prot · GX0985 · 2010-03-10 00:00:00 — står egentligen för uppfattningen att vi ska fri invandring till . Han säger det dock aldrig öppet i kammaren, för han vet att det skulle generera ett antal följdfrågor som han inte mäktar med. Låt mig få vända på resonemanget och säga så här i stället: Ja, jag tycker att kraven ska vara lika. Det ska vara rättvist. Det är rättvist att säga att alla människor som bor i landet ska flytta dit jobben finns. Det kravet finns. Människor ska pendla över kommungränserna och kanske längre för att ta ett jobb. Det kallas arbetslinjen, ifall inte har noterat detta. Det kravet ska också ställas på alla andra som kommer hit. Det är resultatet av det förslag som kammaren har att ta ställning till . Det kallas solidaritet, , mellan alla oss som bor i landet. Man ska inte kunna säga: Jag vill inte arbeta, men jag tycker att jag kan bo i den här kommunen i alla fall och leva på de pengar jag får ut i socialbidrag. Eller: Jag engagerar mig inte i projektet att flytta någon annanstans, för det känns inte kul att pendla över kommungränsen eller om det är av något annat skäl. Den här propositionen gör upp med ett antal föreställningar. Jag förstår att , som under förra och förrförra mandatperioden och kanske ännu längre tillbaka i tiden tillsammans med Socialdemokraterna och varit förespråkare för motsatsen till vad denna proposition innebär, inte tycker om detta. Efter alla mina resor runt om i riket tror jag dock att det är vi som har svenska folket bakom oss när nu inför ett försörjningskrav vid anhöriginvandring. 37 () replik: Det här var intressant. anförde tre olika argument. Inget av dem har bäring på den fråga jag ställde. Kanske hade det första, frågan om medborgarskap, det. Det är medborgarskapet som avgör. Man ska ställa vissa krav på dem som inte är medborgare och andra på dem som är medborgare. Låt mig återkomma till det. säger att det som vi diskuterar är att införa arbetslinjen i mottagandet. Det är det dock inte alls frågan om. Det är att införa försörjningskrav vid anhöriginvandring. Det heter i varje fall propositionen. Jag vet inte om vill diskutera en annan proposition och ett annat betänkande, men då tar vi det vid ett annat tillfälle. diskuterar vi regler för försörjningskrav vid anhöriginvandring. Det tredje argumentet handlade om huruvida vi har gjort något tidigare eller inte. Det är inte heller relevant i detta sammanhang. Den fråga som ännu inte har besvarat är: Varför ska behöva incitament för att skaffa sig ett arbete som inte behöver? Varför ska ställas inför kravet att skaffa sig ett arbete och annars inte få förenas med sin närmaste när vi inte anser att det är stimulans för att skiljas från sin eventuella partner och genom det sättas under press att skaffa sig ett arbete? , du har på dig. Blanda inte in en massa andra frågor. Försök inte diskutera arbetslinjen i allmänhet. Det tar vi , precis när du vill och var du vill. Låt oss inte diskutera invandring i stort; det tar vi när du vill och var du vill. Svara i stället på frågan om varför ska ställas inför vissa krav som inte ska ställas inför. Det kan väl ändå inte handla om att har snedlugg och vit hud och att är från . 38 Statsrådet () replik: Finner man inga bättre argument kan man alltid välja de personliga. Det är känd för att göra här i kammaren. glömmer dock två saker. Den ena är att vi som är födda, har växt upp och gått i skola här i landet och känner det svenska samhället från födseln vet en massa saker som människor som kommer hit inte känner till. Vi har ett kunskaps- och informationsövertag. borde reflektera över varför många människor väljer att bosätta sig i eller när de kommer hit. De skulle kanske ha fattat helt andra beslut om de från början haft en annan information och kunskap. Många bosätter sig i dessa kommuner för att de upplever att det är rationellt. Det framgår när man pratar med kommunpolitiker runt om i . Jag vet inte hur många har pratat med. Jag har dock pratat med ganska många människor från de flesta partier som finns representerade i kammaren, och de tycker att lagförslaget är bra. Kunskap och information är viktigt. Därtill är incitament viktiga. Det är anledningen till att vi ska ställa krav på detta vis på dem som kommer till vårt land. Man måste från början få rätt signaler om vad som är ett rationellt val. Annars kommer människor att göra som de gör och ta fram papperslappen de fått i eller när de vid första intervjun med får frågan: Var tänker du bo? Sedan bosätter de sig där det står på lappen, och så går det som det går. Vi vill göra upp med denna utveckling och bryta den. Vi vill se till att människor som kommer till får tydliga signaler om att de måste bosätta sig där jobben och bostäderna finns. Det här är ett led i detta, men det är inte tillräckligt. Vi håller just nu på att ändra instruktioner så att man ska få denna information från början. Allt måste bygga på vartannat. Under alla år som ni styrde uppmärksammade ni över huvud taget inte denna problematik, och det kan man beklaga. 39 () replik: Jag vet inte om jag hörde rätt, men jag tyckte att migrationsministern sade att det här var ett förslag i stilfull enighet mellan alliansföreträdarna. Men när man lyssnar på hur uttrycker sig i kammaren och hur de andra alliansföreträdarna uttrycker sig känns det inte särskilt enigt. Migrationsministern ger uttryck för en människosyn som jag inte hör från de andra alliansföreträdarna. Oss i oppositionen kan man kanske mer stilfullt kalla eniga i den här frågan. Vi är överens om att det inte är ett bra förslag eftersom det inte leder till det som ni vill, nämligen en bättre integration. Det är alldeles för många frågetecken för att det skulle kunna leda till en bättre integration. Om ett förslag inte är bra finns det naturligtvis ingen anledning att rösta för det. Det handlar inte om att vi misstror människors vilja att försörja sig. De flesta människor i världen vill kunna försörja sig, både de som är födda här i landet och de som kommer utifrån. Det gäller naturligtvis också människor i andra delar av världen. De flesta människor vill kunna försörja sig. I vårt land är det hög arbetslöshet. De som drabbas mest är ungdomar och invandrare. Det är mycket svårare att komma som nyanländ till det här landet och få ett jobb. Det vet ministern naturligtvis. Ni ställer också som krav att man ska flytta dit där det finns både bostäder och jobb. Hur ska ni lösa det? Var finns både jobb och bostad ? Vi har mycket bostäder ute i landet, men människor ute i landet flyttar till för att jobben finns här. Hur ska ni lösa det? 40 Statsrådet () replik: Jag måste ju börja med det första i replik, med talet om den stilfulla enigheten. Vad återfinner vi på s. 23 i betänkandet? Det är det särskilda yttrandet, där Vänstern och säger att man kommer att verka för att en rödgrön regering möjligt avskaffar försörjningskravet vid anhöriginvandring. Var är Socialdemokraterna? Var är den stilfulla enigheten i den frågan när ett av de tre partier som gör anspråk på att vilja styra över huvud taget inte kan ta ställning i den här frågan? Eller, rättare sagt, det intressanta är att ni tar ställning till att säga nej till propositionen, kära socialdemokrater, men uppenbarligen, om man utgår från den stilfulla enigheten, köper ni förslaget när det väl finns på plats. Det gör tydligen inte Vänstern och . Varför vill regeringen införa ett försörjningskrav? Regeringens uppfattning är att avgörande faktorer för god integration är arbete och bostad för den egna familjen. Om anknytningspersonen redan har integrerats i samhället genom att han eller hon är egenförsörjande, kan språket och har en bostad främjas de nyanlända familjemedlemmarnas integration. Det borde vara uppenbart för alla. När man lyssnar på debatten här tycks det som om alla är helt eniga om att detta behövs, men ingen vill ta tag i grundfrågan, nämligen hur man ska få människor att fatta rätt beslut. Besluten ser naturligtvis olika ut beroende på vilken individ man pratar om. Det beror på vilken bakgrund man har, vilka yrkeskunskaper man har och vilken del av landet man från början väljer att röra sig till. Det borde vara uppenbart för alla som har lyssnat på företrädare för till exempel Kommuner och Landsting att de betraktar anhöriginvandringen som det i särklass besvärligaste problemet att hantera. Det är mycket besvärligare än hanteringen av asylmottagande som ofta sker mycket mer ordnat. På den frågan blev svarslös. Vad är alternativet? Finns det något alternativ från oppositionen och för att få människor att röra sig till de orter där arbete och bostäder finns? Ska vi acceptera att utanförskapet växer i de kommuner där det har uppstått problem med trångboddhet, arbetslöshet och utanförskap? 41 () replik: Migrationsministern säger att man ska fatta rätt beslut redan från början. Vad är rätt beslut? Vi vet att det brukar vara lättare för alla att få arbete när man har ett nätverk. Så är det för oss svenskar det är lättare att få ett arbete om vi känner människor som kan erbjuda oss jobb. Det är lättare även för dem som kommer hit att få arbete om de befinner sig i ett nätverk med företagare från hemlandet som kan anställa exempelvis. Var finns de? De finns i huvudsak på några ställen i landet. Det är naturligt att människor söker sig dit, men där finns inte bostäder. Där har vi jobb, men inte bostäder. Hur ska vi få människor att välja att flytta dit där bostäderna finns när jobben inte finns där? Är det rätt beslut att säga att man vill flytta till när har en av de högsta arbetslöshetssiffrorna i landet? Jag välkomnar att människor flyttar till vår del av landet, men vi måste ge incitament för att skapa jobb där. Jag utgår ifrån att om det finns jobb är människor redo att förflytta sig. Det gör vi, och det gör alla andra. Vi infödda svenskar är inte annorlunda än de som kommer hit. De flesta vill kunna försörja sig. Det är ingen som över huvud taget ifrågasätter det. Vad gör regeringen för att se till att vi kan skapa fler jobb i områdena utanför storstadsområdena? Vad finns det för incitament? Marknaden har inte klarat det på egen hand. Då måste regeringen göra något, annars är det väldigt svårt för den som kommer hit att välja rätt fatta rätt beslut, som migrationsministern säger. 42 Statsrådet () replik: Vi kan börja med att tala om vad som inte är rätt beslut, så att vi har det klart för oss. Rätt beslut är inte att välja att bosätta sig i en ort som eller , i en tvåa där det redan bor 20 personer i en lägenhet som ursprungligen är byggd för en familj och där ytterligare en eller två familjer kanske är på väg att flytta in. Det är inte rätt beslut. Vad skulle kunna vara alternativet till det, och varför är försörjningskravet viktigt i den här dimensionen? Om människor inte får rätt incitament och fattar andra beslut kommer den här utvecklingen att fortsätta. Man måste förstå att migrationspolitiken ska ses i ett bredare sammanhang. Jag skulle naturligtvis kunna göra en lång uppräkning av åtgärder som vi har vidtagit för att se till att skapa bättre förutsättningar för företagande och en växande arbetsmarknad på många orter i landet, men att tala om allt som regeringen gör för faller, med all respekt, lite utanför den här debatten, . Det riktigt viktiga är att fokusera på vad skillnaden kan vara mellan nu och . En viktig skillnad är att börja tänka i termer av arbetsmarknadsregioner när det gäller asylmottagandet och frågan om anhöriginvandringen. Vi pratar om att människor ska pendla. Vi pratar om hur viktigt det är att uppmuntra människor att fatta den typen av beslut, men när vi kommer till migrationspolitiken är det som om vi alltid ser allting i perspektivet att allt ska ske inom ramen för en och samma kommun. Jag kan inte förstå varför , som är en klok människa, faller tillbaka i det tänkandet. Hur kan det komma sig? Det är väl helt uppenbart att tiotusentals människor i det här landet och stundligen pendlar. Varför skulle inte de individer som vi nu pratar om också kunna göra det för att uppfylla försörjningskravet? Jag ser inte problemet. Någonstans har oppositionen glömt bort att om arbetslinjen ska fungera förutsätter det att människor är beredda att välja ett arbete som kanske inte är i närheten av där man själv bor. Detsamma gäller naturligtvis bostadsfrågan. 43 () replik: Det kommer att vara intressant att i protokollet ta del av dagens debatt när det gäller den diskussion som har varit, inte minst finns det anledning att analysera migrationsministerns anförande. En del uttalanden gör att man måste se detta i ett bredare perspektiv. Signalen är tydlig, sade ministern. Det är signalpolitik det handlar om. Det handlar också om att ge en signal till tjänstemän ute i verksamheten. Välvilliga socialsekreterare står i motsats till arbetslinjen. Jag ser det inte så. Vi vet att arbetslinjen är central för oss i med välfärdssamhället och välfärdspolitiken i sin helhet. Det vet alla här i kammaren, och det vet alla representanter för riksdagspartier i . Jag vill ställa en fråga till ministern. har vi sett betänkandet och konstaterat alla undantag. Vilka kommer att träffas av lagstiftningen? Av tidigare utredningar på det här området vet vi att det är vissa grupper. Kvinnor, till exempel, kommer i hög utsträckning att träffas negativt av lagstiftningen. Grupper från vissa delar av världen kommer att träffas hårdare än andra grupper. Men det vore intressant att få reda på detta av ministern eftersom man nu vet exakt hur detta kommer att slå och vad som kommer att bli effekten. Hur många människor i kommer att bli berörda av denna lagstiftning? Och vilka grupper ser man kommer att drabbas av lagstiftningen i större utsträckning än andra? 44 Statsrådet () replik: Den frågan är enkel att svara på. Hade jag haft en kristallkula som visar hur situationen när det gäller asylsökande till kommer att se ut hade gärna fått lov att ta en titt i den kulan. Men jag har ingen sådan, och jag kan inte här och svara på det exakta antalet i varje kategori som kommer att beröras av detta, och det kan inte heller göra därför att vi inte vet vilka som kommer att komma som asylsökande. Vi vet inte hur världsutvecklingen kommer att se ut. hade vi en mycket stor inströmning från till . , 2010, har den krympt till en rännil jämfört med vad den var då. Jag har däremot en motfråga till apropå temat signaler. Den gäller samma sak som jag tog upp med . Hur kan det komma sig att det finns ett särskilt yttrande i detta betänkande från och , där de skriver att de kommer att verka för att en rödgrön regering möjligt avskaffar försörjningskravet vid anhöriginvandring, och som Socialdemokraterna inte står bakom? Hur kan det komma sig, och vad säger det om enigheten inför i ert alternativ när det gäller migrationsfrågorna? På sitt sätt tycker jag att och och deras respektive partier är mycket hederligare i detta avseende. De säger i varje fall att de inte vill ha detta krav. Men vad tänker Socialdemokraterna göra, och varför står ni inte bakom detta särskilda yttrande, ? Vad är det ni vill undvika? Ni har redan yrkat avslag på propositionen, så varför fullföljer ni inte denna tankegång och ställer er bakom detta särskilda yttrande? Vad döljer sig egentligen bakom detta, ? Efter mina besök runt om i landet, apropå socialsekreterare och så vidare, tycker jag att det är viktigt att notera att de kommuner som flyttar integrationsfrågorna från socialförvaltningarna till , som bemannas av arbetsförmedlare eller människor som har en annan bakgrund än socialsekreterare, noterar väsentligt bättre resultat när det gäller integrationsfrågorna. Jag förstår att du kanske har svårt att svälja detta, , eftersom det inte är den politik som du och ditt parti har stått för som ni styrde , men det är vår politik. 45 () replik: En yrkeskategori i har utpekats för att inte utföra ett bra arbete utifrån de intentioner som borde finnas för oss som finns verksamma i den offentliga sektorn. Vi har fått se det . Jag vill göra ett förtydligande. Jag bad att få en bedömning av dagsläget när det gäller vilka och hur många personer som drabbas av denna lagstiftning. Det borde framgå i det beredningsunderlag som regeringen har haft när man har tagit fram denna proposition och som har varit underlag för vårt arbete i utskottet. Det är intressant att remissinstanserna näst intill samfällt har gjort bedömningar som inte går i linje med det som regeringen nu föreslår och som utskottsmajoriteten, inklusive efter alla sina uttalanden, nu tycks ställa sig bakom. Det är naturligtvis något bekymmersamt att så är fallet, men det är ändå en realitet. Remissinstanserna är de organisationer och personer som i mycket stor utsträckning träffar de människor som drabbas av den särlagstiftning som detta handlar om och som drabbar och selekterar ut en grupp i samhället. Jag tycker att regeringen borde veta bättre i denna frågeställning. vet jag, vis av erfarenheten från tidigare debatter, att det i ministerns sista kommer att komma ett antal insinuerande påståenden. Jag vet att även alliansen i sitt arbete, när man träffades två kvarter från mitt eget boende i , var långt ifrån enig i alla frågeställningar. Det fanns diskussioner, och det fanns saker som ventilerades. På samma sätt kan vi se att det även finns vissa skiljelinjer i alliansens politik. Vi kommer att diskutera oss samman. behöver inte vara orolig över detta. I oppositionsställning kommer man att få sitta och följa dessa frågeställningar och den diskussion som vi ska ha även på detta politikområde framgent. Han behöver inte vara orolig. Han behöver inte ställa den frågan fler gånger i insinuerande ordalag. 46 Statsrådet () replik: Nej, jag är inte på något vis orolig. Jag noterar bara hur fantastiskt detta är. Detta är en analog fråga. Antingen vill man avskaffa försörjningskravet, och det vill och , eller också har man uppenbarligen uppfattningen att det kanske finns positiva delar i detta, och då ställer man sig inte bakom det särskilda yttrandet. Jag kan inte gärna dra någon annan slutsats av detta. får förlåta mig, men jag tänker absolut inte insinuera någonting. Jag överlåter till väljarna att dra sina egna slutsatser av detta. När det gäller frågan om remissinstanserna är det intressant att helt bortser från SKL:s yttrande i dessa frågor. SKL säger att man visst ser att detta kan ge positiva effekter på integrationsområdet. De 290 kommuner som SKL representerar betyder tydligen ingenting för . Inte ens hans egna partikolleger som har varit med och tagit fram SKL:s yttrande har tydligen någon betydelse. Det tycker jag är intressant. Det säger kanske också någonting, om vi blickar tillbaka på de som Socialdemokraterna styrde , om hur stort glappet var mellan hur man betraktade dessa frågor på nationell nivå och hur man såg på frågorna ute i landets kommuner. Jag kan försäkra att jag under mina resor har mött många kommunpolitiker som betraktar detta som ett mycket viktigt förslag och som säger rakt ut att asylfrågorna fungerar väl och att asylmottagandet inte är deras stora problem. Problemet är den oordnade och oplanerade anhöriginvandringen som är mycket svårare att hantera. Detta förslag är definitivt ett resultat av att vi har lyssnat på remissinstanserna, men kanske inte just de remissinstanser som tyckte var viktiga att vi skulle lyssna på. Jag har inte heller dömt ut några yrkeskategorier. Socialsekreterare är alldeles utmärkta i sitt yrke. Men när det gäller integrationsfrågorna tror jag faktiskt att det är ganska bra att arbetsförmedlarna också har ett ord med i laget och att frågorna i kommunerna inte är en angelägenhet bara för socialförvaltningarna, för vi ser att det inte alltid ger det bästa resultatet. Försörjningskravet kommer förmodligen också i detta avseende att innebära vissa förändringar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 7 § Övergångsvis dokumenthantering vid flyttningar under punktskatteuppskov Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU33 Övergångsvis dokumenthantering vid flyttningar under punktskatteuppskov (prop. 2009/10:94). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Unga lagöverträdare Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU11 Unga lagöverträdare (redog. 2009/10:RRS8). 47 (): Dagens debatt handlar om granskning Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process. anser att granskningens resultat är av ett sådant intresse och av sådan betydelse att dessa bör komma till kännedom. Vi i de rödgröna partierna håller med om detta, och vi anser att regeringen inte har tagit till sig av de rekommendationer som ställt upp. Därför har vi också en gemensam reservation. Jag yrkar bifall till denna. Jag kommer i mitt anförande att ta upp vad det är som har granskat, vilka slutsatser man har dragit och vilka rekommendationer som man har lämnat till regeringen. Jag tror att det kan vara bra också för er som sitter på åhörarläktaren att få höra vad det är som granskats. Det som har granskat är hur hanteringen av unga lagöverträdare sker. Undersökningen gäller framför allt förhållandena men även till viss del förhållandena . Granskningen koncentreras främst på de misstänkta och tilltalade i åldersgruppen som är den grupp som omfattas av samtliga krav i lagen om unga lagöverträdare. Då gäller det skyndsamhet och tidsbrist i fråga om handläggning. Granskningen visar att de ansvariga myndigheterna polis, åklagare och domstol inte lever upp till de mål och krav som ställs på hanteringen av unga lagöverträdare. Enligt lagen ska ungdomsbrott hanteras särskilt skyndsamt. Men så sker inte enligt . Detta är allvarligt, och det kan inte nog understrykas hur viktigt det är med snabba och tydliga reaktioner och att sätta gränser när ungdomar begår brott eller misstänks ha begått brott. Det är gränser som kan ge trygghet och som kan reparera så att ungdomar kan komma bort från den kriminella banan och komma tillbaka till ett väl fungerande socialt liv. Om det är som vi vuxna sviker våra ungdomar så är det när vi inte sätter gränser. Långa handläggningstider är onödigt plågsamma och minskar också den unges känsla för att rättegången och påföljden är en konsekvens av det brott som begåtts. vet vi att antalet återfall kan öka. För brottsoffret är det också oerhört viktigt att få upprättelse och att kunna få ett förtroende för att rättsväsendet fungerar och reagerar, så en utdragen process påverkar både brottsoffret och lagöverträdaren negativt. säger att det är allvarligt när den totala handläggningstiden från anmälan till huvudförhandling i tingsrätten i genomsnitt är , nästan . Det innebär att de två lagstadgade fristerna överskrids eftersom fristerna är . Det är i i de fall som studerats som man går utöver detta. Även lagföringen minskar. Andelen brottsmisstankar avseende unga lagöverträdare som lett till lagföring har minskat, från till . säger att av de ärenden som granskats borde åtminstone ha kunnat få rimliga förutsättningar att utredas vidare. Förklaringen kan säkert hittas i att lagens krav på särskilt utsedd personal inte tillgodosetts. Både polis och åklagare har utsett personal som ska handlägga ungdomsärenden i en sådan utsträckning att de flesta unga lagöverträdare skulle kunna hanteras av personal som är särskilt utsedd för uppgiften. Men av dem som utrett ärenden inom polisen är inte särskilt utsedda. Vi socialdemokrater anser att det är ett måste att de som hanterar unga lagöverträdare har den kompetens som krävs för att på ett effektivt och rättssäkert sätt bemöta den unge. Vi tror att det då blir bättre utredningar, snabbare utredningar och därmed kortare handläggningstider. Granskningen visar också att antalet återfall bland unga ökar detta efter att ha minskat. Det är oroväckande att det och i de granskade ärendena var av de unga lagöverträdarna som hade återfallit i nya brott. Det är klart att detta beror på den långa handläggningstiden.