prot · GX0991 · 2010-03-19 00:00:00 — Det är ganska grundläggande förutsättningar just för att Västerdalsbanan ska kunna ta nästa steg i att vara en säker och intressant bana för, i detta sammanhang, godstrafiken som har ett stort behov av effektiva transporter och en logistik som fungerar. Detta är ett pilotprojekt som, vilket kan te sig konstigt, man följer i ett europeiskt sammanhang mycket noga eftersom vi ska införa nya ERTMS-system på järnvägen och järnvägsinfrastrukturen i EU just för att det ska vara smidigt och tillmötesgå godstrafikens behov av att järnvägstransporterna blir effektiva. Det är de inte i EU. Där prioriterar man persontransporterna. Detta är en investering som påbörjades , och man räknar med att det ska kunna tas i bruk . Det här är samma moderna system som man kommer att ha på . Det är naturligtvis oerhört intressant och avgörande för att den grundläggande kapaciteten ska fortsätta fungera i ett sammanhang. Här i debatten har man lyft fram järnvägen generellt. har vi gjort det arbete och åstadkommit den process som framför allt efterlyser. Vi låter den regionala nivån få ett stort ansvar och en stor delaktighet av den anledningen att man där kan identifiera vad som behöver prioriteras i förhållande till vilket näringsliv som man ser är på väg att utvecklas. Här är det i allra högsta grad turismen och turistindustrin i sig som naturligtvis har varit den givna verksamheten förutom oerhört traditionell näring som finns i dessa områden. Region har mycket tydligt i det underlag och det strategiska arbete som ligger som underlag för de nationella planerna pekat ut persontrafiken för att fånga upp det kollektiva resandet i syfte att minska vägtransporterna till våra turistanläggningar. Där har man gjort sina prioriteringar på Dalabanan. Vi kan alla räkna miljarderna som behövs till nyinvesteringar och till reinvesteringar i järnvägsnätet. Region har varit med och gjort denna prioritering i syfte att minska trafiken. 39 (): Jag tackar ministern för svaret och alla er andra som har backat upp när det gäller Västerdalsbanan. Min fråga gäller lågtrafikerade banor över huvud taget. Visst har man investerat i det nya trafiksystemet ERTMS, och man har utsett Västerdalsbanan som provbana. Men då vore det också angeläget att man gör investeringar i den bana där tågen ska gå eftersom den är undermålig enligt den undersökning som man har gjort. Det gäller sträckan RågsvedenMalung. Där behöver man investera. Här handlar det om att man ska kasta ut ca 80 miljoner på ett nytt system när underlaget på banan där tågen ska gå är undermåligt. Jag vill göra ministern uppmärksam på hur det ser ut . Jag vet också vilka prioriteringar som länet gör. Jag vet också att denna bana är ett riksintresse för godstrafiken. Den hängde på gärdsgården när man tänkte ta bort banan som ett riksintresse. Efter påverkan tog man tillbaka det. Banan är i riskzonen, och det verkar inte som om den ena vet vad den andra gör. Men om man slänger ut 80 miljoner på detta nya system måste man se till att tågen kan åka på banan eftersom kvaliteten på banan brister. Vi önskar också en elektrifiering för att man ska kunna använda motorvagnar som går på elektricitet. När det sägs att banan är en angelägenhet för godstrafiken tänker man på varor. Det är svårt att få turismen betraktad som en näring över huvud taget. Jag vet inte hur länge jag har arbetat med dessa frågor. Men det är en näring som har stor betydelse för , och den växer . vill att vi utvecklar denna bana ända upp till och helst över Trysil på den norska sidan och ned till . Det är fullt möjligt. Det gjordes en stor utredning som kom fram till det. Jag tror att det var 1996. Jag har försökt att leta reda på den, men jag har inte hittat den , men jag hoppas att jag gör det. Jag menar att detta måste bli en nationell angelägenhet. Man kan inte bara lägga allt på regionen. har denna bana som en provbana. Men det måste till vettiga resurser för underhåll och att man kan investera så att den håller . Det är bekant i den här kammaren att har en investeringsbudget när det gäller infrastruktur eftersom miljön och trafiksäkerheten har en stor betydelse för oss. har jag tagit upp frågan om denna bana i den här kammaren, och jag har motionerat om den. Men den är av stor betydelse för näringslivets utveckling, även norr om . Det finns stora önskemål om att man ska föra över gods från bil till järnväg. Om det är något som nöter ut vägarna för oss där uppe så att de blir livsfarliga så är det den tunga trafiken. 40 (): Jag ska först vända mig till och till ministern. Ni behöver inte vara oroliga för att mitt engagemang för Västerdalsbanan skulle ha något speciellt med valåret att göra. Jag engagerade mig för Västerdalsbanan innan jag ens funderade på att bli politiker 1987. Det är alltså ett gammalt och långt engagemang. Visst finns det andra banor som är viktiga, inte minst dubbelspåret mellan och som är en katastrof nu när vi börjar komma ur lågkonjunkturen. Det är synd att man inte satte i gång att bygga det medan det var lågkonjunktur. Jag tycker att det är synd att ministern bara ser detta som en lågtrafikerad bana. Jag försökte ge visionen att även om vi hade fem tågsätt som gick StockholmSälen tur och retur dygnet runt och fem andra tågsätt som gick tur och retur dygnet runt från skulle vi i bästa fall kunna klara av trafiken. Vi vet att kommer beläggningen att ha ökat ännu mer. Det handlar inte om att tro att en mycket stor järnvägssatsning skulle minska trafiken på vägarna, utan det handlar om att slippa bygga motorvägar dit därför att trafikvolymerna är så enorma under bytesdagarna. Man kan kanske med viss ökad styrning minska dessa trafiktoppar genom att få andra bytesdagar än just . När det gäller att länet skulle ta ett ökat ansvar försökte jag i mitt förra anförande visa att det är en nationell angelägenhet, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt, även om olyckorna inte inträffar i i första hand. Men dessa är våra värsta trafikhelger. 41 Statsrådet (): Jag vill gärna återkomma till vikten av den regionala nivåns och Region delaktighet i planeringen av infrastruktur. Syftet är att vi ska få ett sammanhållet system där den regionala nivån också är med och prioriterar. Det är därför det som efterlyser också är en del av näringslivets delaktighet. Turismen är viktig i , men vi har också en oerhörd potential på andra ställen. Det innebär att alltifrån den enskilda vägen till X 2000 eller flyget in till måste fungera, och detta måste höra samman och knytas ihop. Det är därför jag återkommer till vikten av att ha en mycket tydlig regional delaktighet i detta. Det innebär inte, , att staten frånsäger sig ansvar ekonomiskt. Däremot skapar vi förutsättningar för länet att friare kunna hantera resurserna när det gäller det man själv förvaltar och bestämmer över. Dessutom tillför regeringen mer resurser till länsplanen som länen själva kan hantera och prioritera, allt för att där kunna möta det som näringslivet har behov av men också för att stärka en arbetspendling som i allra högsta grad är lokal eller regional. På andra ställen har man tydligt tagit med lågtrafikerade banor i ett kollektivtrafiktänk och ett matartänk. Då blir det ett sammanhållet system. Detta har aldrig gjorts tidigare, men det är grunden för att vi ska kunna få järnvägssystemet att komma upp i rätt nivåer vad gäller det ständiga underhållet. och pratar väldigt mycket järnväg, men ni har inte levererat. Ni har haft väldigt på er att lägga riktade pengar till de lågtrafikerade banorna. Jag vet att ni inte har gjort det. Det är så dags att komma nu! Jag tar den bollen, av den anledningen att jag nu tar järnvägssystemet och knyter ihop det med vägar och flyg. är i allra högsta grad beroende av att de olika transportslagen utgör ett sammanhållet system. Annars fungerar det inte utanför storstaden. Som mycket tydlig regionalist med stark tilltro till att varje del i landet kan utvecklas på sina premisser måste man vara lyhörd och fånga upp regionernas egna prioriteringar. Allt kan nämligen inte göras på en gång; det är jag den första att bekräfta. Vi gör dock allt för att få ut ytterligare effektivitet av de skattepengar vi lägger in i systemet. 42 (): Visst är det bra med delaktighet från regionerna, men man har ju vissa begränsningar när det gäller resurser. har konstaterat att om tågförseningarna ska minska och det har man ju sagt och godskapaciteten öka måste man ha att lägga på banunderhåll. Vi i har det till underhåll. Vi har också lagt nästan 1 miljard till lågtrafikerade banor, och vi har Västerdalsbanan som en nationell angelägenhet. Om man nu har lagt ut 80 miljoner på den här provbanan, som är intressant för hela , är det nödvändigt att vi får resurser fördelade av . Att de behöver mer pengar är det väl ingen som tvivlar på längre, efter allt vi har sett denna vinter som behöver göras. 80 miljoner har alltså provsystemet kostat, och då borde tågen också ha en rejäl räls att åka på. har som sagt konstaterat att man måste ha 7,6 miljoner om man ska minska förseningarna och öka godskapaciteten , och det gäller även den banan. Regeringen föreslår i sin budget 5,3 miljoner. Det räcker inte för att underhålla dessa lågtrafikerade banor. Hur ska detta gå till? 43 Statsrådet (): Jag vill bekräfta det säger: Efter den här vintern är det fler som är intresserade av att prata drift och underhåll. är vädrets makter med en när man ska argumentera för sådant som väldigt få har engagerat sig i. Jag har i mina tre budgetar, , tillfört nya pengar till drift och underhåll, av den anledningen att jag vet hur det ser ut ute i de spåren. Vi har tillfört ökade resurser motsvarande på drift och underhåll. Men jag vet också att det behövs mer. Det är min allra högsta ambition att ge en långsiktighet inom den ramen så att de själva dels kan ha en strategi för när de bygger, ökar kapaciteten och byter de signalsystem och de växlar som behöver förnyas runt omkring i landet, dels kan göra detta på ett hållbart sätt. Det är då vi får ett hållbart system, allt i syfte att bejaka och understödja det som efterlyser. Det är så vi knyter ihop landet. Det kan gälla stora turistorter, men det finns också områden runt dessa turistorter där människor bor och verkar som också behöver ha bra vägar och järnvägar för att det ska fungera i deras vardag. Detta är grunden för den planering som görs och det arbete som pågår, allt i syfte att knyta ihop landet och skapa förutsättningar för att binda samman människor i bättre resemönster. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2009/10:286 om järnvägen från till Kolari 44 Statsrådet (): har frågat mig om regeringen inte avser att anslå medel för den del av järnvägsprojektet som anser vara samhällsekonomiskt lönsam. Vidare har frågat mig vilken typ av projekt som jag anser är värda att finansiera med statliga medel om inte regeringen anslår medel till en ny järnväg till gruvetableringarna i . I pågår den slutliga beredningen av åtgärdsplaneringen där trafikverken, som en permanent åtgärd, främst i samband med framtagande av underlag inför planeringen och beslut om genomförande av infrastrukturprojekt, ska pröva möjligheterna till medfinansiering från olika intressenter. Vid etablering av industriell verksamhet av det slag som är aktuellt i finns det ett gemensamt ansvar att hitta finansiella lösningar för till exempel anläggande av transportinfrastruktur. Det är också naturligt att den part som har det största behovet av att använda transportinfrastrukturen också tar motsvarande del av investeringskostnaden. För alla satsningar på infrastruktur inom ramen för åtgärdsplaneringen sker en samlad samhällsekonomisk bedömning. Regeringen fastställer de satsningar som ska genomföras . Beredningen av detta beslut pågår , och jag vill inte föregripa beredningsprocessen och uttala mig om satsningar på enskilda objekt. Jag vill avsluta med att referera till mitt tidigare svar om möjliga statliga satsningar på transportinfrastruktur i Pajalaområdet där jag informerade om att de ansvariga svenska och finska departementen för en kontinuerlig dialog om gruvverksamhet och transportinfrastruktur. Några definitiva ställningstaganden från de svenska och finska staterna finns dock inte . Jag vill återigen betona att de stora investeringar som just nu planeras och genomförs i inom gruvnäringen bidrar positivt till utvecklingen i berörda kommuner. 45 (): Tack för svaret, statsrådet, även om jag naturligtvis inte är fullt ut nöjd med det. Jag skulle vilja börja med, herr talman, att korrigera faktauppgifter från min skrivna interpellation. Detta handlar om när gruvorna i är färdiga för att påbörja brytning av järnmalm. Det kommer nämligen att starta upp. Den första gruvan, Tapuli, öppnar för brytning 2012. Den andra gruvan, Sahavaara, öppnar för brytning , alltså 2014. Den tredje gruvan, Pellivuoma, öppnar ytterligare . Det är stora satsningar som görs. Som jag sade är jag inte nöjd med svaret. Statsrådet betonar att de stora investeringar som görs uppe i bidrar positivt till utvecklingen i berörda kommuner i . Om statsrådet anser att dessa nya gruvor också bara berör kommunen är statsrådet helt enkelt dåligt informerad. Något annat kan jag inte förstå, och jag vill bättra på den informationen. Det som händer uppe i är faktiskt historiskt. Det är i det närmaste samma stora förändring och omvandling som skedde uppe i Kirunatrakten . Då liksom nu påbörjade man ett gigantiskt stort arbete med samverkan. Många aktörer var med för att få i gång den gruvbrytning som då var aktuell och det byggande av en järnväg som var förutsättningen för att man skulle få ned malmen till resten av och världen. Det var det lagarbete som fanns centralt, där alla drog åt samma håll och där staten hade ansvar för infrastrukturen, som var så framgångsrikt för att bygga hela välfärd. Inte minst måste vi säga att det var rejäla exportinkomster som kom till vår statskassa. är det så att gruvnäringen ger både enorma exportinkomster till och massor av jobb. Vi har alltså fortsatt ökad global efterfrågan på mineraler och en otroligt positiv förändring i dessa frågor, inte minst i mindre regioner som Norr- och . Enligt experterna handlar det inte om något tillfälligt uppsving, utan det är rejäla grundläggande förändringar i jobb, tillväxt och utveckling i dessa regioner. Det är något som man inte har sett på extremt . är som bekant den absolut ledande gruvnationen inom EU. Min interpellation handlar egentligen om statens eventuella finansiering av en nödvändig järnvägssträcka på svensk sida som ska bindas ihop med det finska järnvägsnätet. Jag måste berätta att det redan finns en avsiktsförklaring mellan och bolaget om att finansiera den första delen av järnvägen. Det är alltså ett mycket långt framskridet projekt, och behövs ett konkret besked från regeringen om den statliga finansieringen. Det handlar om järnväg som behövs, till en kostnad av totalt . Man kan alltså egentligen i detta sammanhang säga att det är snuspengar. Eftersom planerandet av järnvägar har långa ledtider måste dock ett positivt besked att denna sträcka finnas med i den nationella transportinfrastrukturplanen för 20102021 som ska komma . Min fråga till statsrådet, igen, är: Tycker statsrådet att detta är en viktig och prioriterad angelägenhet att satsa på? Om inte skulle jag gärna vilja veta varför. 46 Statsrådet (): Till säger jag återigen det är jag får samma fråga, och tyvärr kan det tyckas tråkigt att ge samma svar att det pågår ett långsiktigt planeringsarbete för kommande investeringar på väg- och järnvägssidan. Det är ett pågående arbete där det naturligtvis i detta sammanhang, vilket jag har varit mycket noga med, förs tydliga regionala diskussioner om regional delaktighet och näringslivets delaktighet, allt i syfte att just möta näringslivet i och dess behov av effektiva godstransporter och godsflöden. Naturligtvis finns i detta sammanhang kontakter med av den anledningen att det är oerhört intressanta investeringar som planeras och att det är intressanta insatser från ett internationellt företag som kommer att leda till många nya sysselsättningar i och runt omkring, vilket också påverkar i dess helhet. vet också regeringens syn på detta. Detta kommer att utveckla och förändra samhällen och samarbetet mellan och på ett sätt som kanske inte har gjorts . Därför har vi naturligtvis en mycket nära diskussion med finska motsvarigheter och framför allt mellan det finska och det svenska , allt i syfte att föra diskussion med anledning av denna stora investering. Det är naturligtvis så att det alltid förs en diskussion med ett näringsliv som gör stora investeringar, och det sker ett nära samarbete med anledning av dessa intressenter. 47 (): Då vill jag beskriva lite mer och informera statsrådet lite mer vad gäller särskilt . är lika stort som när man ritar en triangel mellan , och . Det är den ytmässiga storleken. är också en avfolkningskommun, och så har det varit . Det är en kommun som brottas med ständiga underskott i budget och med ständiga krav på balans i budgeten. Det är en kommun som har vana och rutin på att göra nedskärningar i vård och omsorg, skola och den kommunala verksamheten och klara av en hygglig och skapligt bra välfärd. Det är en kommun som har stora utmaningar med den omställning som behövs när gruvorna öppnas. Det kommer att behövas både regionala och nationella insatser särskilt till denna kommun, för när gruvorna är i gång 20142015 kommer 1 600 personer att jobba i området. Det är alltså nya arbetstillfällen. När ministern kommer att vara med och delfinansiera den järnvägssatsning som ska till, alltså de snuspengar jag pratar om, kommer också möjligheten att öppna sig för ett kulsinterverk, som också ligger i planeringen. Det kommer att läggas på den svenska sidan. Det är en investering på 4 ½5 miljarder som kommer till och som naturligtvis har otroligt stor betydelse för regionen men också för del. Detta bidrar alltså till jobb och utveckling inom hela regionen och kanske särskilt, skulle jag vilja säga, till grannkommunerna . Dessa små grannkommuner som finns i närheten är naturligtvis med på det här, och det kommer att betyda otroligt mycket. Vi får alltså en regional arbetsmarknad vi aldrig har haft i dessa regioner om ett positivt besked kommer i den nationella transportplan som statsrådet snart kommer att lägga fram. Vad behövs då för detta? Jag upprepar igen: Det som behövs är snuspengarna, som är mindre än 800 miljoner, eftersom redan är inne och finansierar. Det behövs att banan finns med i den nationella plan för transportsystemet för 20102021 som läggs fast . Med denna interpellation har jag förhoppningen att statsrådet har fått mer information och bättre kunskap om vilken betydelse denna satsning egentligen har för , och och framför allt för och de exportinkomster vi har att vänta. Så lyssna, statsrådet! Jag hoppas att statsrådet agerar. Det handlar om en framtid vi faktiskt kan vara med och bygga tillsammans. 48 Statsrådet (): Jag skulle kunna börja med att tacka för informationen. Hela mitt arbete utgår från att vara lokalt och regionalt närvarande. Jag har valt att till skillnad från tidigare ministrar ta lärdom av vad man har prioriterat och hur man ser på den regionala och kommunala utvecklingen och utvecklingen av . Därför prioriterar jag investeringar i vägar och järnvägar. Jag vet att hela landet behöver olika transportslag, och vi behöver knyta samman landet och möta godstrafikens behov av effektivitet och bra logistiska lösningar. Människor ska kunna bo kvar i sina orter men pendla till spännande jobb. Jag är i allra högsta grad informerad om vikten av att så här stora investeringar i ny gruvbrytning blir av. Det pågår ett arbete. Gruvverksamhet i sig behöver nödvändiga tillstånd, och där pågår ett arbete. Infrastruktur är en viktig del i detta. Det finns en mycket tydlig samverkan mellan på ett sätt som jag efterfrågat i andra sammanhang när vi pratar om infrastrukturinsatser. Det är en investering på båda sidor om nationsgränsen. Som sagt pågår det ett arbete i regeringen med anledning av den långsiktiga åtgärdsplanen. En del funderar säkert på statens roll kontra de enskilda bolagens roll. Då kan jag göra en återkoppling till det som pågår i , där man ska flytta en järnväg. är i allra högsta grad intressant, och det är som står för den absoluta merparten av kostnaderna för att bygga en ny järnväg, förutom en mycket tydlig standardhöjning och förbättringar efter en bedömning av . Det är inga annorlunda diskussioner eller någon annorlunda samplanering här jämfört med andra investeringar i motsvarade gruvprojekt. 49 (): Självklart är det bra att vi får samverkan med , men det förtar inte det viktigaste, att vi får till stånd denna järnvägssträcka rakt in till Kolari som kopplar ihop den finska järnvägen med den svenska. Det har betydelse för bland annat placeringen av kulsinterverket. Ett kulsinterverk, en investering på 45 miljarder, är betydelsefullt. Det är viktigt att det placeras på svensk sida, att det är som får de exportinkomster som detta ger och att det så att säga är hos oss som den satsningen finns. Det är alltså, herr talman, en enorm historisk händelse. Det är otroligt spännande och intressant att följa utvecklingen där. Det känns gott att bolaget har gjort en avsiktsförklaring om medfinansiering av banan, så väldigt mycket är redan klart. saknas denna järnväg i det nationella transportsystemet som statsrådet ska ta fram och presentera. Jag vädjar till ministern att agera och se till att denna järnväg finns med. Det handlar om mindre än 800 miljoner. Det är snuspengar när man tänker på vad som helhet kan få in i exportintäkter, jobb, utveckling etcetera. Jag vädjar, statsrådet: , var med och skriv positiv historia! För detta är historia. Vi väntar oss konkreta och positiva besked i frågan . 50 Statsrådet (): Den här regeringen har lagt ned oerhört mycket nya resurser och engagemang för att skapa ett sammanhållet transportsystem för att möta svenskt näringslivs behov av effektiva transporter. I det arbete som pågår finns naturligtvis det regionala perspektivet och de enskilda kommunernas inspel med i anledning av förändringar inom näringslivsstrukturen. Det här är, precis som beskriver, en oerhört spännande nyinvestering där man egentligen inte kan se vad nästa steg får för effekter för och framför allt för kringkommunerna, regionen och det svensk-finska samarbetet där jag ser många positiva utvecklingsmöjligheter. Det finns ett underlag som är med i den åtgärdsplan som bereds. Jag ska inte gå in på några enskilda projekt, herr talman, utan jag har mycket tydligt beskrivit hur vi arbetar nära näringslivet, kommuner och regioner i syfte att fånga upp vilka prioriteringar som bör göras för att skapa bra förutsättningar för jobb i . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:125 till socialutskottet /10:127 till skatteutskottet Redogörelse /10:OSSE1 till utrikesutskottet Motioner 2009/10:So3 till socialutskottet /10:Ub6 till utbildningsutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län Skrivelser 2009/10:90 Nordiskt samarbete 2009 2009/10:114 Strategisk exportkontroll 2009 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:300 Arbetsgivarintyg av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:301 Arbetsmarknadsutbildning för arbetslösa ungdomar av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:302 Oberoende public service-företag av () till kulturminister () 2009/10:303 ID-kortsverksamhet av () till finansminister () 2009/10:304 för förundersökningar i våldtäktsärenden av () till justitieminister () 2009/10:305 Skolbarnsomsorg i och av () till utbildningsminister () 2009/10:306 Hatbrottsenhet till av () till justitieminister () 2009/10:307 Dialog mellan och judiska församlingen i av () till justitieminister ()