prot · GY0926 · 2010-12-02 00:00:00 — Vi vet också att konsekvenserna för framför allt några av världens fattigaste länder som skulle kunna få en stärkt ekonomi och stärkt möjlighet att handla med inte får den på grund av den protektionism som råder. Det här är en viktig del i jordbrukspolitiken som jag skulle vilja att landsbygdsministern utvecklar lite mer. 66 Landsbygdsminister (C): Att ytterligare marknadsanpassa den europeiska jordbrukspolitiken är viktigt för företagaren, det vill säga bonden. Bonden ska producera det som efterfrågas på marknaden, inte producera något som måste lyftas ur den europeiska kontinenten, kanske till och med med hjälp av exportsubsidier. Jag vill sortera bort exportsubsidierna. Det är viktigt för företagaren i , men det är än mer viktigt för företagaren i någon annan del av världen, till exempel , som också vill driva ett framgångsrikt företag. Vad gäller den stora puckeln vill jag att vi ska betala de kollektiva nyttigheterna, alltså sådant som vi inte kan betala för när vi köper mat i affären till exempel miljön, landsbygdsutveckling. Jag vill lägga en större vikt vid dem i vår gemensamma jordbrukspolitik framöver. Jag hoppas kunna driva den linjen som en svensk position i de kommande förhandlingarna. 67 (S): Det byggs på tok för lite i . Jag är ny ordförande i civilutskottet, och jag är nyfiken på vad det nya statsrådet, bostadsminister , ska göra för att åtgärda problemen som många människor upplever på bostadsmarknaden. Jag har ägnat mig åt att lusläsa vad bostadsministern har för ambitioner de kommande fyra åren, och jag har hittat två åtgärder. Den första handlar om nya regelverket för hyressättning inom allmännyttan, som bostadsministern vurmar för. Det är något som parterna är överens om och som det inte finns någon politisk strid om. Den andra handlar om att bostadsministern vill höja schablonavdraget för den som vill hyra ut en del av sin lägenhet eller sitt hus. På vilket sätt hjälper detta den unga som vill ha en ny bostad eller barnfamiljen? Vad ska bostadsministern göra de kommande fyra åren? Det verkar redan klart med bostadsministerns ambitioner. 68 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Problemet med bostadspolitiken är att det under har byggts hälften så många bostäder i som i våra grannländer. Bostadsbyggandet har försummats i . Bostadsbyggandet har gått lite upp och ned beroende på konjunkturen, men vi har systematiskt byggt färre bostäder än omvärlden. Det är gamla försyndelser och något systematiskt felaktigt i svensk bostadspolitik som också är orsaken till den bostadsbrist vi upplever. Min ambition är att långsiktigt höja nyproduktionstakten i , inte bara och inte med hjälp av några tillfälligt dopade subventioner, som ofta förekom under den socialdemokratiska regeringstiden. Det ska vara ett långsiktigt skapande av goda stabila spelregler, och självklart ska bostadsbeståndet nyttjas mer effektivt. Därför är det viktigt med en högre skattefri gräns för uthyrning av en privatbostad som en del i en sådan strategi. När det gäller att möta det skriande behovet av fler bostäder måste vi självklart jobba på alla fronter. Här måste kommuner, byggbranschen och vi från statens sida göra mycket. Det finns många saker som kommer att göras, men min talartid ger mig inte utrymme att svara på fler frågor än så. 69 (S): Problemet med bostadspolitiken är inte det som hände . Problemet med bostadspolitiken är att den som är ansvarig för bostadspolitiken , , inte kan ge mig förslag på en enda konkret åtgärd på hur bostadsministern och regeringen ska se till att det byggs mer. Man kan använda en minut åt att rabbla en pamflett. Man kan också ägna en minut åt konkreta åtgärder för de människor som är på randen och vill flytta. Det kan vara unga barnfamiljer eller pensionärer. Vad ska de göra med sina bostadsdrömmar? Hur ska de kunna flytta? Ge mig förslag på en konkret åtgärd, . Du har en minut på dig. 70 Statsrådet (KD): Det jobbas på bred front för att analysera hur vi ska skapa ett långsiktigt mer omfattande bostadsbyggande. Vi tittar på konkurrenssituationen på byggmarknaden. Vi tittar på planfrågor och detaljregler från myndigheters sida och på kommuners tillämpningar. Vi tittar på hur vi ska stärka hyresrättens ställning, som också utlovades i budgetpropositionen. Vi tittar särskilt på de förslag som har kommit gemensamt från Fastighetsägarna, och de kommunala bostadsföretagen. Det handlar om att gå igenom hur vi använder bostadsbeståndet effektivare. Det handlar om att systematiskt försöka ange problemet så att vi vidtar rätt åtgärder för att skapa långsiktigt goda spelregler på bostadsmarknaden. ser vi att bostadsbyggandet kraftigt stiger i omfattning, delvis på grund av att det sjönk under finanskrisen, delvis för att det finns en ton av tilltro till att vi har stabila och goda förutsättningar i med ordning och reda i offentliga finanser, goda räntevillkor och liknande saker. Allt det hänger ihop. Min ambition är att använda de fyra åren för att lägga grunden för en långsiktigt högre nyproduktionstakt och inte göra om de misstag som gjordes och som har lett till att vi bygger hälften så många lägenheter som våra nordiska grannländer. 71 (KD): Jag har en fråga till landsbygdsministern. I samband med att läggs ned startas en ny havsmiljömyndighet i . Då kommer forskningen inom fiskenäringen att få en ny huvudman som ligger utanför den nya havsmiljömyndigheten. Det kan till exempel bli , . Det är inte klart eftersom utredningen är ute på remiss. Oavsett huvudman för forskningen, hur stor betydelse kommer yrkesfiskarnas kunskap och erfarenheter att få när forskningen inom fiskenäringen får ny huvudman? 72 Landsbygdsminister (C): Självklart är yrkesfisket en mycket viktig del av att utnyttja den naturresurs som fisken och fisket utgör i vårt land. Bland annat är det av det skälet som vi har forskning på området för att kunna göra adekvata beståndsuppskattningar, utveckla fångstmetoder och liknande så att vi inte fångar fisk som inte ska fångas eller rent av inte är tillåtna att fånga. En mycket stor del av den forskning som bedrivs är ju ämnad för att utveckla det yrkesfiske som vi har i vårt land men också runt omkring oss, eftersom vi äger den naturresursen gemensamt med många andra nationer som också har möjlighet att utnyttja havets resurser. 73 (KD): Jag tackar landsbygdsministern. Det finns ofta en väldigt stark betoning på forskarnas insatser men väldigt lite, tycker jag, betoning på yrkesfiskarnas erfarenhet och kunskap. Jag skulle vilja att man lyfte fram det lite mer. Jag vet att ministern har fått i gång en ganska bra dialog med de olika parterna inom fiskenäringen. Jag har själv mina rötter i yrkesfisket på i , och jag känner folket väl. Deras kunskaper och erfarenheter bör tas till vara när forskningen inom fiskenäringen får ny huvudman. Hur menar ministern att staten , regeringen och myndigheter lämpligen bidrar till en sådan utveckling att just yrkesfiskarnas erfarenhet och kunskap tas till vara? 74 Landsbygdsminister (C): Min utgångspunkt när jag med kolleger och andra diskuterar fångstmöjligheter, kvoter och fiskemöjligheter över huvud taget är och måste vara det forskningen tar fram åt mig. Det är orimligt att begära att jag ska få kunskap från någon annan än adekvat forskning. Men jag brukar alltid säga, till exempel när jag redovisar mina ståndpunkter inför , att jag också lyfter in andra synpunkter. Det kan finnas andra synpunkter att väga in det som ibland brukar sammanfattas i sociala och socioekonomiska förhållanden, som vi måste ta hänsyn till när vi förhandlar och fördelar de fiskemöjligheter som finns runt omkring i våra hav. 75 (S): Jag tror att alla här är väl bekanta med kritiken mot den sjukförsäkringsreform som regeringen drev igenom under förra mandatperioden. Vi har kunnat se hur svårt sjuka utförsäkras och hänvisas till socialbidrag. Även om nu regeringen har tillsatt en socialförsäkringsutredning som ska titta på de långsiktiga dragen i försäkringen råder det ingen tvekan om att det finns ett antal konkreta bekymmer i dagens försäkring som behöver rättas till skyndsamt. Vi kan inte ha en ordning där svårt sjuka hänvisas till en jobbcoach som ska besöka dem på lasarettet för att se om de har möjlighet att pröva arbetsförmågan, utan vi måste kunna erbjuda både aktiv rehabilitering och ekonomisk trygghet i ett läge där man är hårt utsatt. Efter valet kunde vi höra hur även företrädare för , och uttryckte skäl för att göra konkreta ändringar i sjukförsäkringen i närtid. Likväl har den borgerliga majoriteten med stöd av i socialförsäkringsutskottet avstyrkt sådana krav i . , socialförsäkringsministern, säger att det inte är aktuellt att nu göra några ändringar, utan det kommer framöver. Min fråga till vice statsminister blir därför: Tycker regeringen verkligen att dagens sjukförsäkring fungerar väl? Ser ni inte behovet av att åtgärda ett antal konkreta fel i försäkringen så skyndsamt som det bara går? 76 Utbildningsminister (FP): Huvuddragen i de förändringar som är gjorda i sjukförsäkringen har varit till gagn för , för sjukförsäkringen och för de många människor som tidigare satt fast i de här systemen. är det ungefär hälften så många människor som är sjukskrivna i jämfört med i tiden, och de är dessutom sjukskrivna ungefär bara halva tiden. Det var något som var märkligt. Vi var ett land där vi levde än någonsin, hade bättre hälso- och sjukvård än någonsin och hade rimligen bättre arbetsmiljö än någonsin, men vi var mer sjukskrivna . Det var något märkligt med detta. De förändringar som är gjorda har i huvuddragen varit till det bättre. Men jag är ödmjuk nog att säga att det finns detaljer och delar i detta som säkert behöver ses över, och det gör vi från regeringens sida. Det pågår ett beredningsarbete i för att man ska kunna dra slutsatser. I den mån det behövs riksdagsbeslut för att göra de förändringar som kan komma kommer regeringen att återkomma med en proposition till . 77 (S): Ja, det är något märkligt att vi i välfärdslandet ska hänvisa människor som är sjuka i cancer, kol, ms eller andra svåra sjukdomar till att inte ens omfattas av ett gemensamt försäkringssystem utan till att utförsäkras. Vi kan se att kommunernas socialbidragskostnader ökar dramatiskt till följd av det här systemskiftet. Jag kan vara ödmjuk och säga att det också kan finnas delar i försäkringsreformen som vi ska ta fasta på. Jag ser också fram emot att man i en långsiktig socialförsäkringsutredning kan hitta gemensamma lösningar för att få hållbara försäkringar. Men jag kan inte förstå att regeringen inte ser de tydliga systemfel som drabbar enskilda människor, vare sig det handlar om unga svårt handikappade som nollklassas och hänvisas till socialbidrag eller ytterligare kanske 40 000 som riskerar att utförsäkras till följd av det regelverk som finns just . Det räcker inte med att eventuellt komma till med lagändringar om eller . Det gäller att göra akuta förändringar . Vi sträcker ut en hand för att få sådana förändringar. Se till att få förändringar nu! 78 Utbildningsminister (FP): Jo, men er utsträckta hand bygger på att vi ska gå tillbaka till det gamla systemet, och det är inte aktuellt. Regeringen ser att det finns brister, och de behöver åtgärdas. Vi analyserar nu bristerna på ett sådant sätt att när vi väl åtgärdar dem ska vi inte behöva vidta en forcerad åtgärd som leder till ett nytt problem, så att man måste göra en sak en gång till. Vi gör nu en samlad översyn och räknar med att kunna dra slutsatser för att få en stabilitet i systemet. Att gå tillbaka till det gamla systemet, där människor stämplades till utanförskap resten av livet genom att förtidspensioneras och sjukskrivas utan tidsgränser. Det är inte aktuella förändringar från den här regeringens sida. Finansiering av klimatåtgärder i fattiga länder 79 (MP): Klimatmötet i blev ett misslyckande och ledde inte till den globala samling kring klimatarbetet som vi hoppades på och som så väl behövs. Förväntningarna på det pågående mötet i är dess värre också låga. För att minska risken för ett skenande klimat måste utsläppen vända nedåt, och det är hög tid att vi agerar kraftfullt och att världens rika länder kliver fram och tar ett ansvar för att vända utvecklingen. En stor del i detta ansvar ligger i att lösa finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder. Vi har en ram om , som man lyckades enas om i . Det är ett första steg, även om det troligen är långt ifrån tillräckligt. Ett konkret förslag till hur dessa miljarder kan finansieras är inrättandet av en internationell flygskatt. Min fråga till finansministern är hur han ställer sig till detta förslag. 80 Finansminister (M): Jag delar till fullo vilja och ambition att vi gemensamt i världen ska lösa klimatfrågan. Det är uppenbart att det är en av mänsklighetens stora utmaningar. Vi tror att detta måste lösas i ett genuint globalt perspektiv, och följaktligen är de processer som har löpt från till och sedan fortsätter till av yttersta vikt. Där måste man naturligtvis diskutera ömsesidiga åtaganden som leder till reella minskningar av koldioxidutsläppen. I har vi diskuterat att vi ska försöka föra in hela transportsektorn i det handelssystem vi har, för vi vet att vi inte kan lösa flygproblematiken med beskattning i ett enskilt land. Skulle man som alternativ till detta kunna se en global lösning kan man naturligtvis pröva det. Jag skulle dock säga, utifrån de diskussioner vi har haft i och som vi hade inför inom G20-kretsen, att det förefaller mindre sannolikt som en global lösning. 81 (MP): Vi vet alla hur lätt det är att i en nationell budget prioritera bort de långsiktiga och svåra frågorna när mer kortsiktiga problem gör sig påminda. Det är fördelen med att flytta nya skattebaser på internationell nivå just för att finansiera klimatåtgärder i fattiga länder. Det är också angeläget att resurser för klimatarbete inte konkurrerar med resurser för fattigdomsbekämpning. Flygskatter är ju, precis som finansministern nämner, svåra att inrätta på nationell nivå. Det behövs ett internationellt samarbete kring det. Min fråga återstår: När det nu ändå finns ett konkret förslag från flera länder att flygskatten är en väg framåt i detta område, borde då inte ansluta sig till detta, vara med och gå före i denna fråga? 82 Finansminister (M): Låt oss konstatera att naturligtvis har en rimlig utgångspunkt i att ekonomiska styrmedel är en betydande del av lösningen. Skulle andra länder välja att ha en koldioxidskatt på en fjärdedel eller hälften av den nivå vi har i skulle mycket betydande framsteg göras, om detta kunde bli en bredbaslösning för länder som och övriga . Det är klart att ekonomiska styrmedel i andra länder spelar en oerhört central roll. Det är också sant att erfarenheterna gör att möjligheterna att ta ut en flygskatt bygger på internationellt samarbete därför att flyget är så pass rörligt över gränserna. Jag tror inte, och det har varit hållning under många decennier, på en skattenivå internationellt, vare sig på EU-nivå eller i termer av ett bredare system. Men kan man hitta internationella uppgörelser som skulle möjliggöra att vi för in flyget i koldioxidbekämpningen skulle det naturligtvis vara eftersträvansvärt och önskvärt. Men låt mig igen understryka att jag tror att det är en rätt lång väg att vandra innan vi är framme vid denna hållning. Jag tackar för denna viktiga fråga. 83 (M): Många ser fram emot införandet av det nya betygssystemet. Fler steg i betygsskalan har efterfrågats av många . Min fråga handlar om de problem som kan uppstå i skarven när man inför ett nytt system. Det är naturligtvis så att om man påbörjar sin utbildning i ett betygssystem får man fortsätta i detta system. Det är rimligt. Men vad händer om man gör ett studieuppehåll? Det gäller framför allt de som gör ett studieuppehåll för att vara utbytesstudent utomlands, vilket inte är helt ovanligt. Då börjar man i ett betygssystem och kommer sedan tillbaka när det nya har införts. Det har inte kommit några klara besked om hur en översättning till det nya systemet ska gå till. Jag hoppas att utbildningsministern kan bringa klarhet i detta och berätta hur översättningen ska fungera. 84 Utbildningsminister (FP): Det kommer jag att kunna göra, dock inte precis just . Frågan bereds, och vi räknar med att fastställa en ny gymnasieförordning . Då ska detta lösas. Men precis som frågeställaren tar upp uppstår frågor om hur man gör med de elever och studenter som befinner sig i skarven. Om man har en normal studiegång och river av gymnasiet i en följd är det rätt enkelt. De som börjar från och med kommande hösttermin får betyg enligt det nya betygssystemet från första terminen. De som har börjat tidigare, det vill säga , och går i ettan i gymnasiet kommer under sin gymnasietid få betyg enligt det äldre systemet. De läser enligt nuvarande kursplaner och nuvarande program. Det betyder att man har två betygssystem på en och samma gång i skolan. Så gör man alltid när man byter system. Eleverna fortsätter att få betyg enligt samma system som när de började. Problemet uppstår, precis som säger, när någon gör ett studieuppehåll precis vid övergången. Man börjar i det gamla systemet, men går ut i det nya. Jag är naturligtvis medveten om den frågeställningen. Man måste bestämma hur man ska göra. Fördelningsprofilen i den ekonomiska politiken 85 (S): har studerat den samlade fördelningspolitiken när det gäller regeringens ekonomiska politik under den förra mandatperioden. Resultatet är att den procentenhet som tjänar bäst har fått lika mycket som av svenska folket har fått totalt. Det är alltså klarlagt att den borgerliga regeringens politik har haft en mycket ogynnsam fördelningsprofil, vilket har lett till ökade klyftor. Men klyftorna har även ökat på grund av att ekonomiska politik har ökat arbetslösheten och minskat andelen sysselsatta. Vi socialdemokrater menar att borde ha satsat mer på jobben och mindre på stora skattesänkningar med dålig fördelningsprofil. Det hade tjänat på. Jag vill fråga om han avser att presentera några förslag som ökar sysselsättningen och minskar klyftorna, eller om han tänker fortsätta med samma politik som minskar sysselsättningen och ökar klyftorna. 86 Finansminister (M): Det är viktigt att tar upp frågan om fördelningspolitik och frågan om sysselsättning, för de hänger så intimt samman. Vi har vidtagit en lång rad åtgärder för att minska klyftorna och förbättra fördelningsprofilen. Det handlar om förstärkning av bostadstillägget för pensionärer, flerbarnstillägg, höjd barndel i bostadstillägget, höjt bostadstillägg för förtidspensionärer och sänkt skatt till pensionärerna. Det är en lång rad olika åtgärder som har riktats till grupper som har en svag ekonomisk standard och som har drabbats av krisen. Den allra viktigaste fördelningspolitiska insats som man kan göra i ett land gäller full sysselsättning. Därför är det naturligtvis så att de länder i som tvingas till stora och breda nedskärningar och skattehöjningar kommer att få en sämre och mer besvärlig utveckling på arbetsmarknaden, inte minst med stigande arbetslöshet i riskbilden. För svensk del ser vi nu att vi har den starkaste sysselsättningsökningen av alla jämförbara industriländer med en 2-procentig ökning av sysselsättningen i ekonomin . Det är naturligtvis glädjande. Men vi ska aldrig ge upp kampen för full sysselsättning. I varje proposition och i varje budgetarbete ska inriktningen vara att man ska komma tillbaka till full sysselsättning. 87 (S): Varje budgetproposition har också haft en fördelningspolitik som har missgynnat just de svagare grupperna, som kvinnor, arbetslösa, sjuka, deltidsarbetslösa och lågavlönade, och klyftorna har ökat under era i regeringsställning. Det mest oroväckande är att barnfattigdomen har ökat mest. Ungefär 250 000 barn i beräknas växa upp i fattiga familjer där brist på pengar är ett ständigt problem. Andelen barn i hushåll med ekonomiskt bistånd, alltså socialbidrag, har ökat . vräktes 180 barn från sina hem. i jultider vittnar Majblomman om hur föräldrar skriver till dem och ber om hjälp för att kunna fira jul med julklappar, gran och julmat. Därför frågar jag igen: Hur tänker man förändra sin fördelningsprofil när det gäller de som faktiskt behöver jobb och sysselsättning och att man har en profil i den ekonomiska politiken som inte bara gynnar de som redan har? 88 Finansminister (M): Låt oss till att börja med konstatera att tillsammans med de andra nordiska länderna går igenom denna kris med större social sammanhållning än praktiskt taget alla andra länder. Det beror bland annat på att vi har en väl utbyggd välfärdsstat med tydliga stödfunktioner för människor som har en otrygg situation. har vi kompletterat den med en arbetslinje därför att rättvisa, trygghet och välfärd i grund och botten bara kan bygga på att de allra flesta människor är i arbete. Den stora orättvisan i har varit att vi har byggt upp system som har lett till växande utanförskap och människor utan förankring på arbetsmarknaden. går vi igenom denna kris utan att vi ser en kraftig ökning av utanförskapet. Vi ser nu att sysselsättningen ökar tidigare än i andra lågkonjunkturer och starkare än i andra länder. Det måste vi naturligtvis betrakta som glädjande. Sedan ska vi göra kompletterande insatser. Det kan handla om barndelen i bostadstillägget, SBTP, BTP, pensionärsskattesänkningar eller vad man i övrigt får pröva av det som vi har gjort. Det är viktigt. Vi måste ha både en aktiv sysselsättningspolitik och en aktiv fördelningspolitik. 89 (SD): Kunskapsmätningen Timss 2009 visar att har tappat ordentligt i rankningen vad gäller gymnasieelevernas kunskaper i framför allt matematik och fysik. Andelen elever som har sämre kunskaper än en medelgod kunskapsnivå har nästan fördubblats. av eleverna når upp till det högsta resultatet i matematik. Även till exempel har visat att det går utför för vad gäller ämneskunskaper, problemlösning och disciplin. har presenterat en rapport över svenska grundskoleelevers ämneskunskaper. Provresultatet i matematik sticker ut. var andelen elever som inte nådde målen i det sammanvägda provresultatet i matematik . Det är en kraftig ökning då det var . Jag skulle vilja att svarar på, dels hur detta kan vara möjligt trots regeringens löften att ta tag i skolans problem och trots att regeringen nu är inne på sin andra mandatperiod och således har haft alla möjligheter att vända den svenska skolans negativa resultat, dels vad man tänker göra för att åtgärda dessa problem. 90 Utbildningsminister (FP): Den svenska utbildningspolitiken genomgår nu den största omläggningen någonsin i svensk historia. kommer en ny gymnasieskola, nya läroplaner i gymnasiet, nya läroplaner i , en ny skollagstiftning, nytt betygssystem, ny lärarutbildning, ny yrkeshögskola och nya lärlingsutbildningar. Det är en lång rad reformer som genomförs. Det är ett systemskifte som genomförs i den svenska utbildningspolitiken. Varför gör vi det? Jo, det är precis mot den bakgrund som frågeställaren tar upp, därför att resultaten i den svenska skolan, trots att vi skjuter in pengar på en nivå som är högre än i de flesta andra länder, är mediokra och sjunker. Det är därför som vi nu lägger om politiken. De reformer som vi nu genomför borde ha genomförts i stället för de reformer som då genomfördes med kommunalisering, lärarutbildningsreformer och avskaffande av betyg som var politiken i . Men gör vi detta. Min realistiska bedömning är dock att det kommer att dröja ett bra tag innan det syns i studentbetygen som frågeställaren egentligen refererar till. Det kommer att dröja ett tag innan de reformer som vi nu genomför verkligen syns där. Men jag bedömer att utvecklingen kommer att vända till följd av de reformer som genomförs. 91 (SD): Jag tackar utbildningsministern för det svaret. Jag håller med om mycket av det säger men beklagar en sak. Jag menar att missar en mycket viktig förklaring. Jag vill ta som exempel, ett land som ligger i den absoluta toppen i en rad olika internationella undersökningar .