prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Med en invandring beräknad på 168 000 individer tog det alltså , och då hade man en positiv effekt på statsbudgeten . Det är så verkligheten ser ut. Sedan kan man visst påstå att det skapas arbetstillfällen av invandring. Det gör det. Men det täcker inte kostnaderna, . Det är det som är problemet med er politik. Jag välkomnar att regeringen satsar när det gäller mäns våld mot kvinnor. Det är bra. Jag tycker särskilt om det du tryckte på om satsningen mot hedersrelaterat våld. Det ställer vi oss självfallet bakom. När det gäller genusforskningen är detta ett ämnesområde i som genomsyras av politisk retorik mer än adekvata forskningsresultat och adekvat forskningsmetodik. 54 HANS (FP) replik: När det gäller de ekonomiska effekterna av invandring får man väl ändå säga att när man historiskt sett tittar på hur har byggts upp och framåt var detta uppenbarligen en god del av vår utveckling. Vi kunde ta till oss många människor som ville komma hit och jobba med de jobb som fanns. Att vi har en utmaning framför oss tror jag att vi är överens om. Vi har en demografi i där många 40-talister närmar sig pensionsåldern. Det är en stor utmaning. Vi talade om tidigare. Själv kommer jag från . Där har vi många äldre som snart lämnar arbetsmarknaden. Hur ska vi klara utmaningen att ta hand om våra gamla och hjälpa våra barn på dagis om vi inte får tillräckligt med arbetskraft och personer i arbetsför ålder? Här kan invandringen vara en viktig delkomponent. Jag tror också att det kommer att vara samhällsekonomiskt lönsamt. Från nationalekonomiskt håll har vi fått veta att med 12 000 fler utlandsfödda ökar export med . Det är mycket pengar. Jag tror att detta ger en bra effekt om man lyckas med att få de nyanlända i arbete genom att låta dem läsa svenska språket. Vad gäller genusteori och genusforskning är vi internationellt väl ansedda. Min tolkning är att det bedrivs mycket bra forskning inom detta område. är framstående på jämställdhetsområdet, men vi ska självklart göra mer. Jag delar inte bedömning utan tror att det är viktig forskning som behöver bedrivas även . 55 (SD) replik: Det var intressant att vet mer än man gör på har till uppgift att studera just dessa effekter på arbetsmarknaden. kanske inte är medveten om att av 40-talisterna är sysselsatta. Här inräknas också de som är . En tredjedel av 40-talisterna är alltså fortfarande sysselsatta medan resten har gått i pension. räknar med att ungefär en tredjedel av dem som är sysselsatta kommer att ersättas när de avgår. Det blir få jobb kvar, och har vi över 700 000 människor inskrivna på Arbetsförmedlingen. 40-talisterna kommer inte att innebära någon revolutionerande omvälvning i den svenska arbetslöshetsstatistiken. Det har ni kunnat använda som argument , men det argumentet funkar inte längre. Ni måste byta argument. Vad gäller genusforskning använder man den forskning som passar. Hjärnforskaren är världsledande på området, men hennes forskning göms undan i eftersom den inte passar in i den genusteoretiska . Det är ett faktum. Jag har ett exempel på en man i mitt hemlän som fick sparken. Han ledde pappagrupper inom och skulle tala om genusforskning. Han begärde fram adekvata forskningsresultat för att backa upp budskapet, men det fanns inte. I stället fick han fick sluta. Där har vi ett problem. 56 HANS (FP) replik: Det sista exemplet tyder på hur viktigt det är att vi har ett aktivt arbete mot diskriminering, för det lät som ett tydligt fall av diskriminering. Det är upprörande om man inte får föra fram sina åsikter på sin arbetsplats. Som med all forskning är det viktigt att man tar till sig det som är bra och relevant. Ambitionen hos inte minst vår jämställdhetsminister är att utvärdera vilken forskning som är viktig för oss inom politiken att gå vidare med. Det får vi bedöma . Vad gäller 40-talisterna är Sacoekonomen är tydlig med att detta är en jätteutmaning. nämnde ett antal tredjedelar, men det återstår många 40-talister. Det föddes många då. Jag är fullt övertygad om att vi kommer att ha ett stort behov av att alla som bor i kan komma i arbete och att det kan ske genom goda insatser i utbildningssystemet. Vi behöver också människor som vill komma till för att jobba och verka i vårt land. Det kommer nog att bli en viss konkurrens om arbetskraftsinvandrarna, och de kommer att välja de länder som har bra integrationspolitik, som ger möjlighet att lära språket och som har en välkomnande attityd på arbetsmarknaden. Här är etableringsreformen en viktig del, och jag tror på den. Vi får fortsätta att debattera detta i kammaren, men jag tror att verkligheten kommer att tala för de ståndpunkter som vi i Alliansen har. 57 (MP) replik: Jag har en fråga till när det gäller arbetet för jämställdhet. Regeringen tog bort kravet på att företag med fler än tio anställda ska upprätta jämställdhetsplaner, vilket jag tog upp i mitt anförande. Tanken var väl att det skulle bli lite mindre byråkrati för småföretagare. Det var också tanken från början när man satte gränsen vid tio anställda. Riktigt små företagare skulle inte behöva jobba med denna fråga på det sättet. Vi vet dock att även småföretagare jobbar för jämställdhet och brinner för frågorna. kan insatser vara bra och leda till jämställdhet utan att man upprättar en plan. När man lyfte bort kravet på företag med fler än 10 anställda och sade att det bara var företag med fler än 25 anställda som behöver upprätta jämställdhetsplaner och handlingsplan för jämställda löner vet jag inte om man sköt över målet. Dessutom talade vitt och brett om satsningarna. Vad är det för resultat ni förväntar er? Kommer målet med idén om ett bättre samhälle med mer jämställdhet att kunna uppfyllas om man tar bort denna typ av testbänkar eller sätt att agera på som gör att frågan lyfts upp? tjänar frågan på att synliggöras. Även om det finns många som gör bra insatser utan planer och direktiv torde det vara viktigt att staten har denna typ av idéer. 58 HANS (FP) replik: Det är en viktig fråga som tar upp. Jag tror att vi sakta men säkert arbetar oss mot att uppnå ett jämställt samhälle. Det finns positiva signaler om att löneskillnaderna mellan män och kvinnor minskar, om än alltför sakta. Det jobb man gör på förskolor och andra ställen där man gör personalen medveten om att den ska behandla killar och tjejer på samma sätt ända från start är viktigt och har en långsiktig effekt, vilket man märkt på de förskolor som jobbar så. Jämställdhetsarbete är stort och komplext, men jag är övertygad om att vi är på rätt väg. Visst önskar man att det skulle gå snabbare. Jag har själv två döttrar, så jag vill att det ska gå jättesnabbt. Det här med jämställdhetsplanerna får man vara beredd att utvärdera. Man får titta på hur det blir i praktiken för företag med färre än 25 anställda när de inte har kravet på sig. Som sade görs mycket av det viktiga arbetet på jämställdhetsområdet frivilligt av företagen på plats. Det är lättare att göra dessa saker genom mun-mot-mun-metoden, det vill säga prata med varandra, på ett mindre företag än på ett större. Vi har höjt gränsen för att vi har en tro på att man ska kunna hantera detta på företag med upp till 25 anställda med det regelverk som finns. Jag är dock fullt beredd på att detta måste följas upp och ses över. kan titta på en del av det som en arbetsmiljöfråga, till exempel när det gäller hur det är med jämställdheten mellan män och kvinnor i dessa företag. 59 (MP) replik: Det där var ena delen av min fråga. Låt mig ge en siffra på hur många företag som plötsligt inte behövde göra det här, i alla fall inte på papperet. Det handlar om 21 000 företag, vilket är en ganska stor siffra. Även om några av dem ändå gör detta viktiga arbete har det en viktig symbolverkan. Nåväl, vi får se. Det gläder mig dock att vi har lyhörda representanter för de partier som utgör regeringsunderlaget. Den andra frågan handlar om jämställda löner. Där har staten en viktig roll eftersom vi har myndigheter som är arbetsgivare. Många människor är anställda i den statliga förvaltningen. Även där ser det illa ut när det gäller jämställda löner. Som jag har tolkat det när jag har tittat tillbaka på föregående mandatperiod och de skrivelser vi har att ta ställning till syns det inte särskilt tydligt hur man kommer att verka för jämställda löner. Det kanske är en parallellfråga, men man har inte lagt fram några förslag när det gäller kvotering till bolagsstyrelser. Man tycker att det vore fel att göra det. Det finns ett antal sådana punkter. Jag ska inte ta upp dem, men finns det några idéer om hur man ska verka för jämställda löner? Har man några som helst idéer och hur tänker när det gäller detta? 60 HANS (FP) replik: När det gäller kvotering till bolagsstyrelser finns det ett antal olika och tankar. Vi tycker att det är bättre att man bildar opinion för att det är bra och viktigt att ta in kvinnor i bolagsstyrelser. Jag är benägen att tro att det är den bästa vägen att gå. Lönebildningen är en fråga för arbetsgivarna och fackföreningarna. Man måste på den kanten jobba hårt för det som de allra flesta vill, nämligen minska löneskillnaderna. Det är inte politikens sak att lägga sig i lönebildningen. Det finns många goda fackliga företrädare och arbetsgivarföreträdare som har en bra dialog. Jag hoppas att de ska se det rimliga i jämställda löner. Enligt den svenska modellen, som vi alla står bakom, måste vi ge arbetsmarknadens parter uppdraget att ordna med lönebildningen. 61 (C): har jag haft svårt att tänka en hel tanke fullt ut eller ens sova. Jag har varit sömnlös . Det som hände i har tagit mig och många andra svenskirakier hårt. Det är många minnen som kommer tillbaka. Bilbomber ska inte få förekomma vare sig i eller i . Jag välkomnar statsministerns uttalande att terror är ett hot mot vårt öppna samhälle. Som liberal är jag väldigt orolig för vilka konsekvenser detta kan få både för den enskilda medborgaren och för lagstiftningens utformning. Jag hoppas att vi i orkar fortsätta med vår öppenhet. Jag hoppas att vi fortsätter att visa världen att fundamentalism och terrorism motarbetas bäst med demokrati, rättsstatens principer och öppenhet. För mig är integration också en fråga om öppenhet. Jag ställer mig frågan: Hur öppet är det svenska samhället för en ny medmänniska som kommit till vårt land för att söka skydd eller för att arbeta? Vi kanske är bland världens bästa demokratier. Vi är ett av världens bästa länder när det gäller mänskliga rättigheter. Men vi är inte så duktiga på att få människor att känna sig hemma och känna sig behövda i vårt land. och jag är övertygade om att människor vill ta ansvar. Individer vill komma i egen försörjning. De vill ha lön. De vill inte ha bidrag. Frågan är hur vi kan skapa möjligheterna för nya svenskar att känna sig behövda och känna att vårt är också deras hem. Nyckeln till integration är arbete. Det svenska språket är dörren. Det är inga banbrytande sanningar jag kommer med. Men dessa självklara faktorer har inte tidigare avspeglat sig i den svenska politiken. Den svenska integrationspolitiken har tidigare handlat om att krama ihjäl kreativitet, kraft och aktivitet. Det är ingen given sanning att det ska behöva ta upp till för en ny svensk att komma i arbete. Det behöver inte vara så. Det borde inte vara så. I till exempel tar det bara , men där pratar de ju engelska så man kan språket innan man kommer dit. Det har gjorts många framsteg och det har skett en värderingsskiftning. Instegsjobb är en sådan åtgärd. Sfi-pengen, jobb-coacher och är andra. kommer en mycket spännande reform med etableringslotsarna. En nyanländ får en egen lots vars uppgift är att göra precis det som ordet lots beskriver, att lotsa. Det handlar inte om att göra arbetet utan visa på de möjliga vägarna framåt och vägen till arbete. Lotsningen bygger på en individuell plan vilket jag tycker är positivt. Äntligen börjar vi se den grupp vi kallar invandrare som individer och inte som en homogen grupp som vi har uppfattat dem. Individuella planer lägger grunden till medbestämmande och ett större eget ansvar. blir inte den nyanlände ännu en siffra för lotsen utan en egen individ med egna förutsättningar. Etableringen har tidsramar. Det är också bra. Allt måste ha en början och ett slut. Även integrationsarbetet måste ha en sluttid och inte fortsätta i alla evighet. Den största förändringen är, som jag ser det, att mottagningen har flyttat över från till Arbetsförmedlingen. Det är en stark signal till våra nya svenskar: Du är välkommen både till det svenska samhället och till den svenska arbetsmarknaden. Självklart har varje stor reform en del utmaningar framför sig. kommer till en början inte att kunna agera som lotsar eftersom upphandlingen är utformad utifrån kapitalstarka aktörer. Som Centerpartist tycker jag att mindre företag också har en viktig roll att spela i integrationsarbetet. De mindre företagen kan på ett bättre sätt bidra till den sociala integrationen. Jag hoppas att man efter en första utvärdering även tittar på hur mindre aktörer och det civila samhällets organisationer kan involveras i lotsarbetet. I till exempel är många kyrkliga organisationer med i integrationsarbetet från A till Ö. De hämtar på flygplatsen när man kommer till , skjutsar till bostaden, hjälper till att hitta jobb och kanske också bidrar när det gäller att bygga upp ett socialt nätverk. Det kan vi lära oss mycket av. En annan utmaning lär bli den kommunikativa. Arbetsförmedlingen är ju inte känd för att kommunicera på bästa sätt, vare sig med medier eller med dem som är berörda av dess åtgärder. Det finns framför allt en kulturell utmaning. har utfört det arbetet. Där finns en kunskapsbank som måste överföras till Arbetsförmedlingen på ett bra sätt så att de som är berörda av lotsverksamheten får den bästa kommunikationen och på så sätt den största effekten av åtgärden. Som jag sade tidigare är språket dörren, och arbetet nyckeln. Sfi-verksamheten måste konkurrensutsättas. Mina föräldrar läste på sfi. Det var väldigt stor skillnad på kvaliteten i de två klasser som min pappa och min mamma gick i. Det är alltför mycket beroende av vilka lärare man har. Jag tycker att vi ska kunna erbjuda en grundkvalitet i utbildningen. Barn lär sig språket mycket snabbare än föräldrarna. Det innebär att barn och tonåringar tar ett större ansvar i familjen. Det är inte rätt. Det är väldigt viktigt att föräldrarna får verktygen för att kunna fullfölja sin roll som föräldrar i ett nytt land. Dit hör också att kunna språket. besökte jag i en privat aktör som kommunen upphandlat för att bedriva sfi-utbildningen. Jag blev mycket imponerad av det engagemang och helhetstänkande som den aktören hade. Man hade ett helhetstänkande, inte bara att lära sig bokstäver och att böja verb i olika tempus. I stället tänkte man utifrån den sociala situation som den enskilde befann sig i. En förälder med småbarn fick lära sig svenska mer inriktad på barn, vårdcentral och så vidare. De fick vad de behövde i sin vardag. Därför är det viktigt att införa LOV, lagen om valfrihetssystem, i alla kommuner. Vi måste även när det gäller integrationsarbetet våga utmana traditionella metoder, börja förlita oss på nya aktörer och förnya våra arbetssätt. Många nya svenskar är duktiga entreprenörer. Tack vara Alliansregeringens många satsningar är vart femte nystartat företag drivet av en utlandsfödd svensk. Men vi behöver göra mer på området. Många nya svenskar saknar kapitalhistoria i , vilket gör det omöjligt för dem att låna för att starta sin verksamhet. Det behövs särskilt riktade insatser för att stimulera entreprenörskapsandan. På så sätt skapas flera nya jobb. Det behövs många aktörer och nya tankesätt för att vi ska komma åt integrationsutmaningarna. Det är ingen lätt uppgift, men det är definitivt inte omöjligt. och jag tycker att det är viktigt att vi orkar fortsätta driva arbetslinjen och öppenheten. Även om arbetet är en nyckel till integration kommer vi att behöva arbeta med den sociala integrationen. Enbart arbete kan inte få oss att känna oss hemma i ett nytt land utan det är i stället fråga om grannarna, kassörskan på Ica eller bussföraren. Även om vi lär oss grunden för ett språk i skolbänken är det i samspel med andra människor som vi lär oss berättelserna bakom språket. Det är ett ansvar både för de nyanlända och för oss som har bott här ett tag att få dem att känna sig som hemma i vårt vackra . I detta anförande instämde (C). 62 (SD) replik: pratar sig varm om . Men invandrings- och integrationspolitik skiljer sig radikalt från , det vill säga de har inte samma flykting- och anhöriginvandring som har. De handplockar dem som ska komma till . Det innebär naturligtvis att de som kommer dit har helt andra förutsättningar att komma in på den kanadensiska arbetsmarknaden. Det är inte jämförbart, . pratar om grundkrav för sfi. Är berett att sträcka ut kraven så långt som att det ska vara självklart för den som kommer till och får åtnjuta det skydd vi kan erbjuda i tar del av vårt välfärdssamhälle ska genomföra sfi, det vill säga att sfi inte ska vara frivilligt, som det är i Alliansens förslag? Min sons mamma har också gått sfi. Hon berättade för mig att hon efter genomförd sfi-utbildning hon fick dessutom arbete träffade gamla klasskamrater som gått samma utbildning på stan. De kunde inte kommunicera med henne på svenska. De bristerna i sfi-utbildningen finns fortfarande kvar i Alliansens förslag. Vi måste få mer tydlighet och ställa högre krav för etableringen på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Är berett att stödja en sådan politik, är du beredd att stödja en sådan politik, där vi ställer högre krav på dem som kommer hit, det vill säga att för att bli en del av och få en del förmåner innebär det också att man måste ställa upp på vissa värderingar och ta till sig vissa utbildningar? 63 (C) replik: När jag pratade om menade jag även flyktingarna som kommer dit. De handplockas inte. De har samma förutsättningar som andra flyktingar. Oavsett det tar det bara för dem att komma i arbete. Det handlar inte om vilka som kommer utan om det system som har byggts upp i som kramar ihjäl kreativitet och kraft hos människor. De förpassas till soffan; någon annan tar hand om och fixar. Till slut tror de det själva. Det var därför jag tog upp det exemplet. I fråga om sfi menade jag att ställa grundläggande krav på utbildningen. Innan vi har kvalitetssäkrat sfi-utbildningen känner jag inte att jag kan kräva av dem som går utbildningen att de måste ha en kunskapsnivå. Vi har inte ens kvalitetssäkrat utbildningen. Enbart av lärarna i sfi är behöriga. Din sons mamma är precis vad jag menar med social integration. Hon hade dig. Du var den bästa skolan att gå i. Det har inte många. Hennes kompisar lärde aldrig känna en etnisk svensk som pratar bra svenska. De pratade med varandra och andra utlänningar. Där har vi ett problem. Man lär sig inte ett språk enbart via skolbänken. Det kan vara en bra start och en bra grund, men det är i samspel med andra som har språket som modersmål man lär sig ännu bättre. 64 (SD) replik: När det gäller min sons mamma hade hon mig inte vid det tillfället, men hon hade kanske en annan drivkraft och vilja att förändra sig själv och sin egen situation. Det behöver man trycka mer på. Den som inte har den viljan och drivkraften behöver få kravet ställt på sig, det vill säga för att bli en del av det svenska samhället och för att få utnyttja våra förmåner ställs vissa krav. Det är här ni går fel. I finns siffror på att infann sig till sfi-utbildningen. Vad är det? Var är resten? Ska de andra inte bli delaktiga i det svenska samhället? Vad ska de göra ? Om de inte har drivkraften själva måste vi våga ställa krav. 65 (C) replik: Det krav som ställs på alla människor i är att de följer våra lagar. Det innebär att vi har samma grundvärderingar och samma syn på samhället och vår gemensamma välfärd. Om man inte går sin sfi-utbildning får man minskat försörjningsstöd. Det är sammankopplat. Om man inte går på sin sfi-utbildning får man ingen inkomst att leva på. Det är också att på ett indirekt sätt ställa krav. Det finns en annan utmaning. Om människor inte kommer i arbete ser de inte en poäng i att lära sig språket. Om det bara är stängda dörrar ser de inte en poäng med att lära sig språket. Varför ska jag göra det? Det är ingen som anställer mig ändå. Här har vi en viktig utmaning för kommunikationen. Även äldre grupper som har varit länge i och varit i utanförskap spelar en negativ roll. Vi måste bearbeta dem. Människor ska ges anledning att lära sig språket. Det handlar om passiviseringspolitiken. Men om vi ger individer möjligheter att själva få utvecklas tror jag att många fler vill lära sig. Alla som kommer till vill lära sig. Men förändringen sker här i . Det är här folk börjar ifrågasätta om de ska lära sig svenska. Det finns ingen som kommer utifrån och säger att man inte ska lära sig svenska. Alla vill vara delaktiga. Det är meningen. De vill bygga sig ett bra liv. Men det är något som händer här. Det är fel på systemet här som ger signaler om att det inte värt att lära sig. ((SD): vill.) 66 (KD): Det här är mitt jungfruanförande. Även om det känns som om det var länge sedan jag var är jag förvisso ny i . När man är ny i ett sammanhang handlar det om att acklimatisera sig till den kultur som råder, språket, den terminologi som finns och så vidare. pratar vi just om integration. Det handlar i mångt och mycket om hur vi bemöter varandra, om hur vi bemöter människor som kommer till vårt land. Det handlar om att välja hur vi ser på människor; om vi ser honom eller henne som ett offer, någon som måste tas om hand, eller som någon som faktiskt har potential att klara sig själv och bidra till vårt gemensamma samhälle. Det finns andra sätt att bemöta människor sätt som jag har förstått att det finns andra som väljer genom att säga: Nej, du hör inte riktigt hemma här. Du är inte som vi. Du är till och med ett hot för vårt svenska samhälle. sade här förut: Vi känner dig inte riktigt. Nej, vi känner inte riktigt varandra här. Men för oss som politiker och företrädare för våra partier är det som ordspråket säger, att man bedömer trädet på dess frukt. Varje parti om man ser varje parti som ett träd har faktiskt frukt genom det som syns i politiken. Det kan vi inte bortse från. Man talar om att det har varit en alltför dålig integrationspolitik. Det kan jag verkligen hålla med om. Jag kommer från . Enligt uppgift finns människor från över 150 länder boende i den kommunen. Alla har inte kommit hit som barn, och alla har inte kommit som flyktingar och invandrare som behövt sfi. Men förvisso finns det tillräckligt många som har behövt och som fortfarande behöver stöd i svenskundervisningen. Det finns, eller har i alla fall tidigare funnits, ett behov av modersmålslärare i 5070 språk och språkgrupper. Det är det nästan ohanterligt för en enda kommun att över huvud taget ta hand om. Varför pratar jag just om det? Är det för att det ska bli så svårt som möjligt när det gäller att ta hand om eller se människors potential? Nej, men bilden av integrationspolitiken är komplex. Det gäller att kunna se till att varje människa får den undervisning i svenska språket som han eller hon behöver utifrån de förutsättningar som finns. Vi har i vårt land många invandrare som kommer från länder och sammanhang där de tidigare inte ens lärt sig det egna språket i skriftlig form. Det finns också andra som man alltid har talat om akademiker som kommer från andra länder och som inte fått de jobb de ska ha i det svenska samhället och så vidare. Just därför är det nu otroligt viktigt att den etableringsreform kommit till stånd som många här före mig har talat om. Jag tror verkligen på detta med att det behövs en etableringslots för varje person och varje familj som kommer hit. har jag följt en familj och sett hur det inte har fungerat.