visar upp forskningen inom en rad områden och uppdrag till trafikverken och att analysera och komma med förslag på åtgärder. I de rätt framtagna transportpolitiska målen har vi fört in ett mål om hälsa. Detta torde verkligen gynna cykling i högre utsträckning. Infrastrukturpropositionens avsnitt om åtgärder för ökad cykeltrafik finns också med. I regeringens direktiv till trafikverken för åtgärdsplaneringen finns klart och tydligt uttalat att åtgärderna ska främja cykelanvändandet. Vi har också sett en ökning av satsningarna på cykelåtgärder jämfört med tidigare period. Vi i utskottsmajoriteten ställer oss bakom detta betänkande som är mycket tillmötesgående gentemot flera av motionerna. Betänkandet tar upp en rad fördelar med cykling och lyfter på ett tydligt sätt upp frågan om att prioritera cykelåtgärder. Motionerna anses i mångt och mycket som tillgodosedda eller på väg att bli det. Åtgärder som leder till en ökad andel cykelresor bidrar till att nå många mål, bland annat minskad miljöpåverkan, minskad trängsel och positiva effekter på folkhälsan. Det finns även stora möjligheter till utveckling av näringar kring cykelturism. Potentialen att öka andelen cykelresor av de kortare resorna är mycket stor, främst när det gäller arbetspendlingen. En omfattande inventering har genomförts för att kartlägga förutsättningarna för cykelresor mellan landets tätorter och vilka investeringar som behövs. En stor del av behoven av att utveckla infrastrukturen finns längs det kommunala vägnätet inom tätorter och på det regionala vägnätet. Planerade investeringar i cykelvägar längs det nationella vägnätet tar främst sikte på att skapa möjligheter till arbetspendling. Förslaget innefattar även åtgärder som förbättrar möjligheterna att nå exempelvis tätortsnära mål för turism. I planen satsas vilket bland annat innebär att ny cykelväg anläggs längs det nationella vägnätet. Dessutom ingår att förbättra möjligheterna att parkera cyklar vid viktiga bytespunkter och bygga gång- och cykelportar samt skyltningsåtgärder. Det finns goda förutsättningar att åstadkomma ett flertal längre sammanhållna leder för cykelturism i exempelvis , , , , södra , , och . En led där arbetet redan har kommit i gång är, som vi också kunde höra, Kattegattleden. I samband med nybyggnation av nationella vägar och mittsepareringsåtgärder ska behovet av kompletterande cykelvägar prövas. Det innebär att ytterligare cykelvägar kan komma att anläggas och då finansieras via den åtgärd som är planerad för två-plus-ett-vägen. Cykeln har en självklart stark ställning i framtidens transportsystem. Detta har vi påbörjat , inte minst med de transportpolitiska målen, infrastrukturpropositionen och senast planläggningen av infrastruktur till 2021. Vi i liberalerna verkar för ett flexibelt transportsystem där resenären effektivt kan växla mellan de transportslag som för ändamålet passar bäst. Vi ska ha ett transportsystem som gör det lätt för människor att resa med cykel, tåg, buss, bil eller vad det nu kan tänkas vara för färdsätt som lämpar sig för stunden . Jag tror på flexicyklisten, och jag tror på flexiresenären eller flexibilisten kalla det vad ni vill. Jag tror på människors förmåga att själva välja vad som passar bäst för deras ekonomi och situation och för vår miljö. Cykeln är ett av de mest konkurrenskraftiga färdmedlen för framtiden, och detta bör vi främja på olika sätt. Jag kan konstatera att regeringen lägger 1 miljard i plan och utöver detta också bidrar med 2,3 miljarder genom länsplanerna, det vill säga totalt 3,3 miljarder. har alliansregeringen visat att vi är bäst när det gäller och levererar när det krävs! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Drivmedels- och fordonsfrågor m.m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU15 Drivmedels- och fordonsfrågor m.m. 128 (): är det för trafikutskottets andra debatt , och vi flyttar oss nu från cykeln som drivs av människokraft till fordon som drivs med andra drivmedel. Även detta betänkande är ett motionsbetänkande från den allmänna motionstiden med ett femtiotal yrkanden som handlar om olika drivmedels- och fordonsfrågor, både i stort och smått. Många berör klimat- och miljöfrågor. Yrkandena handlar om allt från förnybara bränslen, hur vi definierar miljöbilar, vinterdäck, sparsam körning och övergivna fordon till andra frågor som rör parkering, skoter och färjeförbindelser. En central fråga när det gäller att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem är bland annat tillgängligheten till förnybara bränslen. Det är viktigt att vi arbetar med att stimulera tillgång och efterfrågan på flera olika typer av förnybara drivmedel och att det arbetet fortgår. Vi måste vara öppna för den utveckling som sker, inte bara inom drivmedelsområdet, utan också inom fordonsindustrin. fick intressant information om den utveckling som pågår för att göra tunga transporter på väg bättre ur klimatsynpunkt. Utskottet konstaterar i betänkandet att om vi ska lyckas med klimat- och miljöarbetet, inte minst inom transportsektorn, behöver vi alla arbeta för åtgärder internationellt. Klimatproblemen går nämligen inte att lösa inom en nations gränser. Vi kan och vi gör mycket i , men vi måste få EU och övriga världen att också ta sitt ansvar. I betänkandet föreslår utskottsmajoriteten, det vill säga allianspartierna, ett tillkännagivande angående den så kallade pumplagen. Till betänkandet har oppositionen lagt totalt sju reservationer och ett särskilt yttrande. Jag tänkte inte bli mer långrandig än så här, utan jag lämnar över betänkandet till mina kolleger i trafikutskottet för debatt. 129 HANS (): Jag vill börja med att säga att vi socialdemokrater naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer, men för att undvika onödiga voteringar som vi ändå vet hur de slutar nöjer vi oss med att yrka bifall till reservation 1. Innan jag går in på själva ärendet konstaterar jag att detta förmodligen är min sista ärendedebatt i utskottet. Jag vill därför passa på att tacka trafikutskottets kansli för ett mycket engagerat och skickligt arbete. Det har varit ett verkligt privilegium att få samarbeta med utskottskansliet . Jag vill också passa på att tacka kollegerna i utskottet. har vi ganska hårda åsiktsskillnader i sakfrågor, och det kan bli lite hårda ord i debatten. Men det har aldrig hindrat att vi har haft en väldigt vänskaplig och trevlig anda utanför det direkta politiska samtalet. Det har varit trevligt att jobba tillsammans. Jag går över till själva ärendet. Våra transporter är till beroende av olja. Alla inser naturligtvis att detta inte är hållbart i längden. är transporter helt nödvändiga för tillväxt och utveckling. Det finns ett stort samband där emellan. Bilen är helt nödvändig för väldigt många människor för att man ska kunna bo och verka utanför storstäderna. Därför är det en väldigt viktig uppgift att bryta sambandet mellan tillväxt och oljeförbrukning. Det handlar om att stimulera användningen och öka tillgången på alternativa bränslen. Den pumplag som delvis behandlas i det här betänkandet var en del i jobbet för att öka tillgången på alternativa bränslen. Den har i mångt och mycket fungerat bra, men den utvärdering som har gjorts visar ju, lite som vi befarade när lagen infördes, att det blev väldigt mycket etanol, vilket beror på att det är ganska dyrt att installera biogasmackar. Därför är det både märkligt och sorgligt att den borgerliga regeringen valde att avskaffa det stöd som fanns för att kunna få mer av biogasmackar. I stället hade man behövt öka den stimulansen, men den drogs in. Ett annat problem är den så kallade mackdöden. När det gäller den delen finns det en samsyn i hela , i princip. Det känns bra. Vi har haft ett problem med att många tankställen har lagts ned, inte minst på landsbygden. Den utvärdering som har gjorts visar att det egentligen inte beror på pumplagen utan på en omfattande strukturrationalisering i branschen. Trots det kan man inte blunda för att det finns en allvarlig risk när man nu går vidare och även de minsta tankställena ska omfattas av pumplagen. Om man tillämpar lagen alltför strikt kan det leda till att fler tankställen på landsbygden läggs ned. En sådan utveckling tror jag inte att någon vill se. Därför måste regeringen förtydliga sina direktiv så att man kan ge dispens när det finns särskilda skäl. Det måste också ges en ordentlig möjlighet att beakta lokala omständigheter i samband med dispensgivningen. Övergivna fordon, som också behandlas i betänkandet, är en följetong i utskottet. Vi har haft många diskussioner om det. Vi gjorde en lagskärpning . Vi har gjort en uppföljning i utskottets hägn och konstaterar att många av de problem vi trodde oss lösa med lagskärpningen kvarstår ändå. Därför är det nödvändigt att vi gör en ändring av nuvarande regler så att det blir lättare att frakta bort övergivna fordon. Problemet beror delvis på att flera myndigheter är inblandade. Man bollar frågan emellan sig i många fall, och man kommer inte till skott. Därför menar vi att man nu bör bli tydligare med vem som har ansvaret. Man bör ge tydligare riktlinjer och ge polisen ökade befogenheter att ta i och frakta bort bilar som blir stående efter vägarna helst innan de har förvandlats till utbrända fordonsvrak. Så ser det tyvärr ofta ut. En annan fråga som har diskuterats mycket är reglerna för bil- och släpvagnsvikter. har vi varit helt överens i utskottet om att det är hög tid att justera reglerna. Borgerliga ledamöter vissa av dem sitter här i kammaren har drivit frågorna oerhört hårt . Men tyvärr har man i den här frågan nu lagt sig helt platt för regeringen. Det är klart att problemet kvarstår. Många nya bilar har en totalvikt över 2 . Dagens , eller släpvagnar för den delen, väger oftast över . Man får inte köra ett sådant ekipage med B-körkort. Däremot är det tillåtet att köra med en lättare dragbil. Alla som är det minsta insatta i frågan vet att det blir ett farligare ekipage på vägen med en lättare bil. Trots det har vi denna uppenbara galenskap i regelverket. Frågan har utretts. Det har sagts att man inte kan göra något . Jag accepterar inte det synsättet. Enligt min uppfattning har man inte borrat i den här frågan ordentligt. Man har över huvud taget inte tagit minsta initiativ för att påverka EU att ändra ikraftträdandet. Man har inte heller ordentligt prövat frågan, utan man har nöjt sig med att luta sig mot att en ensamutredare i praktiken har tittat på frågan och konstaterat att det här är svårt. Det exempel jag nämnde är ett i raden. Det finns många exempel på frågor där vi har varit överens över partigränserna i utskottet och gett tillkännagivanden till regeringen. är det första gången den här mandatperioden som utskottet ger ett tillkännagivande till regeringen. Det är ett tillkännagivande som med förlov sagt är ovanligt slätstruket för att vara ett tillkännagivande, måste jag säga. Annars tror jag inte att jag kan hitta under mina som jag har varit i där vi inte har gjort åtminstone ett men oftast flera tillkännagivanden till regeringen. Det här är en utveckling som oroar mig mycket. blir det en fara för demokratin och för respekten för om man har en riksdagsmajoritet som i princip alla lägen lägger sig platt för regeringen. Då urholkas och reduceras till ett slags transportkompani. Jag hoppas verkligen att det tillkännagivande som vi har fått är ett tecken på att den trenden bryts. Jag är övertygad om att den kommer att brytas nästa mandatperiod eftersom jag då räknar med att vi har en annan regeringsmajoritet. Vi socialdemokrater tänker i varje fall hålla oss kvar vid den tradition som vi alltid har haft; när vi ser att regeringen gör uppenbart fel eller agerar oförsvarligt långsamt tar vi oss rätten från att säga ifrån. Jag tror att en väl fungerande riksdag kräver att man har en riksdag som är beredd att ta strid även mot regeringen och inte bara agerar som ett transportkompani. I detta anförande instämde , och (alla s) samt (). 130 (): står bakom samtliga reservationer vi har i betänkandet, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till reservation 1 och 3. Jag tänkte i huvudsak uppehålla mig vid frågan om den så kallade pumplagen, där det också finns ett tillkännagivande från utskottets majoritet. Faktum är att vi i Vänstern hade varit besvärliga och bråkiga inför det beslut som fattades 2005; det tror jag att ni kan intyga från båda sidor. Det var först på slutet det blev majoritet för den så kallade pumplagen. Vi hade nämligen en rädsla för att detta skulle kunna gynna ett förnybart bränsle på bekostnad av andra. Därför fick vi till stånd de 150 miljoner som det har pratats om. Vi hade detta som krav. Vi ville att det skulle komma in för att man åtminstone skulle kunna ha större möjlighet att säkerställa att även till exempel biogas skulle kunna vara ett alternativ när man följde pumplagens intentioner, nämligen att bygga ut ett nät av pumpar eller vad man nu vill kalla dem för med förnybara bränslen. Tyvärr hjälpte inte det. Vi kan konstatera att trots att lagen var teknikneutral har det i praktiken blivit framför allt etanol som har gynnats, vilket är olyckligt. Det kan sägas här att vi lade in en massa brasklappar i det beslut som fattade. Det här skulle genomföras . Då var det de största bensinmackarna som skulle tillhandahålla bränslet. Sedan var det i fallande skala. Vi lade också in att det var viktigt att man följde upp detta från regeringens sida. Den skulle följa utvecklingen noga. Om det skulle visa sig att något förnybart bränsle skulle gynnas framför andra skulle regeringen då återkomma till med förslag till åtgärder. Vi sade också att det var viktigt att man fick ett fungerande nät i hela landet. Om man köper en biogasbil, till exempel, är det ganska ointressant om det bara finns pumpar där man bor. Om man har tänkt sig att åka norrut kanske det inte finns någonting. Vi ville att det skulle finnas ett fungerande nät i hela landet. Om inte det funkade skulle regeringen återkomma till med förslag på åtgärder. Det har inte regeringen gjort. Det framgår av den pumplagsutvärdering som faktiskt tog initiativ till och som vi sedan redovisade . Där framgår tydligt att man inte kan säga det som har sagts från den här talarstolen och i många landsortstidningar när man har beskyllt den nuvarande oppositionen för den så kallade mackdöden. I den här utvärderingen slår vi fast att man inte kan hävda att det är pumplagen i sig som har lett till detta, utan det beror på helt andra åtgärder, precis som var inne på. Det handlar snarare om en strukturrationalisering. De stora bensinbolagen och oljebolagen har tagit pumplagen som intäkt för att skylla på politikerna och passat på att försämra servicen ute i de mer glest befolkade områdena. Det tillkännagivande som majoriteten kommer med kan också ses som en kritik mot den egna regeringen. Om regeringen hade gjort som vi i trafikutskottet sade och som beslutade om hade man kunnat rätta till en del felaktigheter. Man hade kunnat överväga om man skulle genomföra det sista steget eller om man skulle avvakta och utvärdera de två första stegen. Man hade kunnat fundera på om detta var rätt väg att gå eller om man måste justera lagen på något vis. Det har man inte gjort. Även om jag kan hålla med om att det är en lite slätstruken formulering kan jag ändå tolka det så att indirekt, eller om man vill direkt, kritiserar majoriteten att regeringen åtminstone i den här frågan har varit lite försumlig och inte gjort det den borde ha gjort. Man hade kunnat göra en utvärdering för att hitta justerande åtgärder. Det är bra, även om det är lite slätstruket, att ni kan komma med kritik mot den egna regeringen. Jag tycker att det är viktigt att vi slår fast att syftet med pumplagen inte var att man skulle slå ut små tankställen eller att man skulle få åka långa sträckor runt om i landet, till exempel i glesbygd, för att hitta ett ställe där man kan tanka förnybart eller över huvud taget tanka. Det var absolut inte syftet. Om det blir en konsekvens genom strukturrationalisering eller om man inte får igenom de här dispenserna från pumplagen gäller det att man snabbt går in och justerar detta och hittar åtgärder för att kompensera och säkerställa ett vittomfattande nät av förnybart bränsle, eller för den delen laddstolpar, runt om i landet. Det ska inte bara finnas runt de största städerna. Vi behöver ha en total omställning där alla som vill ska kunna köra på förnybara bränslen oavsett var man bor i landet. Jag hoppas att det här tillkännagivandet har det goda med sig att det sker någonting och att det vidtas åtgärder antingen av den nuvarande regeringen eller av nästa. Jag hoppas att man kan hitta kompensatoriska åtgärder och annat som säkerställer att man i fortsättningen inte kan skylla på pumplagen utan måste redovisa att det finns helt andra orsaker till att man lägger ned mackar utanför de större städerna. Vi tycker att en miljöbil ska framställas på ett sådant sätt att man inte i onödan förbrukar ändliga resurser. Den ska kunna tillvaratas efter det att man har kört färdigt med den. Den ska gå på ett bränsle som är bra och som inte släpper ut en massa partiklar eller onödiga växthusgaser. Det innebär att man måste skärpa miljöbilsdefinitionen. Om man går in punktvis i historien och tittar finns det olika definitioner på vad en miljöbil är. Majoriteten svarar att man inte tycker att det är något större problem, för i stort sett tycker man att en miljöbil är likadan. Men sedan visar man själv att när det gäller förmånsbeskattning och trängselavgifter har man en delvis annorlunda definition. Det tycker vi är väldigt olyckligt. Det finns inga giltiga skäl för att man inte ska kunna hitta fram till en definition på vad en miljöbil är. Den ska gälla förmånsbeskattning, trängselavgifter och beskattning i övrigt. Sedan ska den kunna skärpas . Det är vi helt överens om. Jag skulle gärna vilja att någon från majoriteten förklarar varför det är fel att ha en enhetlig miljöbilsdefinition som gäller samtliga områden där begreppet miljöbil förekommer.