prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — Det är klart att liberalismen och liberaler ska stå upp för mänskliga rättigheter, demokrati och annat som är vårt hedersmärke. Liberalism står för frihet. Ordet liberal kommer från latinets liber som betyder fri, så engagemanget gläder mig. Vi återkommer gärna med svar om . När det gäller och en hög representant måste jag återigen säga att ambassadören är regeringens representant. Självklart ska regeringen noga diskutera vad som är den mest framgångsrika strategin för att få frigiven så att vi kan hämta hem denna svenska medborgare. Hur diskussionerna går vet varken jag eller , för sådan är den tysta diplomatin. Men om det sagda är vad som krävs och om det skulle vara framgångsrikt tycker jag verkligen att den diskussionen ska tas. Jag hoppas alltså att regeringen diskuterar och överväger frågan om vilken representant som det för skull är bäst att sända. 111 (): Först och främst vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag börjar mitt anförande med att säga att jag tror att vi behöver en bredare och djupare diskussion om det som är fundamentet när det gäller demokrati, nämligen mänskliga fri- och rättigheter. Vi kristdemokrater vill betona det personliga ansvar ja, rentav den skyldighet vi alla har när det gäller att förverkliga de mänskliga fri- och rättigheterna i vardagen. Det kanske är lite förmätet att säga, men när jag blev heltidspolitiker bestämde jag mig för ett valspråk. Det låter stort och fint, men det var mest för min egen skull. Det lyder så här: Jag ska bemöta andra så som jag själv vill bli bemött. Jag har säkert misslyckats , men att fundera på detta valspråk kan betyda en hel del för den dag jag ska uppleva. Jag tror också att världen skulle se mycket annorlunda ut om vi hade detta lite mer framför oss, överallt. MR-frågorna måste helt enkelt sättas högre upp på dagordningen i det dagliga livet och inom alla områden. Likgiltighet kan aldrig paras med respekten för mänskliga rättigheter. Dessa rättigheter förutsätter ett konkret och aktivt engagemang. Insikten om MR-frågornas grundläggande betydelse måste ständigt aktiveras, erövras och verkligen hållas levande inte främst på ett teoretiskt plan, som vi kanske ofta håller oss till, utan i högsta grad i det praktiska livet. Demokrati och mänskliga rättigheter är ingen quick fix. Vi måste inse att det som hände med kommunistiskt, fascistiskt och nazistiskt förtryck inte bara kan läggas till handlingarna. Såren och spåren från dessa MR-kränkande ideologier finns kvar även och även i vår del av världen. Det är generalförsamling antog den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Förklaringen uttrycker en gemensam värdegrund i synen på människan och förhållandet mellan stat och individ. Människans rättigheter måste vara universella och överordnade de politiska, ekonomiska, religiösa och kulturella skillnaderna. Det är viktigt att de mänskliga rättigheterna ska genomsyra stora delar av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna likaväl som de politiska och medborgerliga. Vi får aldrig glömma portalformuleringar: De mänskliga rättigheterna är rättigheter som tillkommer alla människor överallt. De är oberoende av politik, religion eller annan uppfattning, tradition, etnicitet, kultur och nationell lagstiftning. Om vi börjar tumma på tron att alla människor har lika värde befinner vi oss på ett sluttande plan, och då är vi i dåligt sällskap. En demokrati kan självfallet inte tolerera hedersrelaterat våld eller påtryckningar för att förövarna åberopar lokal sedvänja eller kulturell särart. Det är inte så att vissa människor i vissa länder och kulturer har behov av att bli respekterade medan andra människor i andra kulturer inte har det. Det bör betonas att ett land som ödmjukt måste finna sig i att granskas också ur ett utrikesperspektiv när det gäller tillämpningen av MR inom våra egna gränser. ska vara ett föredöme när det gäller att inom landet upplysa om och försvara mänskliga rättigheter. ska med all kraft i sin inrikes- och utrikespolitik främja mänskliga rättigheter. ska alltid med all kraft medverka i forum som diskuterar mänskliga rättigheter och kulturella skillnader. När vi tänker på mänskliga rättigheter går tankarna ofta till andra länder och kulturer, och det är så vi diskuterar i utrikesutskottet. Vi behöver dock stärka de mänskliga rättigheterna också i . Det finns en uppenbar risk att svenska värderingar fjärmas från grundläggande mänskliga rättigheter. Detta kan ske i så små steg att förskjutningen knappt är märkbar. Det är dags att uppmärksamma detta. Värdegrunden måste åter respekteras. Vilka värden ska vi då fokusera på? Jo, vi ska främst fokusera på dem som omnämns i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, vilken antogs av generalförsamlingen . Det är alltså . Första artikeln lyder i sin helhet: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. De har utrustats med förnuft och samvete och bör handla gentemot varandra i en anda av gemenskap. Andra artikelns första mening lyder: Var och en är berättigad till alla de rättigheter och friheter som uttalas i denna förklaring utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. I den tredje artikeln, som egentligen är den mest självklara fri- och rättigheten, sägs: har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet. De tål att tänkas på, dessa ord. De är skrivna för länge sedan. Hur mycket har vi i och andra delar av världen förverkligat dem? Jag vill också nämna religionens plats i det offentliga rummet. I den offentliga debatten betraktas religionen inte minst i med skepsis och inte sällan med förakt. Utan att vi är medvetna om det och utan direkt uppsåt kan ett sådant synsätt ofrivilligt leda till kränkningar av människors rätt till religion. Frihet från religion har ansetts naturligt och politiskt korrekt medan frihet till religion inte har ansetts vara värt samma skydd. Därför gäller det att också värna exempelvis föräldrars rätt att välja en uppfostran och utbildning för sina barn som står i överensstämmelse med den egna livsåskådningen. Tusentals barn utsätts för mobbning i , och antalet tycks öka. Även ett betydande antal vuxna i arbetsliv och föreningar utsätts för detta. Det är dags att anlägga ett tydligt MR-perspektiv på mobbning i alla former. Vi har en skyldighet att ingripa mot detta. Det finns en risk att vi genom att använda ordet mobbning döljer vad det handlar om: psykisk och fysisk kränkning av en människa och därmed brott mot de mänskliga rättigheterna. Genom mobbning försöker man förnedra eller rentav bryta ned en annan människa. Man försöker beröva henne människovärdet. Arbetet med mänskliga rättigheter och friheter får aldrig försummas. Ytterst är den enskilda människan beroende av våra gemensamma värderingar. Arbetet för mänskliga rättigheter är ett ansvar för dig och för mig att bemöta andra som vi själva vill bli bemötta. 112 () replik: Först och främst vill jag säga att jag håller med om att det är viktigt att vi stärker de mänskliga rättigheterna i . Därför tycker jag att det är riktigt bra att just nu granskas av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Jag återgår till betänkandet. Jag återkommer än en gång till , eftersom det är ett av de länder som behandlas i detta betänkande. I betänkandet står det att läsa: Det övergripande målet för utvecklingssamarbete med är förbättrade levnadsvillkor för kvinnor, män, flickor och pojkar som lever i fattigdom, genom förbättrad demokratisk samhällsstyrning, stärkta rättigheter vad gäller säkerhet, rättvisa och hälsa Det svenska utvecklingssamarbetet ska koncentreras till tre sektorer: demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, landsbygdsutveckling/jordbruk respektive hälsa. Inom dessa sektorer är organisationer i det civila samhället viktiga samarbetspartner. Min fråga, herr talman, till är: Vilka organisationer är det som ni tycker är viktiga och som ni åsyftar? När det gäller , och också för all del övriga länder i , har vi diskuterat aborter och så vidare. Anser att abort är en mänsklig rättighet? 113 () replik: Det är intressant att lyfter fram frågan om vilka organisationer som ska kunna finnas. Jag tror att alla de organisationer som har ett brinnande intresse för kvinnor och kvinnors rättigheter ska finnas på plats i olika delar av världen. Jag pekar inte direkt ut i den här delen. Men vad jag vet är att vi följer utvecklingen i väldigt noga. Det gör vi bland annat genom en tvärpolitisk grupp som finns här i . Det är oerhört viktigt. En annan sak som man också lyfter fram i betänkandet är insatser för barnmorskeutbildningen. Jag tror att det är oerhört viktigt att frivilligorganisationer och andra har möjlighet att verka på ett bra sätt i de delar av världen där det behövs. 114 () replik: Jag får kort och gott upprepa min fråga till , eftersom jag inte fick något svar: Anser att abort är en mänsklig rättighet? 115 () replik: Allt som består av en kränkning är en kränkning av de mänskliga rättigheterna. När det gäller abortfrågan tycker jag att det är jätteviktigt att vi har en ståndpunkt, och det har vi kristdemokrater. Vi tycker att det förebyggande arbetet absolut är prioritet ett när det gäller aborter här i och i världen i övrigt. 116 (): Vi debatterar utrikesutskottets betänkande Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Jag ställer mig bakom våra socialdemokratiska reservationer och yrkar bifall till reservationerna 3 och 14. Jag tänker begränsa mitt anförande till att handla om och då främst avsaknaden av mänskliga rättigheter där. Är så viktigt för den ekonomiska utvecklingen att , EU och västvärlden inte vågar ställa krav på demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter? Det är en fråga vi alla måste ställa oss. I ingen annan stat förvägras så många människor rösträtt, mänskliga rättigheter och andra former av rätt att bestämma över sina egna liv. Förkämpar för demokrati och mänskliga rättigheter i förtrycks, fängslas och torteras. är en totalitär stat som inte vill veta av andra politiska idéer än det regerande . Hankinesernas dominans fortsätter. I både och Xinjiang pågår en inflyttning av hankineser i syfte att försätta tibetaner och uigurer i minoritet. Likheten med den sovjetiska politiken med inflyttning av etniska ryssar till de baltiska länderna är slående. Precis som det i det forna odlades en storrysk nationalism söker regimen i stöd och legitimitet bland folket genom att vädja till kinesisk nationalism . Den psykiskt labila nordkoreanska regimen skulle inte överleva särskilt länge utan kinesiskt stöd. är för en utomordentlig regim som håller , och sysselsatta. Skulle falla skulle sannolikt ett för obehagligt demokratiskt och enat dyka upp med landgräns till . Även har maktpolitiska intressen av att den nuvarande situationen på den koreanska halvön består. Det är märkligt att roll som skyddspatron för en rad despotiska och väldigt farliga regimer uppmärksammats så lite. , och olika afrikanska diktatorer har i en varm vän. vill ha afrikanska råvaror och jord samt vill visa att ekonomisk utveckling kan förenas med diktatur. I , EU och västvärlden har de växande handelsförbindelserna och ömsesidiga företagsetableringarna försvarats med argumentet att de ekonomiska kontakterna skulle främja en demokratisk utveckling i . kan vi lätt se att diktaturens grepp över inte har minskat genom ökade handelsförbindelser och annat ekonomiskt utbyte. I vissa fall har snarare förtrycket och kontrollen ökat. Den kinesiska regimen har ett enda mål: att uppnå fortsatt ekonomisk tillväxt med alla medel. Mänskliga rättigheter definieras i som frihet från fattigdom. Verkliga mänskliga rättigheter i form av yttrandefrihet och föreningsfrihet saknas nästan helt. I stället för yttrandefrihet talar den kinesiska regimen om rätten att bli hörd. En medborgare har rätt att klaga i juridiska instanser, men det är det som skriver lagarna och styr över rättskipningen. Yttrandefriheten sitter trångt. Kontrollen är hård av de ca 350 miljoner Internetanvändarna i . Censuren är utbredd i landet. Den ekonomiska tillväxten har i verkligheten skett på ett sådant sätt att de sociala klyftorna växer i . Det finns ett stort gap mellan regimens retorik och vad som verkligen händer ute bland människor. I växer klyftan mellan stad och land. När städerna expanderar och dammar byggs för utvinning av vattenkraft konfiskeras böndernas jord och de tvångsförflyttas. En stor armé av migrerande arbetare har också växt fram. Det talas om 200 miljoner fattiga migrantarbetare som flyttas in till städerna från landet och som utgör den billiga arbetskraft som gett en fördel på världsmarknaden. Detta system med gästarbetare, hukou, har skapat enorma sociala problem i . Amnesty har gjort ett antal allvarliga påpekanden rörande arbetstagarnas rättigheter. I de kinesiska företagen och inom arbetslivet existerar både barnarbete och slavarbete på kontraktsbasis. Arbetsmiljön är usel och olyckorna många. Gruvolyckorna i är bara delar av ett större problem. Det är inte ovanligt att arbetsgivaren håller inne löner över . De låga lönerna gör också att arbetarna inte har möjlighet att välja boende; de bor i fabrikernas sovsalar. Arbetsförhållandena i är desamma som de en gång var i och västvärlden före fackföreningarnas och kollektivavtalens uppkomst. Fria fackföreningar existerar inte i , utan staten har monopol även på detta område. Det är regeringen som utser representanter för arbetarna på ett företag. Vill du vara fackligt ansluten i ska du söka till den statliga fackliga organisation som jobbar för staten och inte för sina egna medlemmar. Lägg till detta att varken tortyr eller dödsstraff är förbjudna i . Jag betvivlar också starkt att det kinesiska rättssystemet har det som krävs av en verklig rättsstat; det saknas såväl opartiska domare som opartiska rättegångsprocesser. Vi socialdemokrater är anhängare av en utrikespolitik som försvarar mänskliga rättigheter. Social och ekonomisk rättvisa måste bygga på existensen av demokrati och mänskliga rättigheter. Dagens totalitära styre i som förenar kommunism och otyglad marknadsekonomi utgör en ny utmaning för oss som är anhängare av demokrati. Diktaturers sämre förmåga att skapa ekonomisk utveckling och tillväxt har ju varit ett klassiskt argument för demokrati och inte minst mot kommunistiska regimer. gapar västvärldens ledare som ungar i fågelholkar över den kinesiska tillväxtmaskinen. Moderna städer i glas och betong har växt fram. har lånat enorma mängder kapital från . konkurrerar ut och köper upp västvärldens. Vi får inte låta oss bländas av det skenbart moderna . I råder brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Det är tvångsförflyttningar, fängslande av oliktänkande, ingen yttrandefrihet, ingen föreningsfrihet, ingen religionsfrihet, dödsstraff för en mängd olika brott och negativ särbehandling av minoriteter som uigurer och tibetaner etcetera. Listan kan göras hur lång som helst och bör upprepas så fort någon talar om fantastiska bnp-tillväxt eller om landets så kallade harmoni. är ett fängelse för 1,3 miljarder av världens befolkning och en av vår tids blodigaste och mest förtryckande diktaturer. Vi bör också komma ihåg att det kinesiska undret delvis byggs på samma lösan sand som den sovjetiska industriexpansionen. Det pågår en hänsynslös exploatering av natur och människor som förr eller senare kommer att slå tillbaka. Utsläppen, giftanvändningen och föroreningarna är enorma. Befolkningskoncentrationen till städerna och upprivandet av familje- och släktskapsband kommer att kräva någon form av sociala reformer som också måste finansieras. ska en överdimensionerad militär- och polisapparat underhållas. Jag tror inte heller att en diktatur kan hantera ett komplext och modernt samhälle eller fortsätta att totalitärt styra över en alltmer högutbildad befolkning. kommer förr eller senare att hamna i ett läge som kommer att påminna om den i de gamla 1989 eller 1991. På många sätt känner jag att vi egentligen vet väldigt lite om vad som verkligen rör sig i de kinesiska folkdjupen eller om effekterna av den gigantiska miljöförstöring som pågår. En fredlig och komplett övergång till demokrati är alltid att föredra. Vi måste i alla våra kontakter med föra fram vår ståndpunkt om mänskliga rättigheter och demokrati och fortsätta arbetet för att företag i , kinesiska och utländska, tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas som kan leda till politiska förändringar. Vi vill att svenska företag som är verksamma i medverkar till att främja de mänskliga rättigheterna. bör agera för att dessa företag i sina kontakter med kinesiska myndigheter och företag uppträder konsekvent och i överensstämmelse med MR-politik. måste verka för att minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter respekteras. Uppgifter om dödsdomar och avrättningar i måste offentliggöras. i , 2010, förväntas bli den största genom tiderna. bygger en egen paviljong på 2010. är ett prestigeprojekt för , i minst samma nivå som de 2006 i . Eftersom i lämnade få spår av demokratiutveckling i är det viktigt att deltagande i världsutställningen inte blir ett lika stort demokratimisslyckande. Den och har ett ansvar för att se till att 2010 öppnar upp diskussioner om demokrati och mänskliga rättigheter. Slutligen, herr talman: i samverkan med demokratier i utvecklingsländerna måste nu ställa krav och pressa på om en färdplan mot demokrati i . 117 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna nr 3 och nr 14. När vi diskuterar mänskliga rättigheter skulle jag vilja ta upp perspektiven på den svenska landkoncentrationen. Flera av mina kolleger på den rödgröna sidan har här nämnt flera av de länder där i denna process har dragit sig ur. och är två av de länderna. Det är , och många andra länder. Medan regeringen, inte minst , har formulerat sig starkt och tydligt när det gäller mänskliga rättigheter kan man fundera på vad detta får för konsekvenser när det gäller människors yttrandefrihet till exempel i Vietnamn, de politiska rättigheterna i , kvinnornas rättigheter, kampen för och rätten till abort i länder som och . Vi kan titta på konflikten i . var ena stunden sugen på att åka, men när han inte fick visum skulle vi lägga ned vår ambassad och dra in biståndet. Man frågar sig: Hur fortsätter engagemanget för mänskliga rättigheter i de här länderna? Det kan väl inte vara så att vi har ett engagemang för rättigheterna i dessa länder bara så länge vi lämnar bistånd där? Vad jag har sett är att det har skett en ganska dramatisk förändring av våra perspektiv på dessa länder. Jag skulle vilja ställa frågan: På vilket sätt fortsätter engagemanget för mänskliga rättigheter i ? Jag har pratat med oppositionen i , tamilerna. som har gjort ganska kraftfulla uttalanden har engagemanget i stort sett totalt avstannat från svenskt håll. Det är mycket möjligt att ni som är här i kammaren har information som ni kan delge oss om på vilket sätt framför allt , som har hand om , fortsätter sitt engagemang. Jag kan inte se det. Det är samma sak med . Inte minst ville att vi skulle dra oss ur engagemanget i , som man tycker är en diktatur. Okej, då drar vi oss ur. Men på vilket sätt fortsätter engagemanget för mänskliga rättigheter i ? Ska det svenska engagemanget för mänskliga rättigheter i dessa länder nu vara förminskat till pressmeddelanden från eller interna partikongresser i ? Ni har ju dragit oss ur de här engagemangen, där vi var proaktiva med svenska projektmedel, stödde oppositionsaktivister i dessa länder, hjälpte till med jurister och hjälpte till i kampen för mänskliga rättigheter. har ni chansen att redovisa: På vilket sätt fortsätter engagemanget i , i , i och i ? Ni har alla möjligheter att ta replik på mig och redogöra för detta för dem som sitter här uppe på läktarna. Ge mig en kort och koncis redogörelse! Det var ganska intressant att lyssna på fråga till . Han sade så här: På vilket sätt och när har tagit upp kvinnors rättigheter? Nämn något sammanhang! Då säger : Regeringen har gjort otroligt mycket i många sammanhang. Men det konstiga är att han inte kunde nämna ett enda sammanhang. Det tycker jag är ganska talande. får du en chans till. Tala om när och var har tagit upp kvinnornas rättigheter! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 14 § Lag om konsulära katastrofinsatser Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2009/10:UU20 Lag om konsulära katastrofinsatser (prop. 2009/10:98). 118 (): Jag skulle vilja inleda med att säga att kris- och katastrofhantering är ett oerhört angeläget ämne. Det handlar om vad som händer när ett samhälle utsätts för den yttersta påfrestningen oväntat och kraftfullt. Det är något som är omfattande och som sätter individer under stor press. Jag tycker att det är beklagligt att den borgerliga sidan inte tycks vilja delta i debatten. Denna fråga har över åren och under olika regeringar satt våra regeringar under den yttersta pressen. Många misstag har gjorts och många lärdomar måste dras från alla våra olika partier. Däremot är jag glad att samtliga partier på den rödgröna sidan har anmält sig. Det här är viktigt. Det berör individer. Det handlar om situationer där människor kommer i knipa. I propositionen och betänkandet handlar det om konsulära katastrofinsatser. Jag yrkar bifall till vår reservation från s, v och mp. Jag utgår från att vi alla tycker att det är angeläget att vi ständigt flyttar fram positionerna när det gäller svensk kapacitet för kris- och katastrofhantering. Bakom det högtravande namnet kris- och katastrofhantering ligger att hjälpa människor i yttersta nöd. Hur den krisen och katastrofen tar sig form vet vi aldrig i förväg. Men vi har blivit påminda om två sådana händelser, där saker och ting kunde ha gått väldigt illa. har det handlat om vulkanutbrott på . Vem vet vad som skulle ha hänt om vi hade haft ett par flygplan som hade åkt genom sådana här moln? Det hade kunnat få katastrofala konsekvenser. drabbades vi av en pandemi, då vi egentligen fick en generalrepetition av någonting som förväntas komma . Bedömare gör gällande att vi inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att drabbas av en mycket allvarlig pandemi. När jag tog upp detta i min egen riksdagsgrupp var det många som log och tyckte att det var ett ganska tråkigt ämne som jag nämnde. Jag tog upp ämnet inspirerad av de samtal vi har fört i den utredning som ligger till grund för dagens proposition. Det handlar om medvetenheten om att vi kan drabbas av en storskalig pandemi och funderingar på hur vårt samhälle ska bereda sig på detta faktum. Det kanske är ett litet sidostick i debatten, men faktum är att i den utredning vi gjorde som ligger till grund för dagens proposition kom vi fram till att i händelse av en storskalig pandemi i världen kommer vi inte att kunna evakuera några svenskar från utlandet. Det har vi inte kapacitet till. Vi har inte transportkapacitet och inte förmåga att ta hand om dem i . Då får man ge hjälpen till de svenskar som befinner sig i utlandet genom att förstärka sjukvårdskapacitet och annat på plats runt om i världen. Detta är någonting som inte har förekommit i debatten än så . Den här gången ser det ut som att den pandemi vi drabbades av inte var så farlig. Vi kunde begränsa den med vaccinationer, och pandemin har i alla fall för tillfället dragit sig tillbaka. Men vi kan komma att drabbas av en mycket allvarlig pandemi inom en inte alltför avlägsen framtid. debatterar vi lagen om konsulära katastrofinsatser. Den har sin utgångspunkt i de erfarenheter vi hade efter . jobbade jag i och var med nere på plats i och såg hur evakueringsarbetet gick till där. Därefter har vi haft Libanonevakueringen. Då sparade inte staten några resurser, utan gav full gas och gjorde allt för att evakuera så många människor som möjligt.