prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — I det som man har fastställt kan man utläsa att en hållbar, produktiv och konkurrenskraftig jordbrukssektor kommer att ge ett viktigt bidrag till den nya strategin med hänsyn till landsbygdsområdenas tillväxt- och sysselsättningspotential som rättvis konkurrens säkerställs. Lite längre ned står det att det ska komma en handelspolitisk strategi. Mot bakgrund av detta och de handelshinder som finns särskilt på jordbruksområdet vill jag fråga statsministern om man diskuterade detta och om EU är berett att gå till beslut och komma överens om att ta bort de handelshinder som finns. Jag tänker främst på tredje världen. Vi vet att konkurrenssituationen inte är bra på det här området. Här säger man tydligt att en rättvis konkurrens säkerställs. 90 Statsminister (): Detta är ett område där det finns djup oenighet mellan EU:s medlemsstater. En mycket stor grupp länder som representerar en kraftfull majoritet, både när det gäller antal länder och befolkning, tycker annorlunda än . Man försvarar de jordbrukssubventioner som finns. Man försvarar behovet av skyddsåtgärder mot omvärlden. Det finns till och med återkommande förslag på att ytterligare bygga ut skyddet mot andra. Det gör inte att vi är mindre tydliga med en svensk position. Vi vill ju snarare förorda ökad konkurrenskraft och produktivitet i det europeiska jordbruket på ett sätt som vi tror skulle gynna svenska lantbruk, eftersom vi uppfattar dem som mer produktiva och moderna. Vi menar att det totalt sett leder till en bättre resursanvändning i och världen. Demokrati fungerar ju så att någon till slut bestämmer. Vi har oftast majoritetsformer för det. Därför får man som svensk arbeta mycket hårt när det gäller dessa frågor. Det är glädjande att vi ofta har en bred samsyn i riksdag om hur tingens ordning borde vara. Jag antar att vi också respekterar majoritetsförhållanden i andra sammanhang. Då ser det väsentligt mörkare ut. Det kommer att vara svåra diskussioner . Inte sällan finner stora länder varandra, vilket leder till att man fredar och till och med bygger ut subventioner och skyddstänkande just när det gäller jordbruket. 91 (): Tack för svaret, statsministern! Jag tror att vi i är väl medvetna om den problematik som finns i och bland medlemsländerna. Det är då ännu viktigare att vi är med och driver på, inte bara det som handlar om jordbrukspolitiken, utan för att handelshinder för import och export till och från helt försvinner. Just därför blir min andra fråga till statsministern: sig statsministern i den frågan på toppmötet? Jag undrar också om statsministern kommer att inför den handelstrategi som ska presenteras driva frågan om att ta bort handelshinder. 92 Statsminister (): Jordbruket i sig var inte uppe till diskussion. Det finns en skrivning som det redogjordes för här som kan tolkas från olika utgångspunkter, både den som kanske är mer svensk i synen och den syn som många andra har. Jag kommer inte att vara otydlig om den svenska positionen. Men vi ska komma ihåg att precis som jag nu återrapporterar från ett toppmöte görs det återrapporteringar i ytterligare 26 länder inför parlamentariker i , , och så vidare. Dessa parlamentariker säger: Är ni pådrivande för vår position? Ser ni till att vi får ett genomslag för vår nationella syn? Denna syn går i många fall helt på tvärs med den svenska synen. Till slut blir det en fråga om demokrati. Hur menar ni att vi ska fatta beslut i ett samarbete som är gränsöverskridande mellan flera länder om det är vi som sitter på en mycket liten minoritet? Vi försöker använda våra argument. Men jag tror att jag korrekt har redogjort för hur förutsättningarna ser ut just när vi diskuterar jordbruksstöd. 93 (): Jag skulle vilja återkoppla till vad ledamoten sade tidigare, nämligen att det nu är många länder som genomgår stålbad och nedskärningar. Det är speciellt intressant att höra från oppositionen att man noterar att det skiljer mellan olika länder därför att vi noterar att detta toppmöte verkligen har präglats av den ekonomiska situationen i världen och i . Som statsministern själv har nämnt har vi kommit fram till att vi är så gott som bäst i klassen. Vi ska ha klart för oss att detta toppmöte har föregåtts av många och långa möten bland finansministrarna för att så att säga utmejsla de regler som är antagna. Jag påstår att vår egen finansminister har spelat en tongivande roll, vilket också märks i de förslag som har tagits fram. I detta ekonomiska brus där alla är upptagna med att släcka ekonomiska brandhärdar är det svårt att lyfta blicken och komma lite längre fram. Då syftar jag åter på roll under ordförandeskapet när det gäller klimatfrågan. Det är viktigt att vi behåller ledartröjan. Mina frågor till statsministern är: Vilket är det viktigaste inför ? Vad är det vi måste utmejsla för att bibehålla denna ledartröja både för och för EU i det globala? 94 Statsminister (): Först och främst vill jag helt instämma i att det finns en stor risk att man präglad av kris, nedskärningar och marknadsreaktioner, som också ofta kopplas till dessa toppmöten, blir extremt kortsiktig. Man försöker lösa eftermiddagens problem snarare än att tänka på medellång sikt. Det var väsentligt längre diskussioner om det akuta krisförloppet än om 2020-målen som är mer strukturellt inriktade. När det återigen gäller förutsättningarna kring klimatförhandlingarna vill jag instämma med dem som har sagt att det finns beräkningar som visar att recession och ekonomisk nedgång i realiteten har dämpat utsläppen och att det har trovärdiggjort en hel del av dessa målformuleringar i sig. Vi noterar också att en växande grupp av länder i inför en hel del styrmedel. Jag tror att nu senast införde CO2-skatt . Mer av detta kommer på plats. Det har också lagts fram ett sådant förslag i . Grundproblemet är just det som jag har nämnt, nämligen att vi i grunden inte är globalt överens om vilken process vi ska följa. Det finns fortsatt någon sorts syn att en stor och växande grupp länder som står för en större andel av världens stora utsläpp ska friskrivas från åtaganden i tron att länder som grupp som står för 10, av utsläppen kan tas som ett exempel ska lösa problemet med hela det globala klimathotet. Det är denna förhoppning att någon annan ska lösa det som gör att vi inte når längre fram. 95 (): En mer progressiv inställning för det kommande arbetet kan måhända vara att statsministern tar med sig erfarenheterna av de svenska areella näringarnas bidrag och deras möjlighet att bidra till en bättre energiförsörjning när det gäller långsiktighet och förnybar energi och inte minst när det gäller ett produktionsvänligt jordbruk där vi producerar livsmedel. Det kan också vara ett offensivt sätt att försöka medverka till en förbättring. Då tycker jag att svenskt lantbruk lite grann kan vara en föregångare, en idéspruta etcetera. Jag vill bara skicka med statsministern detta i det fortsatta arbetet. 96 (): Jag har två frågor att ställa med anledning av återrapporten. Den första handlar om det brev som statsministern har fått från de fackliga organisationerna LO, TCO och . De var oroliga för att EU inom ramen för budgetsaneringen skulle klampa in på kollektivavtalsområdet. Det fanns skrivningar om det. vill jag höra huruvida man har fått bort dessa skrivningar från det slutgiltiga förslaget. Jag skulle också vilja ställa en fråga med anledning av att regler om budgetdisciplinen ska genomföras fullt ut. Där står det att man ska stärka både den preventiva och den korrigerade delen av stabilitets- och tillväxtpakten med sanktioner. Då undrar jag om dessa sanktioner är någonting som kommer att beröra såväl dem som är innanför som dem som är utanför eurozonen och hur man resonerade kring detta. Det är ju fler länder än som inte ingår i eurozonen. 97 Statsminister (): Svaret på den första frågan är: Ja, det gick att arbeta bort dessa texter. Därmed tyckte vi att vi hade bemött den oro som kom till uttryck i det brev som vi fick från de fackliga representanterna. När det gäller den andra frågan är det riktigt att stabilitets- och tillväxtpakten förutsätts följas av samtliga EU:s medlemsländer, men de mer långtgående sanktionerna är egentligen bara möjliga att tillämpa på eurozonens 16 medlemsländer som blir 17. kan man konstatera att det står så i papperen men att de inte används. Det är därför de facto inte en situation där vi använder de mest långtgående sanktionerna. Det finns varningsförfaranden som inleds och används. grupp, där EU:s finansministrar sitter och diskuterar och talar om mjukare tidigare sanktioner, har som utgångspunkt att det ska handla om hela EU, alltså inklusive , av det enkla skälet att vi påverkar varandra. Den enes underskott blir den andres problem. Det är inte bara förknippat med eurozonen. Dock är deras arbete inte färdigt. Det ska rapporteras , och vi har därför ännu inte formulerat våra slutliga ståndpunkter. Vi får återkomma till och diskussioner när det väl närmar sig. 98 (): Då kan jag inte låta bli att ställa en följdfråga eftersom jag hinner med det. Den handlar om de som vi har diskuterat i , alltså att man ska öka andelen som deltar på arbetsmarknaden till för både män och kvinnor. Där var flera av oss i tydliga med att vi ville att det skulle stå för män och kvinnor, så att det inte blir för män och för kvinnor, och så tar man ett genomsnitt. vill jag höra om det var uppe till diskussion på toppmötet. 99 Statsminister (): Det diskuterades inte, men målet är antaget. Vi får komma ihåg att tanken är att det nu ska följa en process där detta följs upp med nationella mål av det enkla skälet att det är en tanke att detta ska vara ett genomsnittligt utfall för EU när vi når 2020, men det kommer i realiteten att innebära olika utmaningar för olika länder. I en del fall finns det mycket stora gendergap när det gäller skillnaden mellan mäns och kvinnors förvärvsfrekvens. Då kommer man att anpassa sina mål till detta, det vill säga rimligen inte utlova att det kommer att bli samma sysselsättningsgrad för män som för kvinnor, men och det var vår utgångspunkt inse att för att man också ska nå en högre sysselsättningsgrad måste särskilt intresse visas och åtgärder vidtas som uppmuntrar till ökad kvinnlig förvärvsfrekvens. Det var det som vi tyckte var en framgång med att få denna skrivning på plats. 100 (fp): Vid kom världens länder överens om att göra kraftfulla insatser för att halvera fattigdomen i världen, stärka skolgången för barn och främja hälsa. På förra veckans bekräftade de europeiska ledarna att de är fast beslutna att millenniemålen ska nås till 2015. Det är glädjande. Men kan vi konstatera att för att detta inte bara ska vara tomma ord måste ansträngningarna öka. Med dagens takt kommer millenniemålen inte att nås . släppte Concord, en paraplyorganisation för 1 600 biståndsorganisationer, en rapport som visar att EU-länderna inte når upp till det biståndsmål som de satte upp. ligger bäst till, men flera länder har minskat biståndet och sägs komma att ytterligare minska det. Hur ser statsministern på att toppmötet uttalat att millenniemålen ska nås och att kraftansträngningar ska göras som EU inte når upp till sitt biståndsmål? 101 Statsminister (): Jag tycker att på ett alldeles utmärkt sätt har redogjort för detta. Det finns ett löfte om att fullfölja millenniemålen, och det finns en oro för att en grupp av länder inte kommer att nå angivna biståndsmål. En del av de länderna är inte ens i närheten av det. I dessa spartider i våra grannländer är risken stor att bland annat biståndet sätts i fråga. Vi tycker att det är en framgång inte bara för utan också för och har också varit pådrivande att vi ska få en årlig rapportering. Det kommer att sätta press när det gäller att kunna följa upp vilka faktiska biståndsnivåer som respektive länder når. har , precis som redogjorde för, nått en världsledande position. är nummer ett i världen när det gäller biståndsnivåer så vi tar vår del av ansvaret. Men det är helt angeläget att också övriga gör det för att kunna göra millenniemålen trovärdiga. Som jag nämnt är det bland annat sådant som vi ska sammanställa och diskutera på det särskilda . 102 (fp): Jag vill tacka statsministern för svaret. Det är bra att biståndet nu ska tydliggöras för varje land så jag vill tacka också för svenska insatser på det området. Framöver kommer det även att krävas stora biståndsinsatser för klimatåtgärder. Vissa klimatåtgärder, exempelvis insatser för rent vatten och odlingsbara jordar, kan ses som utvecklingsbistånd. Men till största delen behöver klimatbiståndet läggas till det traditionella biståndet. Vi är till exempel långt ifrån att nå millenniemålet om en minskad mödradödlighet. dör mer än en halv miljon kvinnor av komplikationer vid graviditet och förlossning. Att påskynda barns rätt till skolgång är ett annat angeläget område. Delar statsministern min uppfattning att finansieringen av klimatåtgärder är någonting som är nödvändigt men att det inte får leda till att andra områden hamnar på efterkälken? Och kommer det i den rapportering som ska göras att vara tydligt hur mycket pengar som går till klimatåtgärder och vad som satsas för att uppfylla andra mål som är beskrivna bland millenniemålen? 103 Statsminister (): Det svenska nationella reduktionsmålet 40 procents minskning av utsläppen , jämfört med har i riksdagsbeslut också grundlagts med åtaganden i andra länder, det som ibland kallas för CDM och liknande. Man gör då investeringar i länder där investeringarna med mindre resursinsatser ger en väsentligt större verkan för att minska klimatpåverkan, något som vi använder svenska skattepengar till. Det avser vi att fortsätta med om alliansregeringen får fortsatt stöd och majoritet. Vi ska gärna föra en diskussion. Där får vart och ett av riksdagspartierna själva ta ansvar för hur man klarar finansieringen och vilka åtaganden som ställs mot varandra när det gäller hur biståndsnivåer ska se ut och påverkas. Det krav som ställs är att man när det gäller millenniemålen ska nå av bni. är nu uppe på av bni. Kring detta kommer det att föras en del diskussioner både i vår allians och, säkert, i samtliga riksdagspartier om utformningen. 104 (): Jag vill tacka för möjligheten att ta upp en fråga som jag i inför toppmötet ställde till statsministern men som jag inte fick något riktigt uttömmande svar på. Det gäller de nya reglerna om budgetdisciplin. Bland annat sägs det: enades om att ge skuldnivåerna och deras utveckling samt den övergripande hållbarheten en mycket mer framträdande roll inom budgetövervakningen så som det ursprungligen var tänkt i stabilitets- och tillväxtpakten. Det handlar alltså om en mycket mer framträdande roll inom budgetövervakningen. Det måste betyda en mer framträdande roll än fokus på de årliga underskotten. Öppnar den skrivningen för ett land med hyfsade finanser och en hyfsad skuldnivå för möjligheten att ha ett årligt överskott som är större än , förutsatt att man håller sig inom den totala skuldnivån på högst ? Dessutom har finansministern själv talat om en skuldkvot på kanske . Vad är det som gäller? Jag tolkar detta som en ändrad praxis vid övervakningen av stabilitets- och tillväxtpakten och skulle vilja höra statsministern kommentera det. 105 Statsminister (): Det återspeglas bland annat i krishanteringen. Då koordinerades finanspolitiska stimulanser. Frågan ställdes om detta kan accepteras givet att flera länder stod i strid med stabilitets- och tillväxtpaktens målnivå, 3 procents budgetunderskott. Kan man i det läget få acceptans för att göra stimulanser trots att man därmed skjuter på ett budgetunderskott? Det sades då: Ja, om det är tillfälligt och om det går till verkligen genuint konjunkturstimulerande åtgärder. I en förlängning av det förs det resonemang om att koppla detta till den samlade skuldnivån för enskilda medlemsländer. Enkelt uttryckt: Om man, som vi i , har en statsskuldkvot på nedåt av bnp har man större marginaler än länder som och , vilkas statsskuldkvot ligger väl . Skälet till att detta har fått en växande betydelse är att EU:s samlade kvot låg på av den samlade bruttonationalprodukten, men den har snabbt stigit till ett genomsnitt på . Med de växande skuldberg som vi har runt om oss i har insikten vuxit fram att nu måste större hänsyn tas också till kopplingen till den samlade statsskulden. Jag tror att den typ av resonemang som jag nu fört kommer att föras i kriser och vid hanteringen av hur man ska utforma varningar när länder bryter mot stabilitets- och tillväxtpaktens rammål. 106 (): Även om jag och inte är anhängare av stabilitets- och tillväxtpakten så som denna utformats är det, tycker jag, naturligtvis steg i rätt riktning att ha denna mer pragmatiska syn. Man har också diskuterat en högre skuldkvot, kanske på i stället för stabilitets- och tillväxtpaktens . Det ökar kanske möjligheterna att föra den politik som vi menar behövs för att försvara välfärd och klara miljö- och klimatomställningen. 107 (): Jag hade tänkt avstå från att ställa en fråga just denna dag, men när jag ser att så mycket tid finns kvar tar jag tillfället i akt. Jag tänker följa upp en fråga som jag tidigare ställt angående EU 2020-strategin. I näringsutskott hade vi en enhällig skrivning om att vi när vi lägger fast de långsiktiga tillväxtmålen i EU måste kunna bortse från finanskrisen och vad som där sker just av den anledningen att 2020, som vi inriktar oss på, inte lär vara den fråga som står högst på dagordningen, eller också har det kanske kommit en ny kris. Vad vet jag? Hur som helst är det vår uppfattning att det är viktigt att vi ser att vi har en tillväxtstrategi oavsett om det är lågkonjunktur eller det är högkonjunktur. Det bekymrar mig att det återigen nu slås fast att det här är en del av åtgärderna för att bekämpa den ekonomiska krisen. Det är klart att den betyder en del. Men i huvudsak gäller det väl att vi ska se vilka tillväxtambitioner vi ska ha. Jämfört med Lissabonstrategin kan vi konstatera att vi där skulle komma i kapp . skulle man kanske ha satt upp och jämfört sig med andra länder. I texterna finns det ingen skrivning om åt vilket håll man långsiktigt är på väg, oavsett om det är lågkonjunktur eller om det är högkonjunktur. 108 Statsminister (): Som jag har redogjort för i tidigare svar är många av länder nu oerhört fångade av kortsiktig krishantering. Vi kunde ändå gemensamt anta dessa 2020-mål. Om man arbetar igenom målen så som de är formulerade är syftet att EU ska säkra stora resurser till forskning och utveckling och föra en politik som gör att sysselsättningsgraden ökar, det vill säga fullfölja en arbetslinje. Vi ska dessutom särskilt inrikta oss på att ta in grupper som långvarigt står utanför arbetsmarknaden, som ett sätt att dämpa klyftor i samhället. Vi ska minska antalet ungdomar som inte klarar godkänt genom skolan, och vi ska få en grönare ekonomi med hjälp av klimatomställning. Fullföljer man dessa fem strukturella mål som har fastställs åstadkoms alltså en mer varaktig, grön och uthållig tillväxt för . Det är avsikt att visa att vi tar detta på allvar och kommer att fullfölja det. Vi kommer naturligtvis för så är denna agenda 2020 upplagd också att följa upp att andra länder verkligen tar på sig att föra fram strukturella åtgärder. Det är dock svårt att komma runt att det med marknadsreaktioner hängande över sig och med stora budgetnedskärningar väntandes runt hörnet blir väldigt svårt för många att inte vid åtminstone dessa möten huvudsakligen fastna vid den kortsiktiga krishanteringen. 109 (): Jag tycker i och för sig att man kanske kan ställa kravet på EU:s främsta ledare att de bör kunna lyfta sig och tänka lite längre än den ekonomiska och politiska dagordningen just för dagen. Jag tror att det är ett krav vi alla som medborgare i hela EU, oaktat om vi är medborgare i eller i något annat EU-land, bör kunna ställa på våra ledare. Jag har ingenting emot något av de mål man har satt upp, och jag tror att de flesta ställer sig bakom dem. Det som är knepigt i detta är dock att det inte står nästan någonstans hur vi ska skärpa upp vår konkurrenskraft, utan det är den och det tror jag att även statsministern håller med om kanske inte så lyckade skrivningen om jordbrukssektorn som har kommit in i detta ärende. Det är det enda som i praktiken står om konkurrenskraften. Där skulle jag vilja fråga statsministern: det inte ha varit någonting mer i skrivningarna om just konkurrenskraften och hur vi ska utvecklas? 110 Statsminister (): , som har följt denna diskussion länge, vet att 2020-målen ersätter tidigare mål som väl var 27 eller något sådant till antalet. Där fanns det mesta man kunde önska, och det ledde till att detta möttes av ringa intresse och inte heller efterlevdes vidare väl av EU:s länder. Därför var hela utgångspunkten färre mål som var formulerade på ett sådant sätt att de verkligen blir operativa. Jag skulle kunna argumentera för att ett fullföljande i enlighet med dessa fem mål i grunden skapar konkurrenskraft. Om man har en väl fungerande arbetslinje och satsar på forskning och utveckling så bidrar det till en ökad produktivitet och förstärkt konkurrensförmåga. Det finns dock även andra aspekter som ofta framför vikten av att ha respekt för den inre marknaden, en välfungerande handel och att hålla protektionismen borta. Vi avser att fortsättningsvis hålla också denna fana högt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § (forts. från 8 §) Ny kollektivtrafiklag m.m. (forts. TU21) 111 () replik: När jag hör Alliansen beskriva kollektivtrafiken känner jag inte igen de behov av förbättringar som jag som en av Skånetrafikens flitiga resenärer upplever. Skånetrafiken fungerar som en spindelväv som är spänd över hela med starka noder och små förgreningar. Det är min mening, men det är också beskrivning. Han är moderat ordförande i kollektivtrafiknämnden i . Där används överskottet vi är många som åker ofta från trafiken mellan och för att upprätthålla busstrafik. 544:an går från Äsphult till och har gjort så på samma tidtabell, trots att vi inte är många som åker buss. Det gör att Skånetrafikens möjligheter att erbjuda alternativ för dem som vill använda bilen mindre är betydligt större än om vi skulle låta privata entreprenörer ta del av vinsten från trafiken mellan och . Därför frågar jag dig, : Har du något exempel någonstans i världen där man har ökat kollektivtrafikens andel genom att låta privata entreprenörer plocka ut de lönsamma delarna av kollektivtrafiken? 112 () replik: Att Socialdemokraterna, och facket kramar ett gammalt system är jag inte förvånad över. Men jag trodde att och om någon skulle bejaka detta förslag för att få fler att åka kollektivt. Jag tycker att den inställning som framhåller är verkligen tråkig. Det är inte den inställning som hon tidigare gett uttryck åt här i kammaren i andra debatter och i olika artiklar. Låt oss ta det här med jämförelse med andra länder. Det är jättebra att vi gör jämförelser med andra länder. Ofta kan vi finna bra saker, men vi kan också finna dåliga saker som vi ska akta oss för. Har man läst de jämförelser som finns och läst dem riktigt ordentligt vet man att det finns faktorer som komplicerar jämförelsen mellan olika länder. Det stämmer att man på olika håll kanske inte sett den ökning av trafiken som man hade tänkt sig. Då måste man ytterligare analysera det här. nämner inga länder, men jag vet vilka hon brukar nämna. Det finns sociologiska, ekonomiska och geografiska skillnader mellan länderna och bakgrunder i olika länder som man måste ta hänsyn till. Slutsatserna om den effekt systemet kommer att få när det tillämpas i respektive land kan bli olika. Men jämförelserna har visat att det är viktigt med samordning, till exempel information och betalsystem. Detta är med i den nya lagen. Vi ställer krav på att även de kommersiella aktörerna ska lämna information till ett gemensamt trafikantsystem. Vi lägger in att betalsystem är en fråga som regeringen ska följa och återkomma med lagförslag om det skulle behövas.