prot · GX0976 · 2010-02-17 00:00:00 — Jag tackar för svaret. Problemet är hur man tolkar drägliga förhållanden. Det är orättvisa och ojämlika förhållanden. Om en forskare kommer från är lönen i hemlandet kanske 100 000 toman, , och så blir lönen densamma i . Det är en väldig skillnad när det gäller inkomstkällan. Hur skulle man kunna jämna ut det? Det är en fråga som är väldigt viktig. Jag hoppas verkligen att den kommer att utredas. Jag har en annan fråga också. Vad gör regeringen för att snedrekryteringen ska jämnas ut när det gäller kön, klass och etnicitet när människor söker sig till de olika forskarutbildningarna? Det är fler män som söker, och det är också till exempel en överrepresentation av sökande med annan bakgrund än arbetarklass. När jag sökte till skulle man ha haft finansiering , och man skulle ha kontakt med en professor. Hur ska jag skaffa den kontakten med en professor som kan ta emot mig? Det finns sådana exempel också. Hur ska vi, eller snarare ni, göra för att detta ska jämnas ut, så att det blir bättre med snedrekryteringen? 129 () replik: Vad gäller de utländska forskarna är det inte som sätter ett antal kronor eller ören när personen kommer hit. Det är väl något man får ha en dialog kring, också med lärosätet. Det är viktigt att öka jämställdheten och se till att vi får fler kvinnor som har möjlighet att gå vidare och göra karriär inom forskningen. Därför tillsatte regeringen , 2009, en delegation för jämställdhet inom högre utbildning. Den har flera olika uppgifter. En är att kartlägga hur det ser ut . Det är många fler tjejer som går på lärosätet än tidigare; majoriteten är tjejer. Men så fort man kommer upp i karriären är det männen som tar över. Delegationen ska belysa hur könsfördelningen för högre tjänster och befattningar egentligen ser ut. Man ska också fördela resurser till landets lärosäten för dem som gör bra insatser och har bra projekt på gång samt lyfta fram goda exempel på hur man kan arbeta för att få högskolan mer jämställd, också för att stimulera fler kvinnor att gå vidare i forskarkarriären. Delegationen har viktiga uppgifter, och vi ska noga följa upp vad man kommer fram till där. Men det denna delegation också har möjlighet att göra är att konkret peka ut projekt, ge pengar och stimulera och få det brett utspritt på landets lärosäten. 130 (): Det är OS-tider, och på Ekot intervjuades en professor i ekonomi vid i . Han sade att ska vinna totalt 24 medaljer, varav 4 guld. Professorn hade kommit fram till detta genom en ekonomisk beräkningsmodell, som vägde in olika faktorer. Det var alltifrån befolkningsmängd, landets klimat och statsskick till hur rikt landet var. Det ska bli intressant att se om han får rätt och om hans prognoser infrias. Personligen tycker jag nog att det låter lite märkligt och att det är ett udda ämne att forska om, men för skull får vi väl hoppas att han har rätt, och chansen finns. Enligt radioinslaget har hans prognoser brukat stämma till , och vi har redan bärgat två guld. Förtroendet för forskare är annars något som har sjunkit betydligt enligt en undersökning som har presenterat. Knappt sex av tio svenskar har förtroende för forskarna. Det är en tillbakagång . Forskarna är den yrkesgrupp som har tappat mest i förtroende. Det gäller i synnerhet bland unga i åldern . Detta är en utveckling som vi måste vända. Ett minskat folkligt stöd för forskning kan leda till mindre resurser att forska för och än värre till att färre unga vill bli forskare. Undersökningen visar också att människor vill satsa på forskning som de förstår och upplever som nyttig och användbar. Där ser de cancerforskningen som just ett sådant utpräglat område. Vad som är nyttig forskning är svårt för gemene man att föreställa sig. Det gäller framför allt när i tiden som den blir nyttig. Möjligheten att framställa elektricitet, till exempel, uppfann . Det krävdes av innovationer och förbättringar innan tekniken blev kommersiellt möjlig. Sedan kom det till innan den kunde användas i industrin. Men visst är det bra om forskning kan komma till nytta. Det tycker vi i alliansen. Det var också därför som vi röstade för ett tillägg i högskolelagen där det framgår att högskolorna numera inte bara ska samverka med det omgivande samhället utan också ska sträva efter att forskningsresultaten som högskolan får fram kommer till nytta. Det är någonting som de åtta nystartade innovationskontoren kommer att kunna bidra till. Vi moderater tycker att det är viktigt att möta de ungas kritiska syn på forskning. Alliansens totala reformarbete för ökad kvalitet och entreprenörskap i skolan är ett led i detta. Men självklart kommer också de forskarskolor för förskollärare och lärare som regeringen har tagit initiativ till att bidra till ett ökat intresse. Detta möjliggör för unga att möta förebilder, det vill säga lärare som själva har forskat. presenterade, som vi har hört, alliansen en historiskt stor satsning på forskning. Det är en forskning som sträcker sig ända fram . satsade vi 2 miljarder, vilket var mer pengar än vad den föregående regeringen avsatte under hela den föregående fyraårsperioden. tillförs det ytterligare 1 miljard på detta område, och detta trots finanskrisens härjningar. Vi gör det för vår och kommande generationers skull. Visst handlar det om att stärka ställning som forskningsnation och att därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld. Men det handlar också om att få kunskap för att hantera mänsklighetens utmaningar såsom demografi, fattigdom och hållbar utveckling. Alliansens forskningspolitik vilar på tre ben. Det handlar om att forskningen ska vara fri, vara av högsta kvalitet och relevans och i större utsträckning än komma till nytta. Att vi har stärkt forskningens frihet kan vi exemplifiera med den stora anslagsökning som nuvarande budget visar men också genom fler åtgärder för att stärka forskarnas roll och inflytande i olika styrelser av betydelse för dem själva. Vi har också på olika sätt förenklat det sätt som styrelserna utnämns på. Talar vi om kvalitet handlar det om att har beslutat om den nya resursfördelningsmodellen. Samtliga lärosäten får en forskningspeng baserad på antal studenter. Dessutom fördelas av anslagen enligt kvalitativa kriterier i form av externa anslag, citeringar och publiceringar. Det har väckt kritik från oppositionen. De har bänkat sig på läktaren och pekar finger. Förvisso säger de att de själva vill satsa på och värna kvalitet. Men de har inga egna förslag om hur det ska gå till. Det är inte seriöst. Vi moderater tycker att förändringen är helt rätt. Det kanske inte är ett alldeles optimalt system, men effekterna ska utvärderas. Fördelen med den här modellen är tvärtemot vad säger. De enskilda lärosätena får nu själva en chans att påverka sin ekonomiska situation genom att visa framfötterna. Det stärker kvaliteten. På samma sätt får vi en stärkt kvalitet när lärosätena numera har möjlighet att ansöka om examenstillstånd. Det gäller alla lärosäten. Alla lärosäten har rätt att ansöka om examenstillstånd för forskning och då inom smalare profilområden. Men samtliga lärosäten kan också få sitt tillstånd indraget. Forskningens relevans kan vi exemplifiera genom satsningen på de strategiska områdena. Också här har vi mött kritik från oppositionen, och vi har redan haft en debatt om detta. Det är anmärkningsvärt. Ett utpekat område är cancer. Det finns totalt sett 200 olika sorters cancer att forska om i ett läge där av befolkningen får cancer under sin livstid. Självklart måste detta vara ett angeläget område. När allmänheten tycker att cancerforskningen är viktig är det berättigat att skattebetalarnas pengar kan styras till området för att öka livskvaliteten. Det är alltid lätt att kritisera andra. Jag tycker att oppositionen talar med kluven tunga. Trots vad de säger om långtgående detaljstyrning finns det inget som hindrar dem att i nästa stycke tycka att vi ska satsa särskilda pengar på forskning om alltifrån vindkraft på , genus, kultur på recept till lyckoforskning. En inriktning gäller att forskningen ska komma till nytta. Här handlar det mer om kommersialisering av forskningsresultat. Där kommer innovationskontoren att spela en stor roll och bidra till detta. En faktor är också att börja utvärdera forskningens nytta. Här har fått ett särskilt uppdrag att titta på till exempel den medicinska forskningen och dess resultat. I en artikel i tidskriften berättar socialdemokraten att han i slutet av förra mandatperioden uppfattade det som att fler inom hans parti började tänka mer på forskning. Förklaringen till detta skulle vara att man blev sugen på större frågor efter ett långt regeringsinnehav. Det kanske förklarar varför så lite hände då. Ett är säkert: Alliansen har inte behövt för att visa hur högt vi värderar forskning, den forskning vi bedriver och hur vi vill stärka kvaliteten i densamma. Alliansens ambition är tydlig. Det handlar om att stärka ställning som forskningsnation. Den satsningen stärker vår konkurrenskraft och bidrar till ökad ekonomisk tillväxt och välfärd för alla. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i UbU10. 131 () replik: Det är lite magstarkt av att här säga att det inte har hänt så mycket . Ni kan kritisera oss, och vi kan kritisera er. Men vi har ändå en ledande forskning i på många områden. Vi är inte så dåliga. har Socialdemokraterna byggt upp forskningen. Man kanske ska tona ned sin stämma lite i vissa frågor. Vi sitter inte heller på läktaren och tittar på för den delen. Vi har satsat mer pengar på humsamområdet och mer lärarledd tid än vad den borgerliga regeringen gör. talade om att forskningen ska komma till nytta. Det är en bra ingång i diskussionen om nytta. Jag skulle vilja ta upp frågan om nyttoaspekten och kopplingen till svenska företag. Vi vet att den internationella konkurrensen ökar. Vi behöver som stat fundera över: Hur stöttar vi svenska företag för att nå långt och lyckas i konkurrensen? Det gör vi inte med låga löner och sämre arbetsvillkor. Det gör vi med kunskap, kompetens och en stärkt forskningssatsning. Vi socialdemokrater menar att vi också behöver ett forskningsanslag mellan stat, näringslivets parter och akademin. Så tänkte vi när vi satte i gång branschprogrammen. Det var ett handslag för att få samverkan för att utveckla , få att tillväxten öka och få bättre företag. Men tyvärr säger den borgerliga regeringen nej till detta. Ni har avvecklat branschprogrammen. Trots att näringslivets parter själva säger att de vill ha en trepartssamverkan mellan stat, akademi och näringsliv har ni valt att lägga ned detta. Jag tycker att det är förödande för svenska företag och svensk tillväxt på lång sikt. Därför är min fråga: Är ni som moderater beredda att ta täten i den borgerliga alliansen för att tänka om och starta branschprogrammen igen? 132 () replik: Jag tror inte att det är nödvändigt, . Det syfte som ni hade med branschprogrammen kanske var rätt . Men motsvarigheten är vad vi gör nu med den satsning som handlar om forskning för de strategiska områdena. Det företagen har svårt med är att själva satsa på forskningen. av deras forsknings- och utvecklingsarbete ligger just på utvecklingssidan. Därför behöver de ha tillgång till god forskning, och det kommer de att få via de här strategiska satsningarna. Branschprogrammen styrde mycket mot industrin. Vi talar då om gruvindustri, stålindustri och fordonsindustri där också vi gör en särskild satsning . Men det vi inte kommer åt är de små företagen. Därför är det en viktig signal nu att forskningsprojekt väcks och får leva vidare. Industriforskningsinstituten lever vidare. Vi satsar på . På det viset hittar man på olika sätt ändå samverkansfaktorerna. Men vi ger fler företag chansen att komma in på området. Det behöver inte vara stora branschindustrier för att klara det. tycker kanske att det är magstarkt av mig att säga att ingenting hände på forskningsområdet. Självfallet har det hänt någonting. Men det som retar mig lite är just detta att vi talar resurser och resursanslag, och jag tycker att det hade varit klädsamt om hade kunnat erkänna att vi faktiskt gör en stor satsning på forskning inom den här perioden. Jag skulle vilja fråga: Var är resten av de pengar som sade att vi skulle satsa på forskning? Man talade om en satsning på 4,3 miljarder. sade ni att 1,4 miljarder fanns. Men handlar det om 100 miljoner. Var är resten av pengarna? 133 () replik: Jag erkänner att den borgerliga regeringen har lagt fram ett paket med mycket resurser, vilket vi också har sagt ja till och bejakat. På den punkten behöver inte sväva i ovisshet om vår inställning. Men jag skulle vilja återvända till kopplingen till företag och näringsliv. Det är inte bara jag som tycker att den moderatledda regeringen har lite av en låtgåmentalitet och att den har abdikerat från rollen som en viktig aktör just när det gäller att stödja en branschspecifik forskningssatsning. Poängen med branschprogrammen var att man hade stat, akademi och företag som tillsammans möttes i problemformulering. När man hade problemformulerat kunde man sedan gå vidare i satsningar. hålls företagen utanför. säger även de och de fackliga organisationerna: Det här är inte bra. Vi vill vara med i processen! Det är där jag menar att ni sviker som borgerlig regering. Låt mig ta ett konkret exempel. , som är en stor och viktig aktör i och inom svensk forskning, har gått ut och sagt att de kommer att göra ett besparingsprogram som innebär att 8 000 tjänster ska bort, varav 3 500 tjänster inom forskning och utveckling. Vi vet att det kan få djupgående konsekvenser för om det här genomförs. Det drabbar svensk forskning och den svenska läkemedelsindustrin. Näringslivets parter säger: Vi vill vara med vid problemformuleringen. Vi vill vara med och starta program som stärker svensk forskning, svenskt företagande och svenskt näringsliv. Svensk läkemedelsindustri säger samma sak. Vi behöver ha ett handslag för att utveckla och gå vidare. Jag tycker att detta är märkligt. Mitt i jobbkrisen står ni passiva och gör inte så mycket. Ni har valt att sänka skatter mest för dem som tjänar mest med nästan 100 miljarder. Det har prioriterats, men inte att satsa på svenskt näringsliv. 134 () replik: Jag tackar för att ändå erkänner den stora satsning som har gjorts. Jag noterar också att jag inte fick något svar på vart pengarna tog vägen de här andra pengarna som ni har lovat. Eftersom de inte kom förstår jag att det innebär att vi kommer att få se anslående anslagsökningar . Det rör sig om i storleksordningen 3 miljarder. Det tror jag är välbehövligt för forskningen. Jag försökte utveckla frågan om branschprogrammen. Det var någonting som ni inrättade. Jag förstår att många tycker att de har varit bra. Jag har försökt läsa utvärderingen av detta. har sagt att de branschprogram som har gått bäst är de som har rört fordonsindustrin. Men vad som är lite beklämmande är att de är de enda branschprogram som har utvärderats. De har ju inte varit i kraft , så det kan bero på det. Vi kanske ropar hej lite för snabbt. Men det viktiga för framtiden är att vi ska vara med i den globala kampen med vår forskning vilket jag vet att ni också vill vara. Vi ska kunna vara världsledande. Men då måste vi också fokusera våra medel. Regeringen har i sin proposition nogsamt skrivit och understrukit på flera olika områden att det handlar om samverkan med företag. När vi såg på de strategiska områden som utvecklades var företagen med och lade fram egna förslag på vad det skulle handla om. Det handlar om hur högskolan, akademiseringen och innovationskontoren kan bidra till ett starkt . Jag tror att vi lade grunden till det i den forskningsproposition som kom . 135 () replik: Jag blir lite bekymrad när jag lyssnar på , för det förekom rena felaktigheter i anförandet. sade att vi inte har något eget förslag när det gäller kvalitetssatsningen. Jag hoppas att det var oavsiktligt. Icke desto mindre är det olyckligt att det kommer dylika påståenden från talarstolen. Jag är också lite bekymrad över det som jag uppfattade som en insinuation om att vi inte skulle tycka att det var nödvändigt med forskning om cancer. Det blir lite löjligt. Det är självklart att det är bra med forskning om cancer och att det behövs. Vad vi kritiserar är den detaljstyrning som regeringen har använt sig av i de strategiska forskningssatsningarna. Det jag nämnde som exempel gällde inte cancerforskningen utan diabetesförslaget, som är skrivet på ett sådant sätt att forskning om diabetes måste ske på ett visst specifikt sätt och inte gälla diabetes över huvud taget. Men nog om detta det finns mycket annat att ha synpunkter på i anförande. Det gäller bland annat detta att vi skulle kritisera detaljstyrningen och sedan ha egna pengar till olika forskningssatsningar, som nämnde. Vi har givetvis förslag på olika forskningssatsningar, men det är oerhört lite pengar som skulle detaljstyras jämfört med de förslag som regeringen har fört fram. Jag vill ställa en fråga. Beror forskningens frihet på att ni har satsat mer pengar och att regeringen har ändrat lite i styrelserna? Kan man därmed göra vad som helst med olika förslag? 136 () replik: Det var många frågor. Jag ska börja beta av dem, så får vi se var vi landar, . Vi får väl be att få återkomma sedan. Jag ska tydliggöra några saker. säger att jag for med en felaktighet när jag sade att ni inte kommer med egna förslag. När det gäller resursfördelningsmodellen framgår det i er reservation att ni tycker att indikatorerna kan vara okej. Vi kan titta på kvalitet, men vi måste utvärdera mycket mer innan vi går vidare och går fram. Så står det i er gemensamma reservation. I och med detta kan jag inte förstå vad det är som riktar kritik mot i mitt sätt att se detta. Ni har ju inget eget förslag på hur man ska göra. Eller skulle det kanske vara att vi ska utvärdera frågorna till innan vi kan sätta det här kvalitetsdrivande arbetet i sjön? Det kanske är så jag ska uppfatta det. Jag har svårt att förstå den delen. Sedan har vi de strategiska områdena. Jag tycker att det är lite kul att man i ena andetaget säger att det här är alldeles för detaljstyrande och alldeles för långtgående och i nästa andetag tycker att man ska styra upp pengar för hur vindkraften ska produceras i . Jag tycker att det finns en knepig rågång där. Jag får inte ihop det. Jag tycker att man får ställa sig på en fot. Antingen vill man detaljstyra eller också vill man det inte. Jag vill också passa på att säga att de pengar som går till strategiska områden rör 1,8 miljarder i en budget på 30 miljarder . Det motsvarar alltså av anslagen. Med det sagt kanske det inte är så väldigt mycket pengar. 137 () replik: Jag ska upplysa om vad jag menade. Det är nämligen så att hade ett eget förslag om kvalitetssystem som lades fram i samband med att propositionen lades fram. Sedan har propositionen röstats igenom. I det läget är det inte givet att man direkt ska ändra ett system utan att utvärdera det. Vi måste visa någon sorts hänsyn till de verksamheter vi har. Man kan inte slänga ut ett helt nytt system utan att ha en utvärdering, men det är rimligt att vi har synpunkter. Vi lade fram ett ursprungligt förslag, som tyvärr röstades ned av kammaren. Det var det jag menade. Jag tycker inte att det är ett bra sätt att hantera debatten att påstå att vi inte har något förslag. Det är bra att uppfattar det som positivt att det kommer kritik och att man kan ta till sig den. Men man kan undra i vilken mån regeringen har tyckt att det har varit kul med den massiva kritik som har kommit från forskarsamhället och i vilken mån man har tagit till sig den. Jag menar att de små detaljstyrningsförslag som vi har inte främst handlar om att vi vill detaljstyra den stora forskningen, utan det handlar om att man vill beställa vissa specifika forskningsinsatser, och det är en helt annan sak. Det hinner jag inte utveckla mer , utan i stället vill jag påpeka någonting som har sagt som blir konstigt, nämligen att det är bra om elever möter lärare som själva har forskat. Jag håller helt och hållet med om det, men i det läget är det konstigt att vi satsar så oerhört lite på forskning kopplat till lärarprogram och på forskning om lärande i förhållande till andra saker. Det här borde regeringen ha kunnat rätta till, men det har man låtit bli. Hur kommer det sig? 138 () replik: Det är regeringens uppfattning att den utbildningsvetenskapliga forskningen kanske inte har kommit riktigt till den mognadsgrad av vetenskaplighet som är eftersträvansvärd. I den proposition som har presenterats står det också att man vill underlätta för den utbildningsvetenskapliga forskningen. Det här är någonting som sedan styr över. Man vill underlätta på så vis att man vill ta bort den medfinansiering från ett lärosäte som har varit ett krav. Den enskilda forskaren behöver alltså inte hitta en garanterad medfinansiering vid lärosätet för att i nästa läge söka forskningspengar. Så ser det ut. Jag tror att vi kommer att få återkomma till det. Jag är kanske lite fräck, men jag noterar att den utbildningsvetenskapliga forskning som lyfter fram i det här betänkandet mer rör sambandet mellan skolmat och prestationer. Jag tycker kanske inte att vi då hamnar riktigt på den nivå som vi skulle önska när vi talar utbildningsvetenskaplig forskning. 139 (): Då och då hör vi talas om fantastiska framsteg i forskningen, men ibland är det tyst. hörde jag talas om fantastiska framsteg i cancerforskningen med effektiva cellgifter som bara skadar cancersjuka celler men skonar andra. En annan dag hörde vi talas om datorteknik som kan minska dödsolyckorna i trafiken med olika typer av datautrustning. Med jämna mellanrum blir det stor medieuppmärksamhet på forskningens framsteg, men är det kanske inte alltid så glamoröst att vara forskare. Jag känner den största beundran för de människor som viger av sitt liv åt att försöka lösa gåtor och få svar på olika frågor. I många fall är det en ganska osäker karriär. Det behövs verkligen ett brinnande intresse för att våga satsa. Min liberala utgångspunkt är att all seriös forskning är viktig. Det kan handla om att bota sjukdomar och rädda klimatet men också om att klarlägga historiska sammanhang eller om att forska om universums uppkomst, solsystemens sammanhang och så vidare. Kunskapstörsten för mänskligheten framåt. Det är min övertygelse. visar historien att det inte är enkelt att beställa fram bra forskning. Det är inte heller så enkelt att se vad man har för nytta av den. Det finns många exempel på det. algebra används till exempel i IT-vetenskapen fast IT inte fanns . Delar av relativitetsteori har betydelse för GPS-navigering fast det inte heller fanns . När jag var liten hörde man ofta av skeptiska människor att rymdforskningen var helt onödig. En av många bieffekter med rymdforskningen vid sidan av kommunikation är att den har bidragit till att hitta nya behandlingsmetoder mot benskörhet hos äldre. Vem hade väntat sig det? Det har varit så genom historien att i länder där universiteten har varit hårt politiskt eller religiöst styrda har forskningen inte uppnått samma resultat som i länder där den har varit friare. Det är väldigt viktigt att man har ett klimat för innovationer, riskkapital och så vidare för att forskningsresultat snabbt ska komma ut i samhället. Friheten har lite överraskande nämnts från oppositionen. Det var ju den farliga utvecklingen under tolv års socialdemokratisk regering. Detaljstyrningen av forskning och universitet ökade , och den andel resurser som forskarna själva fick bestämma över minskade . Det är , under den här mandatperioden, som alliansregeringen har bytt fokus jämfört med den förra regeringen. har den politiska detaljstyrningen minskat på olika nivåer. utser högskolorna, inte regeringen, i praktiken sina egna styrelser. är det på väg förslag om att forskningsstiftelserna till övervägande del ska styras av forskare och inte av regeringen. har redan fått förstärkt forskarinflytande, och det pågår ett utredningsarbete för att öka universitetens självstyrelse på andra sätt.