prot · GX09127 · 2010-05-27 00:00:00 — Ni tänker förhindra gruvföretag att prospektera och fortsätta den positiva utveckling som skett tack vare minerallagen. Det tycker jag är viktigt att komma ihåg. Idrottens betydelse för integration och jämställdhet 63 (): Min fråga går till kultur- och idrottsminister . Idrottens roll i samhället är så mycket större än bara några timmars spänning för oss alla som tittar på tv eller den där adrenalinkicken när vi är ute i löparspåret. Idrotten betyder också mycket för unga människors utveckling på flera plan och har en stor potential att bidra till arbetet för ökad integration och jämställdhet. Regeringen har arbetat aktivt för ökad jämställdhet, och vår idrottsminister har i olika sammanhang arbetat aktivt med frågor som tar upp idrottens roll. När jag har haft förmånen att vara ute och träffa många av våra idrottsförbund har det berättats om många goda exempel, inte minst tack vare det uppskattade Idrottslyftet. Min uppfattning är dock att exemplen behöver bli fler. Mot denna bakgrund vill jag fråga hur idrottsministern ser på det framtida arbetet när det gäller tjejers och killars idrottande på lika villkor. 64 Kulturminister (): Jag har stor respekt för det jämställdhetsarbete som sker inom idrottsrörelsen. Men precis som säger kan man inte bli nöjd förrän det är ännu bättre. Vi har bekymmer med en del idrotter som är starkt dominerade av pojkar och andra som är starkt dominerade av flickor. Idrottslyftet, som nämnde, handlar bland annat om att öppna dörrarna för fler. Jag betonar så ofta jag får chansen att idrotten består av 70 olika specialförbund. Det är inte bara hockey och fotboll, vilket man ibland kan få känslan av när man läser idrottssidorna. Det är glädjande att det som växer inom fotbollen är antalet flickor. Det är de som strömmar till där. Jag har gjort besök på rätt många verksamheter ute i landet och konstaterat att man arbetar mycket aktivt för att rekrytera flickor till typiska pojkidrotter och vice versa. 65 (): Jag tackar idrottsministern för svaret. Flera av våra idrottsförbund har lyckats väl med att attrahera våra nya svenskar. Basket och boxning är lysande exempel. Andra är inte lika framgångsrika. Än så länge har vi inga ridhus ute i våra förorter, och antalet nya svenskar som utövar ishockey är försvinnande litet. Frågan till idrottsministern blir därför vilken roll idrotten kan spela så att våra nya svenska killar och tjejer får större möjlighet att vara en del av den fantastiska gemenskap som idrotten har att erbjuda. 66 Kulturminister (): Jag får återigen hänvisa till Idrottslyftet. Det handlar om 500 miljoner och totalt till idrottsrörelsen. Jag har själv gjort besök på en boxningsklubb utanför som arbetade mycket aktivt med integration, framför allt med tjejer. Man hade nått tjejer i den gruppen. I sportskytte var flickorna i majoritet. Inom ridningen har man utanför lyckats få in pojkar. Det här arbetet pågår. Vi har gjort en förändring av idrottspolitiken. När utvärderingen av idrotten inte ska ske av idrotten själv utan av vi att få fram bättre verktyg för att öka jämställdheten. Jag anser precis som att detta är en viktig fråga. 67 (): Fler människor i jobb och ett minskat utanförskap är vad alliansregeringen arbetar för. Då behövs det fler entreprenörer och att alla ska ha möjlighet att förverkliga sin affärsidé, även de som står en bit utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Näringsministern och alliansregeringen beslutade om en handlingsplan för att stimulera en utveckling av arbetsintegrerande sociala företag. Det uppskattar jag och många med mig mycket. Det finns många goda exempel på vad som kan åstadkommas via de sociala företagen. Inte minst personer med funktionsnedsättningar kan få förverkliga sin idé. Jag vill fråga näringsministern hur hon ser på sociala företag och handlingsplanens innehåll och vilka resultat hon förväntar sig att detta kan leda till. 68 Näringsminister (): Jag tackar för frågan. Min syn på arbetsintegrerande sociala företag är att det är en kompletterande verksamhet. Det är en del saker som det offentliga inte gör och som det privata inte gör men som de sociala företagen kan stå för. Det som är mervärdet i de sociala företagen är engagemanget. Där finns människor som bryr sig om den som är handikappad, har psykisk sjukdom eller står långt utanför; denne kan känna en gemenskap i det sociala företaget. Därför har det varit angeläget för mig att få presentera en proposition som handlar om detta. En del är att vi skriver en förordning som inbegriper detta. När vi nu rehabiliterar många människor som är långtidssjukskrivna och står långt från arbetsmarknaden är det ofta de sociala företagen som är utförare, och de gör det på ett fantastiskt sätt. Man måste då ha en förordning som reglerar hur de företagen står sig i förhållande till andra företag. Det andra vi tittar på är: Finns det möjligheter att hitta bättre funktioner med myndigheter och samordning så att de sociala företagen kan få bättre villkor? Det är några av åtgärderna. 69 (): Jag tackar för svaret. Jag konstaterar att vi är överens om betydelsen av att hitta nya former för dem som står en bit utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Där är det sociala företagandet en väldigt bra och viktig företagsform. Det finns en jättepontential som vi ska underlätta. Min följdfråga blir: På vilket sätt avser näringsministern att följa upp så att de fina intentionerna också blir en realitet? 70 Näringsminister (): Jag tycker att många av de sociala företagen gör ofantligt värdefulla insatser i samhället. Jag har själv varit aktiv i ett socialt företag i mitt tidigare liv. Jag har sett engagemanget som finns i de sociala företagen som komplement till det offentliga och den privata delen. Vi ger nu uppdrag till att titta på hur vi kan jobba vidare med de här sakerna, förstärka den offentliga upphandlingen, ge ekonomiskt stöd till de arbetsintegrerade sociala företagen och hur vi kan jobba med rådgivning så att fler företag startas. Det är ett sätt att utveckla också vårt välfärdsamhälle som handlar om entreprenörskap i dess bästa bemärkelse. Men det innebär också ett demokratiskt engagemang för människor som har det lite svårt och behöver lite extra hjälp tillbaka. Det finns också en demokratisk dimension i detta som jag värdesätter väldigt högt i arbetet. Det småskaliga och kustnära fisket 71 i (fp): Jag skulle vilja ställa en fråga till jordbruksminister gällande det småskaliga och kustnära fisket. Det utgör av det svenska fisket. Det tar upp av fiskekvoterna men står för av fiskeinkomsterna. Detta fiske är väldigt viktigt för att bibehålla levande kustsamhällen. Det är viktigt inte bara för de boende utan också för de människor som vill besöka skärgårdsmiljöer som till exempel i och i . Vi i är oroliga för att de politiska målen i och EU att minska fiskets fångster drabbar det kustnära och småskaliga fisket. Till skillnad från det storskaliga fisket är det småskaliga fisket lönsamt trots små fångster. Jag undrar vad jordbruksministern vill göra för att säkra det kustnära fiskets utveckling. 72 Jordbruksminister (): Regeringen har bett att lägga fram förslag om hur vi kan stärka det kustnära fisket av skäl som frågeställaren anger. Vi är angelägna om att skaffa fler jobb i de bygder och kustsamhällen där verksamheten av tradition har varit stor och stark. Vi är angelägna att fortsätta att utveckla den, kanske i kombination med andra typer av verksamhet, till exempel turistverksamhet. Ett sätt som vi redan använt oss av och som jag är beredd att stärka ytterligare är att avdela särskilda kvoter till de småskaliga fiskarna så att de har sin andel säkrad och det storskaliga fisket inte kan inkräkta på möjligheterna att ta upp fisk alla årets dagar. 73 (): Jag vill ställa en fråga till regeringens företrädare, som i det här fallet är . anmäldes 6 000 våldtäkter i , 250 ledde till åtal. Detta är naturligtvis ganska bekymmersamt. Vi talar här i ganska mycket om den personliga integriteten. Men den kroppsliga integriteten för många kvinnor och flickor kränks utan att det leder till någon som helst rättslig åtgärd. Min fråga till regeringen är: Vad tänker regeringen göra åt detta? Hade 6 000 personer utsatts för någonting annat, till exempel en trafikolycka, hade vi haft en . 74 Näringsminister (): Tack för frågan! Tyvärr är inte detta någon ny information, utan det pågår dagligdags. När vi tillträdde lovade vi en handlingsplan om mäns våld mot kvinnor, och den har vi levererat. Där har vi en hel rad av åtgärder för att möta den här problematiken. Det gäller att stärka polisens möjligheter att undersöka mäns våld mot kvinnor, det vill säga när kvinnor blir misshandlade. Vad det handlar om väldigt ofta, säger polisen själv, är att dokumentera när brottet har skett så att man har tillräckligt på fötterna när man kommer till domstol. Här pågår ett förbättringsarbete inom polisväsendet med utbildning och annat. Samma sak är det med rättsväsendet. Det är också en utbildningsinsats som måste göras för att stärka kunskapen på det här området så att det blir lättare att lagföra dem som behöver bli lagförda. Beträffande dem som våldtar gäller det att sätta in resurser så att de inte gör det igen, eftersom en del återkommer. Det finns anledning att öka insatserna på det området. 75 (): I Andrakammarsalen pågår just nu ett seminarium om våldtäkter som anordnats av S-kvinnor. från Alla Kvinnors Hus redovisade bland annat att trots att kvinnor anmäler våldtäkt använder man sig inte av det kit som man har tagit fram för att undersöka och se till att säkra bevis. Det ligger massor av kit för att kunna användas, men man gör det inte. Det är en del av detta att man inte går vidare mot åtal. Jag var inne på det tidigare. Man tillsätter en när det skett en flygolycka. Här är det 6 000 personer som anmäler att de utsatts för våldtäkt. Det borde leda till en eller av något slag. Det är uppenbart att det inte räcker med att anmäla, eftersom det bara är 250 fall som leder till åtal. Jag inser att vi inte har olika uppfattning politiskt i den här frågan. Men det är viktigt att komma till slutsatser så att dessa kvinnor kan känna att de får en rättsprocess i det här fallen. 76 Näringsminister (): Det är fruktansvärt och avskyvärt. Jag var personligen mycket engagerad i att det skulle komma fram en handlingsplan om mäns våld mot kvinnor. Som jag sade har vi ett antal åtgärder som vi har satt in inte minst för att öka underlaget i de undersökningar som poliserna ska göra. Det av avgörande för att man sedan ska kunna gå till domstol. Om det inte används måste vi följa upp och se till att det används. Men finns en rad åtgärder för att förstärka, och vi är beredda att göra mer om det krävs. Det ska inte accepteras i vårt samhälle. Det ska inte tillåtas en enda kränkning. Vi måste vara extremt tydliga från det politiska systemet och använda de rättsliga resurser vi har för att stävja detta. Vi har gjort en massa saker. Vi är beredda att göra mer om det skulle krävas. Vi är också beredda att se till att de åtgärder vi har satt in följs upp inom polisväsendet och rättsväsendet men också när det gäller att ta hand om dem som våldtar. Transportstyrelsens handläggning av körkortsfrågor 77 (): Jag har också en fråga till vice statsministern. Vi har förändrat inom många myndigheter här i . Bland annat har vi skaffat en organisation där vi har och Transportstyrelsen. De har olika ansvarsområden. För Transportstyrelsens del handlar det bland annat om körkortsfrågor. Jag har fått ett antal samtal om att det fungerar mindre bra inom Transportstyrelsen och just den avdelning som sysslar med körkortsfrågor. Skälet lär vara handläggarbrist. Det må vara vilket skäl som helst. Är det så att myndigheten inte fungerar är det en massa människor som får sitta i kläm på olika sätt. Jag undrar: Vad tänker vice statsministern göra för att förbättra situationen? 78 Näringsminister (): Vi har gjort en omorganisation där vi har överfört från länsstyrelserna till myndigheterna att ta hand om detta. När du genomför en förändring blir det alltid vissa övergångsproblem. Man har från myndighetens sida också erkänt att man skulle ha tagit tag i det snabbare. Det gäller körkort men också tillstånd för dem som kör upp. Den senaste informationen jag har, med beaktande av att jag kan ha missat något, är att man är på väg att komma i kapp. Man har sagt att ska detta vara på plats. Men jag tror att vi har gjort en bra omorganisation. kan man behöva göra det för att få en effektivare myndighetsutövning. En sådan sak är att slå samman en massa transportmyndigheter till en myndighet. I övergången där kan det ibland bli en del mankemang, men jag tror att man är på väg att lösa detta. 79 (): Jag hoppas också det. Men hade det inte skett någon förbättring. Det besked som jag har fått under de här månaderna kvarstår. Man hänvisar, som sagt var, till att det råder brist på handläggare. De enskilda individer som exempelvis är beroende av sina körkort är inte nöjda med det svaret. De är inte speciellt intresserade av att man har gjort en omorganisation som har drabbat dem negativt, utan de vill se en lösning. Jag förutsätter att ministern tar med sig det nu och undersöker situationen igen, för det är helt enkelt inte acceptabelt. 80 Näringsminister (): Målet med vårt myndighetsarbete är att det ska vara effektivt och ska möta medborgarnas krav. Men det innebär ibland också att man behöver göra en del förändringar i myndigheterna, i syfte att göra dem effektivare och använda skattebetalarnas pengar på ett bättre sätt. Syftet med att slå ihop det hela till Transportstyrelsen är en sådan del, där vi ser transporter som en helhet och inte som separata vägar, järnvägar, flyg och så vidare. I den här övergången sker ibland en del misstag. Och jag tror, om jag ska vara alldeles ärlig, att det är väldigt lätt att tillgripa svaret att vi har för lite resurser alternativt att vi har för få handläggare. Jag tror att det snarare är så att överlämnandet från den ena myndigheten till den andra har gjort att de här problemen uppstår. Självklart ska vi se till att det blir bra. Självklart ska vi se till att servicen till våra medborgare fungerar väl. Jag lovar att jag ska prata med ansvarig minister, , igen för att försäkra mig om att det är på det sättet. Det har man rätt att kräva som medborgare. går fort, och tyvärr hinner vi inte med fler frågeställare . Vi säger tack till alla ministrar som har deltagit och även till alla ledamöter som har varit aktiva och ställt frågor. 8 § (forts. från 6 §) En reformerad grundlag (forts. KU19) 82 (): Jag vill instämma i de hedersomnämnanden som har gjorts med anledning av bortgång. Jag hade förmånen att jobba tillsammans med först i , i utskottet och senast med . var en klippa i många sammanhang. Han var reko och konstruktiv. Det är synd att han går bort i så unga år, men livet blir inte alltid som man har tänkt sig. Jag skulle vilja instämma med . Han sade så här: Det är alltid bäst att göra rätt från början. Jag håller med om det. Jag skulle vilja vända på orden och säga att det också alltid är rätt att göra något bra på slutet. När jag kom tillbaka till som ledamot 1998 var en av mina första åtgärder på motionssidan att kräva en översyn av regeringsformen i form av en kommittémotion. Den upprepades och avslogs traditionsenligt. Men när jag satt här i kammaren överraskades jag då statsminister läste upp regeringsförklaringen. Så här lät det då: Reglerna för den svenska demokratin vår författning fyller snart . har samhället kraftigt förändrats och demokratin ställts inför nya utmaningar. Det är tid för översyn av demokratins spelregler. partier bjuds därför in till överläggningar om en samlad översyn av regeringsformen. Jag var lite chockad jag tänkte att han hade läst min motion. Men det var väl flera orsaker. Under resans gång hade vi kopplat ihop ett antal tillkännagivanden i , och det gjorde att den dåvarande regeringen insåg att man måste vidta åtgärder. Och här är vi nu efter en sådan samlad översyn. Förslaget från utredningen, regeringen och utskottet innebär ingen författningspolitisk revolution, men på många punkter tar vi avgörande steg i rätt riktning. Det är, som jag har sagt tidigare, ingen kioskvältare men väl en kompromiss enligt de små stegens filosofi. Det var förstås mycket lurpassande i förhandlingsspelet i utredningen tills vi visste att alla hade ambitionen att komma överens. Och när man har den ambitionen brukar det gå att komma överens det är en erfarenhet som jag har inte minst från arbetet i . Sju partier utan särskilda yttranden i utredningen är överens. Och enigheten har bestått genom regeringshanteringen och utskottshanteringen, och det är väldigt positivt. Det finns, som nämnts, flera bitar i förslaget till ändringar i regeringsformen för den delen också annan lagstiftning men jag ska nämna några som jag tycker är väldigt positiva. Den förbättrade lagprövningen är ett viktigt framsteg. Man kan säga att lagprövning inte är ett korrekt begrepp, för egentligen handlar det om en juridisk normkontroll i efterhand. Men även förhandskontrollen förbättras genom Lagrådets arbete. Det införs, som har nämnts tidigare, en proportionalitetsprincip för inskränkningar i den kommunala självstyrelsen, och förslag på kommunsidan blir obligatoriska för lagrådsgranskning. Det är mycket bra. Personvalet i riksdagsvalet har ju närmast havererat. I det senaste valet var det av väljarna som personröstade. Det där utgör ett problem, inte därför att små, väl sammanhållna grupper kan få ett relativt enkelt genomslag utan därför att majoritetens preferenser inte ger utslag; man utnyttjar inte sin möjlighet. Därför är det synnerligen viktigt att personvalets effekter klargörs för väljaren, och det ska ske på valsedeln. Det var ett krav från mig för att över huvud taget gå med på den här kompromissen. Det är också inskrivet att så ska ske. Det kommer att visa sig val. Konsekvensen av detta blir att valmyndigheten måste bli bättre på att informera om personvalets effekter. Men självfallet måste partierna ta sitt ansvar för en komplett information. Själv hade jag egentligen ett mycket bättre system man har ju själv alltid mycket bättre system. Det var så pass intressant att allianspartierna och faktiskt var intresserade av att pröva den lösningen. Den byggde på att de valsedlar som inte var kryssade bara skulle få effekt som partimarkerade valsedlar. I ett sådant system skulle man inte behöva ha någon spärr. Men skulle väljarna bli påminda om att de måste kryssa för att påverka de valda. Vänstersidan tyckte, som sagt var, att det var ett intressant förslag men vågade sig inte på det. Egentligen hade jag velat att man skulle få sätta tre kryss. Då skulle det också få ett preferensutfall. I de små valkretsarna har krysset en viss betydelse, men i de större valkretsarna behöver man en preferensordning för att få utslag när man tilldelas flera mandat. Men vi fick nöja oss med kompromissen, som sagt var. som satt i utredningen för sade vid presskonferensen att det också vore intressant att ta upp det som inte behandlades i utredningen. Han talade om skilda valdagar och monarkin. Själv aktualiserade jag en rad områden under resans gång, men jag fann mig ibland relativt ensam om att driva vissa linjer. Bland annat skulle jag vilja ha en större översyn av fri- och rättighetskapitlet. gör man bara lite stickprovsinsatser, men man behöver göra en samlad översyn. Det intressanta är också, och där vet jag att jag har stöd från många håll utanför huset, att fri- och rättigheterna i 2 kap. i huvudsak gäller enbart gentemot det allmänna. Vi behövde också ha grundlagsregler för fri- och rättigheter mellan enskilda. Det hade jag velat. Men, som sagt, jag var väldigt ensam om att driva det kravet i utredningen. Det får bli i ett senare sammanhang. Jag hade också velat ha ett bredare diskrimineringsskydd i det kapitlet. lägger man bara in den sexuella läggningen. Man bortser då från andra diskrimineringskriterier, som ålder, funktionshinder, etcetera. Jag hade velat ha en bredare ansats där. Jag hade också velat ha en möjlighet till inskränkning av föreningsfriheten för att underlätta lagstiftning mot rasistiska organisationer. Det skulle också ha kunnat få effekt på maffialiknande grupper och terroristorganisationer. Men så blev det inte. Vi hade ett tillkännagivande från när det gällde folkomröstningar, men när det kom till kritan i utredningen var det bara jag som var intresserad av att vi skulle titta vidare på nationella folkomröstningar. Där borde man kanske ha tänkt över ett bättre system än det som vi har . Däremot lyckades jag jag var väl också där den ende som var intresserad, men där fick jag genomslag i utredningen att få in motivskrivningar som klargjorde att den nationella normgivningsmakten inte står i strid med den europeiska normgivningen. Det var kanske för att jag har varit inblandad i debatten med en del yngre jurister på den sidan som menar att det skulle vara en konflikt mellan 8 kap. och normgivningsmakten inom EU. Även om det finns en utvecklingspotential i att skaffa en bättre grundlag är ändå utredningens, regeringens och utskottets förslag en viktig milstolpe. Det kommer säkert att dröja, som sade, innan man gör en samlad översyn. Däremot kan vi, som vi har gjort, göra punktinsatser här och var. Förhoppningsvis kan den här reformen också bidra till ett större intresse för de grundläggande frågorna om hur samhället styrs. Det är, som jag ser det, den goda kompromissen som för utvecklingen framåt. Logik, sammanhang och kontext är kanske sådant som gör att jag intresserar mig för de konstitutionella frågorna. Därför känns det också ganska behagligt att avsluta sin riksdagskarriär med att ha medverkat i den omfattande översynen av vår grundlag. Som jag inledde: Det är alltid rätt att göra något bra på slutet. Jag vill härmed yrka bifall till förslagen i betänkandet. 83 (): Jag får väl komplettera och och säga att det aldrig är fel att göra rätt. Vi har, som några har varit inne på också, en grundläggande och stor förändring av grundlagen på bordet. Jag hade egentligen velat se att den här salen hade varit full och att alla tidningar hade haft en tuff och omfattande debatt om grundlagsfrågorna. Det borde vara så därför att grundlagen är viktig och har stor betydelse. Men i har grundlagsfrågorna och diskussionerna inte riktigt, särskilt inte när de kommer i de här stora paketen, haft den dignitet och den ställning i medierna som jag tycker att de borde ha haft. Min bedömning är ändå att om kommer folk i större utsträckning än vad som har varit fallet i den lilla debatt som har förts att förstå att det är rätt stora förändringar som vi faktiskt har gjort. De beslut som vi fattar nu och som vi kommer att ta i en andra läsning efter valet kommer att förändra i flera meningar. Jag vill med tanke på det och därför att jag tycker att vi har gjort ett bra jobb tillsammans, vi som har gnetat minst med den här utredningen, tacka dem som har deltagit i det här jobbet. Jag vill rikta ett särskilt tack till först och främst , som har medverkat på ett mycket aktivt och konstruktivt sätt men tyvärr inte kunde vara med oss för att se att arbetet gick i mål. Men jag vill också säga till , som sitter här, från att jag tycker att båda de aktörerna har varit väldigt konstruktiva och medverkat till att vi har fått en bred och bra uppgörelse till slut. En gång per generation klarar man av att göra en större förändring, och det är roligt att ha fått vara med. Det handlar om demokratins grundläggande spelregler. Det handlar om förhållandet mellan medborgarna och politiken, mellan medborgarna, de politiska partierna och oss som valda. Det är i mångt och mycket de grundläggande spelreglerna som håller ihop ett land. I många andra länder är grundlagarna ännu mer omdebatterade, som jag var inne på. I läser alla elever i skolan den gemensamma författningen.