prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:50 till utrikesutskottet Skrivelser 2010/11:39 till justitieutskottet /11:41 till försvarsutskottet 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM33 Rapport om kloning av djur för livsmedelsproduktion KOM(2010)585 till miljö- och jordbruksutskottet /11:FPM34 Ändring av förordning om (2010)611 till trafikutskottet /11:FPM35 Översyn av EU:s budget KOM(2010)700 till finansutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /11:FiU15 och FiU18 betänkande 2010/11:TU6 betänkande 2010/11:CU2 betänkande 2010/11:KrU2 5 § Strategi för att stärka barnets rättigheter i Föredrogs socialutskottets betänkande 2010/11:SoU3 Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). 1 (C): Det känns bra att kammarens första debatt handlar om barnen. Det är ju att sätta barnen i första rummet, precis som det ska vara. betänkande SoU3 behandlar regeringens proposition Strategi för att stärka barnets rättigheter i . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet finns däremot 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Strategin består av ett antal principer för att stärka barnens rättigheter. Strategin ska vara en utgångspunkt för offentliga aktörer på statlig och nivå som i sina verksamheter ska säkerställa barnens rättigheter. I betänkandet finns två reservationer. Väl mött att debattera! 2 (MP): Vi diskuterar ett mycket viktigt ärende. Barnens rättigheter är ju något centralt i hela vår värld, och fokus i dagens debatt är barnen i . Vi från vill att som sin mening ger regeringen till känna att bör införlivas i svensk lagstiftning. Vi menar att detta har framför allt två positiva effekter. Man kan titta på , som har varit föregångare och redan har gjort detta. Där kan man se att det blir anledning att se över lagstiftningen, och det blir också en större tyngd i domstol när det gäller effekten för . I princip uppmärksammas vi på upplevelser av att har kränkts på olika ställen i vårt land. Att skriva in i lagstiftningen innebär naturligtvis inte att allt löser sig av sig självt, utan det kommer att krävas flera åtgärder. Vi från har ytterligare en reservation där vi har lite förslag på åtgärder. Det handlar om lokala och regionala barnombud som kan bevaka barns rättigheter och göra kartläggningar. Till deras hjälp skulle man kunna inrätta ett nationellt kunskapscenter för barnrättsfrågor och kartlägga all forskning i . Det görs mycket bra forskning på bland annat olika universitet och högskolor. Men man skulle kunna samla detta mycket bättre om man inrättade ett nationellt barnkunskapscenter. Jag stannar här och yrkar bifall till reservationer 1 och 2. De är de enda reservationerna i ärendet. 3 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 om att inkorporera i svensk rätt. Vi i ställer oss liksom övriga partier i bakom strategin för att stärka barns rättigheter. När jag tar del av den ser jag att det är en utmaning om vi ska leva upp till vad som står i den strategin. Om den tas på allvar kommer den att kunna förbättra barns villkor i ytterligare. Första punkten i strategin lyder: All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . Det borde vara en självklarhet. Vi skrev ju under 1990 och firade 20-årsjubileum . Men fortfarande lever i hundratals, ja kanske tusentals, barn utan den lagliga rätt till hälso- och sjukvård som andra barn har det handlar om de papperslösa barnen trots att artikel 24 säger att alla barn har rätt till hälso- och sjukvård. , efter undertecknandet av , utreder vi den frågan, det som borde vara en självklar mänsklig rättighet. hindras somaliska barn från att återförenas med sina föräldrar som har flytt från krigets och fått uppehållstillstånd i , eftersom det krävs att de ska ha identitetshandlingar och giltiga pass, något som de inte kan få i krigets . Hur kan det vara förenligt med , barnets bästa och barnets rätt att ha kontakt med sina föräldrar? Det är två skäl till att vill göra till svensk lag. Det räcker alltså inte med att vi säger att vi ska följa den i vår egen lagstiftning. Vi ser tydliga exempel det finns många fler än dem jag tagit upp på att detta inte fungerar i verkligheten. Punkt 8 i strategin lyder: Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. var jag på och presentation av Upp till 18 fakta om barn och ungdom. Det var en väldigt intressant förmiddag. Man valde tre teman att inrikta sig på. Ett av dem var större ekonomiska skillnader och växande barngrupper i förskolan och på fritis. Man konstaterade att de ekonomiska skillnaderna mellan barnfamiljer har ökat. Gruppen barn i familjer som lever i ekonomisk utsatthet man kan ha olika begrepp, men det begrepp som EU använder innebär att man lever på av medianinkomsten har ökat i från år . Det rör sig om 280 000 barn. Extra allvarligt är att vissa grupper är väldigt utsatta, till exempel barn till ensamstående föräldrar, som ändå kan ha det lite tuffare att få vardagen att gå ihop. Där har den relativa barnfattigdomen ökat från år enligt sociala rapport. Ekonomisk utsatthet slår mot barn. De utestängs av ekonomiska skäl från att göra sådant som deras kompisar och klasskamrater tar för givet. Det finns inte pengar till sportutrustning, gympadojor eller att gå på bio. Skolutflykten kan bli för dyr, liksom inträdet till simhallen och resan dit. De blir alltså exkluderade eller exkluderar sig själva eller om man använder skrivningar diskrimineras av ekonomiska skäl. Många barn tar också ansvar för familjens egen ekonomi och hittar på skäl för att de inte kan delta i aktiviteter som kostar pengar. Därför är det bra att barnorganisationerna lyfter fram frågan om barnfattigdom. är en av de organisationer som har gjort det mycket tydligt. kräver att ett nationellt åtgärdspaket för barns välfärd i den ekonomiska krisens spår genomförs, för att minska barnfattigdom och de ekonomiska klyftorna mellan de fattigaste och de rikaste familjerna. Det är ett väldigt bra krav. Jag tror att vi partier skiljer oss åt när det gäller hur vi tycker att ekonomiskt utsatta barn ska ha det. För är det en självklarhet att ett jämlikt samhälle skapar bättre förutsättningar för att barn inte ska utestängas av ekonomiska skäl från sådant som deras kompisar tar för givet. Den andra delen av den här presentationen handlade om att barngrupperna blir allt större. Och vi vet att det är viktigt att varje barn blir sett, bekräftat och kan skapa en egen personlig relation till personalen i förskolan och skolbarnsomsorgen. har rekommenderat högst 15 barn. Det är en rekommendation; det är ingen lagstiftning. Det är av förskolor som klarar detta . har mer än 20 barn i barngrupperna. När det gäller fritidshemmen har det skett en drastisk minskning av antalet personal. Det är många fler barn per personal än vad det var tidigare. har det ökat från 8,3 barn till 22,5 barn, enligt Skolinspektionen. Fritidshemmens möjligheter att ge stöd åt varje barn har därmed i stort sett omintetgjorts. Det här visar hur viktigt det är att, som det står i strategin för barns rättigheter, titta på barns levnadsvillkor och utifrån dem vidta prioriterade åtgärder. vill göra till svensk lag. Erfarenheterna från vårt grannland är goda. Alla barnrättsorganisationer driver frågan. är övertygad om att det skulle stärka barnens ställning. För oss räcker det inte med en kartläggning över hur svensk lagstiftning korresponderar med . Det finns egentligen en majoritet i för att göra till lag. De rödgröna partierna uttryckte en gemensam viljeinriktning i regeringsplattformen, och vad jag vet har och KD som partier tagit ställning för detta. Jag ser alltså ingen anledning att vänta på kartläggningar och annat. Det finns ett starkt underlag för att gå till handling och tillsätta en utredning, inte för att se om och väga för- och nackdelar, utan för att se hur vi ska göra till svensk lag. Jag vill avsluta med den uppmaning som , , här i i den pågående kampanjen om att göra till svensk lag avslutar alla sina exempel med det är exempel på att det skulle kunna innebära en förbättring för barnen. Så här säger man: Om vore svensk lag skulle beslutsfattare vara tvungna att ta barns rättigheter på allvar. Mer kunskap hos både professionella och privatpersoner leder också till ett ökat civilkurage och en större vilja att agera när barn far illa. 4 (S): När jag sade till min sexåriga dotter att jag skulle till och till för att jobba undrade hon om jag tycker att det är kul att jobba där. Sanningen är väl att det inte alltid är så roligt att åka hemifrån men att det är stimulerande och viktigt när man väl är på plats. Så jag svarade henne att jag ska hålla tal om barnens rättigheter, och det är viktigt. Mamma, sade hon, säg då att alla barn har rätt till ett liv. har jag sagt det. Hon är klok, precis som barn är. Det är just därför barn ska tillfrågas. Det är därför barn ska vara delaktiga när vi fattar beslut som är avgörande för dem och för deras framtid. De förstår mycket mer än vad vi vuxna tror, och de kan mycket mer än vad vi vuxna anar. Jag hade förmånen att vara förskole- och ungdomsminister 20022006. I samband med den förskoleproposition som då presenterades hade alla förskolor fått ett vykort med en uppmaning att rita och skriva och berätta om sin vardag i förskolan. Djupintervjuer gjordes med förskolebarn av lärarstudenter. Inför framtagandet av ungdomspropositionen öppnades hemsida för synpunkter och dialog med ungdomar. Det resulterade i en hel del aktiviteter och åsikter. Jag vet inte hur barnen har varit delaktiga i framtagandet av den här strategin, som nu behandlar. Jag är rädd att de inte har varit det, och det tycker jag ska bli oss en läxa. Det finns 1,9 miljoner barn i . Barnen är en femtedel av befolkningen. Vi har helt enkelt inte råd att inte tillfråga barn om deras åsikter om deras vardag. Jag yrkar inte bifall till någon reservation när det gäller betänkandet SoU3 utan bifall till förslaget om strategin för att stärka barnets rättigheter i . Socialdemokraterna ser gärna att vi gör till svensk lag. Det finns motionärer från fem av partier som yrkar på just detta. Men vi är angelägna om att konsekvenserna blir ordentligt belysta. Först då kan vi bestämt ta ställning till hur en inkorporering ska gå till. När ett kartläggningsarbete pågår inom känns det inte särskilt konstruktivt att kräva en utredning. Vi krävde i stället att regeringen efter kartläggningen skyndsamt återkommer till utskottet och redogör för den fortsatta processen. Det står nu inskrivet i betänkandet. Men jag vill gärna få fört till protokollet att jag hyser vissa betänkligheter över ambitionen när det gäller att de facto inkorporera i svensk lagstiftning. Jag känner mig inte helt övertygad om att vi har ett fullgott underlag och kan överblicka konsekvenserna. Det är inte acceptabelt att möta en ny motionsflod, där man kräver att införs i svensk lag, med svaret att vi inte kan överblicka konsekvenserna. Därför kommer vi att mycket noggrant följa frågan och kräva en återkoppling till utskottet redan i vår. Det finns inget att invända mot det som står skrivet i strategin. Det är alldeles utmärkt att den föreslagna strategin utgår från med dess två tilläggsprotokoll och att det bland annat innebär att all lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med , att barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem och att barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. Men var finns beskrivningarna och slutsatserna av de stora utmaningar som vi står inför? Ett litet axplock av statistik säger oss att 20 000 barn och ungdomar omhändertas och placeras . kom 2 250 asylsökande ensamkommande barn till . /09 var det mer än 600 flickor och 900 pojkar som inte slutförde . fick Barn- och elevombudet in ungefär 600 anmälningar som avsåg skolor som inte gjort tillräckligt för att stoppa en kränkande behandling. Omkring 1 850 barn med skulder förekommer i kronofogdens register. Var finns barnperspektivet när mer än 600 barn vräks från sina hem? Och vad gör regeringen? Behovet av HVB-hem kommer sannolikt inte att upphöra, men det är samhällets förbaskade skyldighet att ha en god tillsyn som garanterar både kvalitet och säkerhet för de barn och ungdomar som av samhället omhändertagits och placerats. har tydligt deklarerat att de inte klarar av kravet på att göra två oanmälda besök. Det klarade man inte 2008 och sannolikt inte heller året därpå. Vad gör regeringen? För att alla barn ska ha lika förutsättningar att utvecklas är skolan av en alldeles avgörande betydelse. Samma utbildning och verksamhet ska erbjudas alla barn oavsett social och ekonomisk bakgrund. Jag kan inte låta bli att undra vilka analyser regeringen hade till grund för att lägga fram en skollag som tillåter mindre avgifter i skolan. Var finns till exempel analysen av konsekvenserna för det barn som hellre avstår skolutflykten än talar om att mamma inte hade ? Hur tänker regeringen då? Men, herr talman, det som upprör mig allra mest, som faktiskt gör mig både lite nedstämd och bedrövad, är den statistik som visar oss att antalet barn som lever i familjer som är beroende av långvarigt ekonomiskt bistånd, det vi tidigare kallade socialbidrag, fortsätter att öka. Tidigare studier har visat att det när det gäller barn som lever på bidrag finns problem i familjen med missbruk, psykisk ohälsa eller kriminalitet. Men är den vanligaste orsaken till att barn lever på bidrag att den ena föräldern är arbetslös eller att bägge föräldrarna är arbetslösa. Färsk statistik från visar att gruppen bidragsberoende barn har ökat . Den har ökat med 10 000 barn . är man uppe i drygt 54 000 barn eller av befolkningen under . Det är en utveckling som måste brytas. Det är en negativ trend som vi borde ha i politikens absoluta fokus . Hur tänker regeringen när det gäller dessa frågor? Vi riskerar våra barns trygghet och deras framtidstro om vi tillåter samhället att ytterligare glida isär i stället för att bygga ett samhälle där vi arbetar medvetet med att minska skillnaderna och sätter barnets bästa främst. Jag vill avsluta med att citera . Han sade: Det är i barnen man ser framtiden växa fram. Jag hoppas att vi kan ha det för ögonen inte bara i den här debatten. 5 (M): Det finns nästan två miljoner barn i . De flesta har det väldigt bra, kanske bättre än några andra barn i världen. De växer upp i harmoniska och trygga familjer med båda sina föräldrar och alla far- och morföräldrar kvar i livet. De har kompisar som de tycker om. De gillar sin skola och mår bra. De sportar och spelar i kommunala . De har en stark och positiv framtidstro och är övertygade om att de kommer att få det bra . Det tycker jag är viktigt att bära med sig. Men det finns också barn som inte har det så bra. Barn som utsätts för våld i hemmen eller har föräldrar som missbrukar. Barn som mobbas och slås ut i skolan. Barn vars föräldrar har dålig ekonomi och som inte har råd att spela hockey och kanske inte får några julklappar. Barn med ätstörningar och depressioner och som mår riktigt psykiskt illa. Barn som fastnar i missbruk och begår brott. får vi rapporter i medierna om barn som far illa. När vi nu diskuterar alliansregeringens strategi för att stärka barnets rättigheter i är det just de barnen som jag tänker extra på. De är alldeles för många. Mitt i välfärdens fick polisen in 19 000 anmälningar om misshandel av barn . Det är 52 . Det är en fördubbling . Det polisanmäldes 2 000 våldtäkter mot barn och 6 000 ofredanden. Det är 25 000 barn som mobbas i skolan . De går med en klump i magen till sin skola. Var fjärde elev, några hundratusen, får inte de kunskaper de behöver för att klara sig i livet. Det är av barnen som lever i familjer med låg ekonomisk standard. Det är en halvering , och det är bra. Men i antal är det skrämmande många, 130 000. är ett bra land, men inte för alla. Vårt budskap från Alliansen och till alla de barn som utsätts för våld, mår psykiskt dåligt, mobbas och lever i fattigdom är att vi ser er och att vi ska bidra till att förbättra era liv. Här ska politiken stå som starkast. Vi behöver en ny strategi för att stärka barns rättigheter i vårt land. Den förra, som tillkom , har tjänat ut och har kanske inte riktigt fått de avsedda effekterna, eftersom våld och otrygghet är fortsatt stora problem. Den förra socialdemokratiska regeringen fick kritik av för att den inte var tillräckligt tydlig i sitt arbete för att stärka barnens rättigheter och att man inte infriade målen. menar att arbetet med tappat i tempo i många myndigheter och kommuner. är det att ta nya tag för att förbättra barnens levnadsvillkor, och det gör vi med den nya strategin. Det är bra att alla partier nu sluter upp bakom alliansregeringens strategi, även om och har avvikande uppfattningar på några punkter. Skiljelinjen mellan oss är att och tycker att ska inkorporeras i svensk lagstiftning. Vi andra tycker att den ska transformeras in i svensk lag i stället. Vi tycker att det viktiga är att vi genomför konkreta åtgärder för att förbättra vardagen för barnen. ska ligga till grund för olika typer av insatser. Det handlar om ny lagstiftning men också nya uppdrag till olika myndigheter, ekonomiska satsningar, utbildning och information. Låt mig åskådliggöra skillnaden med ett exempel som ligger mig varmt om hjärtat. Hur blir vardagen bättre för barn som mår dåligt, mobbas i skolan eller inte får de kunskaper som de har rätt till? Är det genom en ny skollag som ger eleverna rätt till utbildade lärare, kuratorer och psykologer, rätt till stöd, rätt att överklaga åtgärdsprogram och rätt att utvecklas maximalt utifrån sina förutsättningar och där Skolinspektionen får muskler att ingripa mot skolor med dålig kvalitet? Eller blir vardagen bättre för dessa barn av att artiklar 28 och 29 får lagstatus? Vi tror att det är på det första sättet. har ganska många vaga formuleringar och målsättningsartiklar som blir svåra för att inte säga omöjliga att tolka av domstolar och myndigheter. Det räcker inte. Det blir lite av symbolpolitik att driva frågan om en inkorporering. Jag tror att man gör barnen en otjänst om man tror att det räcker att göra till svensk lag och att det då ska hända väldigt mycket mer. Det är bara konkret handling som gäller. Strategin ska vara utgångspunkten för både statliga och kommunala aktörer i deras arbete med barns rättigheter. handlar om att alla beslutsfattare, inte bara vi i , ska ha ett barnperspektiv. Det handlar om attityder, kunskaper, arbetssätt och att lyssna på barn och ta deras åsikter på allvar. Därför innehåller strategin ganska omfattande satsningar just på utbildning och information. Vi tror att det är en framgångsrik väg att gå. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 6 (S) replik: Jag lyssnade med stort intresse på anförande som jag delvis håller med om. Det är klart att ett inkorporerande av i svensk lagstiftning inte löser problemen i vardagen för alla svenska barn. har jag svårt att förstå hur det på något vis skulle bidra negativt. Jag vill därför ställa en fråga till . Är det viktigare med den konkreta politiken, eller är det så att vi kan förvänta oss att när kartläggningsarbetet är färdigt kommer regeringen att skyndsamt se till att inkorporera i svensk lagstiftning? Jag har en andra fråga. ger exempel från skolan. Vi är helt överens om att skolan är av avgörande betydelse för att barn ska ha goda möjligheter och så lika förutsättningar som det bara går att forma sig ett gott liv. Jag kan inte låta bli att upprepa den fråga jag ställde i mitt anförande om små avgifter i skolan. Ser inte det problem som kan uppstå just specifikt för den lilla grupp som vi här talar om där marginalerna är så små att det handlar om tjugan till utflykten eller någonting annat? Om summan är så obetydlig och så liten borde den i så fall vara ännu mer obetydlig för en kommun. Det är mina två frågor. 7 (M) replik: I betänkandet står det om Delegationen för mänskliga rättigheter i , som uttrycker det så här: Avgörandet av vilken ställning som konventionen ska ha i svensk rätt bör bygga på en grundlig analys av aktuella förhållanden. Trots att frågan om inkorporering ofta diskuteras saknas det i offentligt tryck och övrig litteratur en aktuell och djupgående analys av frågan. Det är den analysen som delegationen håller på med och som vi väntar på. Därefter kan man ta ställning till för- eller nackdelar med det synsätt som vi ha varit väldigt överens om, nämligen att ska in i svensk lag genom transformering. Det är möjligt att tar upp andra djupgående analyser som gör att hon vill ompröva den åsikt som vi alla har haft i kammaren tidigare. Jag känner dock inte till de frågorna. Vi avvaktar, som sagt, den analysen och så får vi se vad den leder till. fattade beslut om en ny skollag. Socialdemokraterna ville förstås avslå hela den nya skollagen. Den stärker barns rättigheter på massor av olika sätt. Det är sätt som ni inte vill stärka elevernas rättigheter i skolan på. Jag tycker att rätten att utvecklas maximalt är grundläggande. Det gäller även rätten till behöriga utbildade lärare. Det finns ingen skillnad i lagen när det gäller avgifter. Jag vet inte om hänger upp sig på en liten fråga. Skolan är avgiftsfri i och skall så vara. Det är tydligt i skollagen att skolan är avgiftsfri. 8 (S) replik: Jag vet att har läst betänkandet och känner till att Socialdemokraterna inte står bakom någon reservation som innebär att vi nu ska införa i svensk lagstiftning. Men vi har i grunden en positiv inställning. Vi kan till exempel titta på vårt grannland . Jag anade ändå i anförande att det inte lät så intressant att införa . Det räckte med att anpassa den svenska lagstiftningen och ge konkreta exempel. Jag ville bara försäkra mig om att jag missförstod dig fel och att vi när frågan kommer tillbaka ska ha en öppen diskussion om huruvida detta är en möjlig väg för att gå, det vill säga att titta på vad som faktiskt är rätt beslut. Vi har ingen skoldebatt här, men det är inte förbjudet för en skola att ta ut mindre avgifter. I det här sammanhanget, när socialutskottet diskuterar en strategi för barns rättigheter, kan vi se att ökar antalet barn som lever i familjer med små marginaler, om ens några marginaler över huvud taget. Varför har ni inte varit beredda att fatta ett beslut som innebär att det är förbjudet att ta ut avgifter i skolan så att alla kan få precis likadana förutsättningar? 9 (M) replik: Jag upprepar igen att det är förbjudet med avgifter i svensk skola. Skolinspektionen, som granskar kommuner och skolor som tar ut avgifter, riktar ofta skarp kritik mot detta. De får inte göra så. Det är förbjudet. Det är ett stort bekymmer att så många familjer i inte har råd att skicka med till en utflykt. Det är ett stort problem. Jag säger inte att man ska göra det, men att så många familjer lever under så små omständigheter att de inte har råd är ett gigantiskt problem som vi måste åtgärda. Vi har ett recept på allianssidan. Det handlar om arbetslinjen. Det största utanförskapet, den största fattigdomen, råder för dem som inte har jobb. Därför måste vi se till att fler kommer in i jobb. Oppositionen har större vilja att se till att folk fortsätter att leva i bidrag. Det var det som senaste valet handlade om. Vi har lösningar på problemet. 10 (V) replik: Jag studsade också över ditt inlägg, . Med det synsätt jag uppfattade att du har är de skrivningar som en del partier håller till godo med och hoppas på i betänkandet helt meningslösa. Det gäller alltså att när man har tittat över för- och nackdelar finns det en stor möjlighet att skriva in i svensk lagstiftning. Jag skulle vilja ha ett tydligt svar.