prot · GY099 · 2010-11-03 00:00:00 — Alla som går upp undersköterskan, metallarbetaren, den nyanställda unga polisen som sätter sig i bilen och åker till jobbet skulle träffas tungt av Socialdemokraternas skattehöjningar. Ungas arbete ska beskattas med så mycket som 9 miljarder bara . Därtill kommer kilometerskatt, därtill kommer höjd drivmedelsskatt. Det är de förslag som De rödgröna gick till val på. Riksdagsledamoten , som ju är närvarande fortfarande, var snabb med att på sin blogg försvara skattehöjningarna med att det är häftigt att betala skatt. Det var väl ett försvar för de häftiga skattehöjningar som Socialdemokraterna står bakom. Socialdemokraternas försvar för högre skatter verkar alltmer fungera som en ideologisk reflex där varje samhällsproblem ska lösas med ökade skatter för människor med normala inkomster. Skatterna för vanligt folk tycks ju alltid kunna höjas, och det finns alltid ett starkt motstånd från Socialdemokraterna att sänka skatterna, att lätta på skattebördan. Mot detta står idé om att göra till ett skatteparadis för låg- och medelinkomsttagare. Vi vet att de som gynnas av jobbskatteavdraget är breda grupper: offentliganställda, kvinnor, unga människor som fått sitt första jobb. Utgångspunkten måste vara att skatteuttaget ska ske på ett sådant sätt att det finansierar våra gemensamma åtaganden, öppnar för fler jobb och ökar tillväxten i . Alliansens svar på hur tillväxten ska tryggas är att göra det mer lönsamt att jobba och att det ska vara möjligt för våra företag att växa och nyanställa. Socialdemokraternas svar, oavsett vad frågan är, landar på höjd skatt, fortfarande höjda skatter brett och för alla, och allra främst för dem som jobbar. Jag tror att vi och väljarna ska vara glada över att den politiken så tydligt röstades bort i valet och att det i stället röstades för en politik för jobb och för en politik som gör det fortsatt lönsamt att arbeta. I detta anförande instämde (M). 115 HANS (S) replik: Jag lyssnade på skatteutskottets nya ordförande med stort intresse och noterade att han uttryckte sig så här: ska bli ett skatteparadis för låg- och medelinkomsttagare. Om man jämför skattetabellen med skattetabellen har en person som tjänar 22 000 fått en total skattesänkning med 17 000. Du och jag, som tjänar 55 000 , har fått en skattesänkning med 37 000 . Om nu skatteparadiset för låg- och medelinkomsttagarna ska fortsätta i den riktningen känns det för mig som att det går åt fel håll. Då är min fråga: Varför har du och jag som tjänar så bra fått 20 000 mer i skattesänkningar? 116 (M) replik: Jag tackar så mycket för frågan och tycker att det är viktigt att slå fast att just jobbskatteavdraget mycket tydligt har en social dimension. Det finns en stark social dimension i skattepolitiken som drivs av alliansregeringen. Det är en skattepolitik som riktar sig främst till låg- och medelinkomsttagare. Av det reformutrymme på 70 miljarder som jobbskatteavdraget har kostat har över 50 av dem gått till just låg- och medelinkomsttagare. Och detta är den fortsatt tydliga prioriteringen, det viktigaste. största strukturella problem är just att det fortfarande lönar sig för klent att arbeta. Vi måste göra det fortsatt mer lönsamt att arbeta, och då är just jobbskatteavdraget och skattesänkningar som främst riktar sig till låg- och medelinkomsttagare vägen framåt. 117 HANS (S) replik: Vi högavlönade har fått 20 000 mer i skattesänkningar än låginkomsttagarna. Du säger en sak, , men i praktiken gör du något annat. Den har varit avskaffad . Den avskaffades för att ett kapital om ca 500 miljarder skulle komma till i form av investeringar. Var är dessa pengar? 118 (M) replik: Socialdemokraterna vill ge sken av att stå för en politik som fungerar mer rättvist och inkomstfördelande. Det är dock svårt att hitta dessa förslag i den socialdemokratiska skattepolitiken. Tvärtom slår de skattehöjningar som Socialdemokraterna lägger fram mot unga människor, låginkomsttagare, kvinnor och anställda i offentlig sektor. Här har vi skiljelinjen. Det är svårt att påstå att Socialdemokraterna skulle stå för en starkare social dimension när deras skattehöjningar slår just mot låg- och medelinkomsttagare. 119 (S) replik: Jag tackar för denna lovsång till skattesänkningarna. Det föranleder tre frågor från mig. Har vi fått färre arbetslösa i landet sedan jobbskatteavdragen infördes? Ökar alltid friheten när skatterna sänks? Ser du någon gräns nedåt för skatternas andel av det samlade produktionsresultatet, ? 120 (M) replik: Tittar vi på konsekvenserna av den förda politiken ser vi hur av tre anledningar nästan är starkare efter finanskrisen än vi var när vi gick in i finanskrisen. För det första är det fler människor som arbetar nu än 2006; det finns ungefär 100 000 fler jobb. För det andra har alla som jobbar mer kvar i plånboken. För det tredje, vilket är viktigt att lyfta fram i sammanhanget, har vi betalat av på vår statsskuld och minskat denna. I de tre konsekvenserna av den förda politiken ligger mycket av svaret på dina frågor, . Vi ska hantera detta i god ordning. har höga välfärdsambitioner, och det ska vi fortsätta att ha. Det är helt centralt för oss att ha ordning på statens finanser. Det är viktigt att skattesänkningar med inriktning mot låg- och medelinkomsttagare genomförs när ekonomin så tilllåter. Det tror jag är svaret på dina tre frågor, . 121 (S) replik: Jag konstaterar att skattepolitiska talesman inte ser någon gräns nedåt för skattetrycket. Det är intressant och illavarslande. Det är dessutom statistisk förfalskning att tala om att arbetslösheten har minskat. Den har ökat. Åk ut och se dig om i landet, ! Bara en blind man kan undgå att se att friheten ökar för många människor när vi gemensamt finansierar och fördelar. 122 (M) replik: Väljarna valde tydligt vilka de tyckte hade den bästa kontakten med verkligheten och vilka som såg hur utvecklas och förändras. Det är bra drag på den svenska arbetsmarknaden och jobben växer till. Det är 100 000 fler som har jobb nu än 2006. Det är ett mycket gott betyg på den förda politiken i allmänhet och på skattepolitiken. Institut efter institut, utvärdering efter utvärdering slår fast att det mest effektiva sättet att öka antalet jobb är ett jobbskatteavdrag som riktar sig till låg- och medelinkomsttagare. 123 (MP): Ska vi klara att minska klimatpåverkan så mycket som krävs enligt forskarna, rädda biologisk mångfald och försörjning och därtill bygga ett samhälle snarare än ett särhälle behöver vi ändra mål och prioriteringar och dela mer rättvist på arbete, pengar och makt. Då kan vi inte prioritera vinster i och BP högre än miljö, fred och människors hälsa och lycka. Då kan vi inte sänka skatten för dem som redan har det gott ställt och sälja ut våra gemensamt ägda tillgångar. 40 timmars arbetsvecka för vissa och noll timmars för andra är ingen naturlag. Däremot sätter naturen gränser. En ekonomisk tillväxt som bygger på större resursuttag än vad ekosystemen förmår återskapa är en oekonomisk tillväxt. Fattigdom, miljöförstöring och maktlöshet kan hejdas. Det är inte resurser som saknas utan politisk vilja. har ett stort ansvar att ta itu med utmaningen att utveckla en mer demokratisk ekonomi inom naturens ramar. Vi måste fråga oss: Vad gör vi nu och hur? Det är stora livsviktiga frågor som kräver stort arbete att besvara. Det finns dock många goda exempel och idéer att inspireras av. Jag vill tala om några. Vi måste dela på makten. BP:s och framfart har visat vad som kan hända när kortsiktig vinstmaximering går före allt annat. Alla som påverkas av såväl privata som offentliga storkoncerners verksamhet bör få reellt inflytande över dem. Även våra barns och barnbarns intressen måste tas till vara. Sådana lösningar i form av nya företagsformer finns redan i exempelvis . I har en under ledning av ekonomipristagaren tagit fram förslag på bredare välfärdsmått än bnp för att bland annat mäta miljöpåverkan och livskvalitet. Myndigheter och kommissioner i , och har publicerat rapporter om hur en i alla avseenden hållbar makroekonomi skulle kunna utformas. Sambandet mellan konsumtion, arbetstid och klimat är en nyckelfråga. En ekonomi byggd på ständigt ökad tillväxt som kräver ständigt ökat lönearbete och ständigt ökad konsumtion när vi redan förbrukar för mycket naturresurser är ohållbar. Ekonomisk utveckling måste av miljöskäl innebära mer fri tid snarare än ökad materiell konsumtion i redan rika länder. Det har såväl miljöutskott som klart uttalat. Vi måste dela på jobben. En klokt utformad arbetstidsförkortning skulle förutom minskad miljöbelastning kunna ge såväl fler jobb som ökad livskvalitet. I sänktes normalarbetstiden . Arbetslösheten sjönk i samband med 35-timmarsreformens införande, och av löntagarna anser att den har gett bättre livskvalitet. Om hälften av produktivitetsökningarna i tagits ut i kortare arbetstid hade vi nu haft 32-timmarsvecka. En jämnare arbetsfördelning kan bidra till minskade ekonomiska klyftor när fler får jobb, vilket är bra för alla. När man har jämfört 21 rika länder visar det sig att en lång rad sociala och medicinska problem drabbar både fattiga och rika i mer ojämlika länder. Stress och miljöskadlig konsumtionshets ökar ju mer ojämlikt ett samhälle är. Det är fantasilöst att klamra sig fast vid föreställningen att det krävs ständigt mer lönearbete och konsumtion att beskatta för att finansiera samhällsservice som utbildning och sjukvård. I stället bör vi överväga att utveckla andra hållbara former för finansiering. Det kan till exempel vara mer av inkomstbringande kommunalt företagande som i många amerikanska kommuner, skatt på finansiella transaktioner, skatt på energi- och miljöpåverkan och att de som utnyttjar gemensamma tillgångar betalar för sig. Man kan dela på pengarna. Ett intressant förslag att inspireras av är en motion till den amerikanska senaten av den demokratiska senatorn och den republikanska senatorn . De föreslår att utsläppsrätter för koldioxid auktioneras ut till företag. av intäkterna ska användas till klimatinvesteringar och gröna jobb, och ska delas ut till alla som bor i . Ett sådant system skulle såväl kunna reducera utsläppen av koldioxid som omfördela så att de ekonomiska klyftorna minskade. Därmed skulle de flesta människors makt över sina liv öka. En sann vinna-vinna-lösning. Detta var i all korthet några exempel på hur vi i skulle kunna välja att arbeta vidare för en hållbar ekonomi. Det är hög tid om vi ska kunna hejda klimatförändringar och skapa ett bättre och mer rättvist socialt hållbart samhälle. Både människor och miljö har allt att vinna på en mer rättvis fördelning av arbete, pengar och makt. 124 (M) replik: Jag vill börja med att hälsa välkommen till Östgötabänken. Som fellow östgöte tycker jag att det är trevligt att ha fått en ny bänkkamrat. Efter de välkomnande orden vill jag vara lite tråkig: Vem ska betala? talar sig varm för arbetstidsförkortning. Det finns beräkningar som visar att även ganska måttliga arbetstidsförkortningar kostar tiotals eller hundratals miljarder. Ett förslag som drevs av De rödgröna i valrörelsen en av hjärtefrågor, har jag förstått är kilometerskatt på tung trafik. En kilometerskatt skulle kosta näringslivet och ofelbart försämra konkurrenskraft och lönsamhet och därmed driva jobb ur . Det är jättefint att ha stora visioner, men vi måste bedriva politik här och . Vad tänker göra för att det ska bli bättre för företag att finnas i ? 125 (MP) replik: Det är roligt att sitta på Östgötabänken. Du ställde två stora frågor. Den ena gällde hur vi ska finansiera sänkt arbetstid. I korthet kan jag säga att man i tog ut produktivitetsökningar, man begärde inte lika hög lön och en något större del av vinsterna gick till lön i stället för till utdelningar i företagen. I allt väsentligt finansieras det med att man slipper kostnader för arbetslöshet. Företagen hölls skadeslösa genom en sänkning av arbetsgivaravgiften om man anställde för att täcka upp för den förlorade tiden. Som jag sade måste vi tillsammans arbeta med exakt hur vi ska göra. Det talades också om kilometerskatt. Det är väl självklart att förorenaren ska betala. Varför ska man inte betala för att släppa ut koldioxid när det ställer till med stora skador? Det fungerar i andra länder i , till exempel och . 126 (M) replik: Jag är övertygad om att vi i behöver jobba mer, inte mindre, . Vi har en åldrande befolkning. För att kunna klara välfärd och omsorg framöver måste vi ha ökad sysselsättning. Fler måste jobba och fler måste bidra till vårt gemensamma välstånd. Det går på tvärs mot en arbetstidsförkortning som innebär att man ska jobba mindre. Jag tror att det är helt fel väg för framtiden. Kilometerskatten slår ju mot alla tunga transporter, oavsett om man kör på miljöbränslen eller koldioxidalstrande bränslen. Det är inte någon särskilt miljövänlig åtgärd. 127 (MP) replik: Vi kommer att ha mycket att diskutera . Ju mer arbete desto bättre är inte sant. Vi kan inte arbeta mer än vad jorden tål. Det är ni, , som kräver den ständigt ökande tillväxten och den ständigt ökande konsumtionen, när vi redan konsumerar så mycket att vi skulle behöva fler jordklot. Ni är svaret skyldiga på hur det ska fungera . En jämnare arbetsfördelning är bra för alla, både för dem som arbetar för mycket och för dem som arbetar för lite. 128 (M) replik: När pratar om arbetstidsförkortning låter det fint i retoriken, men det är en del vi måste komma ihåg. pratar om arbetsmarknaden som statisk. Deras lösning är att vi inte ska ha så stor invandring. När och pratar handlar det snarare om att antalet jobb återigen är statiskt, och att befolkningen ska dela på timmarna. Min fråga till är: Tror du att antalet jobb på arbetsmarknaden är statiskt och begränsat och att det här är enda lösningen? 129 (MP) replik: Jag tror absolut inte att antalet jobb är statiskt. Det kan behövas fler som arbetar inom vissa branscher och färre inom andra. Det är inget problem att vi har en så effektiv produktion att allt färre kan producera alltmer. Då får vi en strukturarbetslöshet. Det behövs helt enkelt inte längre lika många för att producera det vi behöver. Det är inte ett problem. Det är något vi ska vara glada över och dela frukterna av mer rättvist. När det gäller finansieringen av välfärden måste vi se på andra lösningar än bara skatt på arbete och konsumtion. Det finns, som jag sade, många intressanta uppslag. Det är något som vi behöver jobba med tillsammans. 130 (M) replik: Konsumtion kan ju i viss del av retoriken låta som något negativt. Men kom ihåg att konsumtion också är sjukvård och satsningar på skolan. Mycket av den ökade tillväxt som har skett i vårt land och som fortsatt kommer att ske med den regering som medborgarna valt har skett tack vare ökad konsumtion. Jag skulle önska att man ägnade mer tid åt att prata om hur ekonomin ska växa och inte hur vi ska fördela en statisk kaka. 131 (MP) replik: En ekonomisk tillväxt som bygger på större resursuttag än vad ekosystemen förmår återskapa är en oekonomisk tillväxt. Vi sågar av den gren vi sitter på. Det måste ni kunna bemöta, ni som säger att ökad tillväxt är bra oavsett innehåll. Det är bra att lyfter fram offentlig konsumtion. Det är viktiga arbeten. Där behöver vi fler människor som jobbar. Då krävs det en omfördelning mellan privat konsumtion och offentlig konsumtion. Det ser jag fram emot att diskutera . 132 (FP): Jag vill börja med att önska herr talmannen välkommen. Jag har uppfattat att det här är herr talmannens första ordinarie sammanträde. Jag har noterat att i den här debatten är ingen företrädare för det nya partiet i anmäld. Det är en smula anmärkningsvärt. Eftersom jag är den i kammaren som har suttit längst i skatteutskottet vill jag hälsa välkommen som ordförande. Jag hälsar också välkommen till utskottet. och sitter kvar . , och är också nya i skatteutskottet. Ni är varmt välkomna. Det finns, som bekant, bara två saker som är säkra den ena är döden, den andra är skatterna. Därför är det viktigt hur vi hanterar skatterna i . En vanlig familj med hyfsad inkomst har tre stora utgifter, nämligen bostaden, maten och den som är störst för de allra flesta skatterna. Det blir lite över till bil och semestrar. Det är viktigt hur vi utformar skattepolitiken. Skattepolitiken ska vara solidarisk och den ska vara rättvis. Vi kan ha olika meningar om vad det innebär. Den måste också vara utformad så att olika delar av landet kan leva. Jag sitter nu i och vet vilken betydelse det har. Vi måste se på det totala skattetrycket i landet. Jag har suttit i skatteutskottet , och om det är något som har varit bra är det att många människor har fått sänkt skatt. Det är oerhört värdefullt. Jag hoppas på en omprövning under den här mandatperioden särskilt från Socialdemokraterna när det gäller jobbskatteavdraget. Under den förra mandatperioden fanns det en majoritet för detta med 178 personer, men 171 var emot. Det var, såvitt jag kunde se, de enda i landet som var emot jobbskatteavdraget. Det är viktigt för att man ska veta att det lönar sig att arbeta. Därför var detta en viktig reform. Om man går tillbaka i tiden ser man att det finns en annan reform som har varit viktig. Den är inte bara ekonomisk, även om man kan beskriva den så. Den handlar om att man fick stopp för höjningarna när det gäller bostadsbeskattningen. Det var förödande för många människor att de inte visste om de skulle ha råd att bo kvar. På den punkten måste vi nu se till, och jag hoppas på stora förändringar på den punkten också, att i och med att vi har lagt denna sak bakom oss har vi fått ordning på bostadsbeskattningen. Den har lyfts ur kapitalbeskattningen. Det är det tekniska som har skett. Men vi får se till att den inte kommer tillbaka i detta skick. Jag tror att det är bra för många kommunalmän ute i landet att det nu kommer att löna sig att bygga både hyreslägenheter och bostadsrätter. Man kommer att få av att man gör detta i stället för att staten tar allt. Men den viktigaste reformen på detta område när det gäller bostadsbeskattningen är att väldigt många människor som var oroliga över att de inte skulle ha råd att bo kvar inte längre hyser någon sådan oro. Därför var det bra att denna fråga kunde avgöras. Det är häftigt, som har sagt, att betala skatt. Men det finns en förutsättning för det, och det är att man ska veta att skattepengarna går till någonting bra och viktigt. Om man har känslan att skattepengar slösas bort, då tror jag inte att någon tycker att det är häftigt att betala skatt. sade en gång: Vem vill betala skatt till expenseranslag? Det kan man verkligen fråga sig. Är det någonting som vi skulle betala en enda krona till? vet jag inte om den utgiftsposten finns kvar längre. Många människor upplever att det är viktigt och riktigt att betala skatt om den går till någonting bra. Det tror jag är viktigt när vi diskuterar olika sorters skatter. En sak som är otroligt viktig i detta sammanhang är att vi har ett skatteverk som åtnjuter stort förtroende när det gäller service och hög legitimitet i den bemärkelsen att man verkligen ser till att det är de skatter som ska tas in som också tas in. Vi har ett bra skatteverk, särskilt vid en internationell jämförelse. ska vi inte glömma bort att det är många människor som känner sig i underläge gentemot . När det kommer till tvister ställer upp med en otrolig mängd expertis, och den enskilde skattebetalaren kan ofta känna sig klämd. Det skatteutskott som jag satt i tidigare var i . Där hade man en mer konsumentinriktad avdelning inom sitt skatteverk som kunde driva just enskilda människors frågor för att det skulle bli mer jämvikt mellan vilka resurser man hade. Jag ser fram emot intressanta debatter i skatteutskottet och i denna kammare på just detta område. Jag hoppas att vi ska få en ännu mer rättvis beskattning efter denna fyraåriga mandatperiod. 133 (S) replik: För mig som ny i utskottet är det intressant att höra en äldre ledamots exposé över området. Min första fråga till dig, , är: Vet du hur många i som faktiskt fick höjd fastighetsskatt i och med den reform som ni genomförde? Min andra fråga är: Är du beredd att medverka till ökade resurser för att bekämpa det skattefusk som beräknas uppgå till 133 miljarder? Det är gigantiska summor som kunde stärka välfärd och utveckla vårt land. Det är mina två frågor till en erfaren ledamot. 134 (FP) replik: Min erfarenhet när det gäller skatter och så vidare är naturligtvis ganska ringa jämfört med den oerhört stora erfarenhet från och kommunen som från representerar. Men jag skulle ändå vilja säga att jag inte gillar den andra frågan. Jag gillar inte att man ifrågasätter att drar in rätt skatter och så vidare och vad man använder för metoder. Jag kan tala om för att vi har haft många debatter i denna fråga, och jag menar att det finns en överensstämmelse mellan alla partier i frågan. När det gäller bekämpning av skattefusk finns det ingen skillnad. Därför vill jag inte ha någon annan synpunkt i fråga om detta. När det gäller fastighetsbeskattningen finns det säkert inte så många som fick höjd fastighetsskatt. Men, , vi sänkte skatten för alla hyreslägenheter, och det gjorde inte ni. Jag säger inte att det var en stor och heroisk sak. Men det var många som fick sänkt fastighetsskatt i . Det tycker jag var bra. Hade man fortsatt med er politik hade många fortsatt fått mycket höga fastighetsskatter i . Det tycker jag inte hade varit bra. 135 (S) replik: Jag gläds åt uppfattning när det gäller skattefusk. Han kommer att få chans att rösta på ett socialdemokratiskt förslag om mer resurser till för att åstadkomma ett effektivt arbete. Dessutom var det så att i fick höjd fastighetsskatt medan löftet var det motsatta. 136 (FP) replik: Det är en absolut felaktig beskrivning av detta. Om man hade fortsatt med den skattepolitik som ni förde, med nya taxeringshöjningar och så vidare, hade ännu fler fått höjd fastighetsskatt. Det skulle ha handlat om kanske . Men det viktiga, , är någonting annat. Det är att vi satte stopp för denna beskattning av boendet, detta totala uttag. Det är klart att om ni vill fortsätta att driva detta är ni välkomna till. Men jag vill varna er för det, för det är inte en politik som står i samklang med vad svenska folket vill ha. Svenska folket vill bo tryggt utan oro. 137 (C): För är det viktigt att skatterna är så utformade att det är gynnsamt att vara företagare, att företagen bidrar till att skapa fler jobb och att skatterna upplevs som rättvisa. Människor och företag måste ges goda möjligheter att växa och förverkliga sina idéer. Vi behöver resurser till vår gemensamma sektor i stat, kommuner och landsting. Jobb och företagande skapar dessa resurser men sätter också gränser för hur vår välfärd kan utvecklas. Skatterna är en viktig del i den ekonomiska politiken. Det är betydelsefullt på vilket sätt vi tar ut skatterna. Vi påverkar hur mycket folk vill jobba. Vi påverkar hur mycket folk vill och kan konsumera. Vi främjar eller skadar företagandet. Vi påverkar också om företagandet ur skattesynpunkt är seriöst eller oseriöst. Det är dyrt när vi som konsumenter vill ha hjälp med tjänster. ROT- och RUT-avdragen löser en del av dessa problem. Men vi behöver gå vidare för att fler tjänster ska kunna gå från den svarta till den vita sektorn när det gäller skatten. Restauranger och frisörsalonger är några områden där vi behöver gå vidare. Sänkt mervärdesskatt på deras tjänster, från , är ett sätt där vi i både vill stärka företagandet och göra tjänsterna billigare för konsumenterna. En lunch på en restaurang skulle bli ca billigare. En sådan sänkning gör att det blir lättare att vara en seriös företagare. Konkurrensen från de oseriösa företagen blir mindre om momsen sänks. Skatten är också en betydelsefull del i företagens beslutsfattande när det gäller forskning och utveckling, investeringar, anställningar och lokalisering av verksamhet i eller i ett annat land. Ska vi i ha en internationellt sett hög levnadsstandard måste vi vara framstående inom forskning och produktutveckling.