prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Då ansåg man att den här lagen behövdes. Sedan har vi en nutid när man kan fundera på: Behövs det här fortfarande? Det är en annan tid med nya möjligheter, med nya förutsättningar. Då är det att se: Behövs den här lagen , och behövs den inför en framtid? Någonstans tror jag att man i den här församlingen, där lagar ska stiftas och där lagar ska upphöra att gälla, måste ha med tidsperspektivet och skeendet i ett samhälle som utvecklas. Det finns kommuner som är framåtsyftande, som har sett precis de förhållanden som vi diskuterar och lyfter fram. En sådan kommun kommer jag ifrån, . Den kommunen har för länge sedan beslutat om att man inte ska följa den här lagen, eftersom förfarandet och processerna tog mer kraft än vad man fick ut av lagen. Därför är den inte användbar, tycker man i den kommunen. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi omprövar och ser: Vilka lagar ska vi ha, och vilka behöver vi inte ha? Den här lagen har, som det har sagts tidigare, spelat ut sin roll som medel för att tillgodose kommunens behov av mark för tätbebyggelse. Bara det faktum att vi diskuterar 45 000 ärenden, där 15 blir förköp, borde väl ändå göra att vi funderar över lagens relevans. Fördröjningen av fastighetsöverlåtelser är inte heller ett oansenligt bekymmer när det kan gälla både näringsverksamhet och andra saker. Det är orimliga kostnader för prövningar. Det har vi precis tagit upp. Det är helt sanslöst, och då handlar det oftast ytterst om skattebetalarnas pengar. Den bristande rättssäkerheten, som tog upp, är inte heller oväsentlig. Ska vi ha en lag ska den vara rättssäker i den meningen att man inte kan kringgå den och att man döms utifrån den på ett enhetligt sätt. Detta finns inte heller. Vi och vår regering vill att vi ska ha relevanta lagar som behövs och där vinsterna i någon mening och i bredare betydelse är högre än utgifterna. Och det är viktigt att tryggheten finns kvar i dess stora bemärkelse. Om vi inte har modet att upphäva lagar som är relevanta i vårt samhälle kommer vi att få otroligt mycket lagar. Hur kan den enskilda medborgaren eller till och med den enskilda kommunen, eller vad man nu vill, då veta vilka lagar vi har? När blir de användbara? Ytterst kommer det att bli ett fåtal som förstår sig på de olika lagarna och användbarheten. Jag tror att det är viktigt att vi har levande lagar, lagar som är aktuella och användbara och som skapar trygghet i vårt samhälle. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 48 (): Förlåt att jag står här igen. nämnde i sitt anförande att alla tyckte att det här var bra, det vill säga han har inte uppfattat att den statliga myndigheten inte tycker om det och att kommunerna är emot det. Jag valde att inte reagera på det, men när sedan i replikväxlingen som blev efteråt gav en märklig syn på demokrati kunde jag inte låta bli. anser alltså att lokalt fattade demokratiska beslut i kommunerna är socialism. Här finns det uppenbarligen en stark motsättning mellan oss i det rödgröna och er i Alliansen. Vi ser naturligtvis att det finns konflikter som ska lösas i reglerad ordning mellan enskilda och det allmänna, men vi kommer aldrig att kunna se det allmänna i demokratiskt fattade beslut på lokal nivå som socialism. Vi menar att demokrati är när flertalet i ett samhälle kommer överens om att man har intressen som man bör verka för och ta strid för. Vi kallar det för demokrati. Jag tycker att det är synd att vi får höra sådana saker. Jag tycker att vi ska ha respekt för varandra och vad vi står för när vi debatterar och inte vara så vårdslösa med begrepp. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU9 Byggfrågor (redog. 2009/10:RRS3). 49 (): betänkande 9 handlar om olika byggfrågor. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationerna 1 och 8. Men jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer. Jag kommer i anförandet att argumentera för några av dem. Den första handlar om energideklarationer. antog miljömålet att med utgångspunkt minska energianvändningen till till 2050. Genomförda åtgärder som har föreslagits i energideklarationen är ett steg för att uppfylla dessa mål. En oberoende expert tar tillsammans med ägaren av byggnaden fram förslag på energibesparingar för byggnaden. När man sedan genomför dessa sparas både pengar och miljö. En sammanfattning av energideklarationen ska finnas tillgänglig för allmänheten så att de boende eller besökare till byggnaden kan ta del av resultatet. På så sätt blir vi alla mer energimedvetna . För att energideklarationen ska kunna få denna centrala roll i energieffektiviseringen av byggnadsbeståndet krävs att systemet löpande utvärderas. Det är mot denna bakgrund som granskning av systemet och redogörelse till ska ses. Granskningen visar att det svenska genomförandet av EG-direktivet blivit försenat, vilket medfört problem för myndigheterna att tillämpa bestämmelserna. Enligt granskningen har det också blivit ineffektivt. Deklarationen innehåller inte några rekommendationer om åtgärder, och nyttan i förhållande till det pris fastighetsägarna tvingas betala kan ifrågasättas. Kvaliteten i deklarationen varierar dessutom stort, och ansvarsfördelningen mellan de berörda myndigheterna är oklar. Det bör vara en prioriterad uppgift för regeringen att se till att EG-direktivet följs och att myndigheterna ges förutsättningar att klarlägga hur regelverket bör tillämpas. Därför bör regeringen se över det regelverk som styr tillämpningen av energideklarationer och vidta nödvändiga åtgärder för att effektivisera verksamheten och säkerställa deklarationernas kvalitet. Vi anser att det är angeläget att erfarenheterna från granskning nu tas till vara och att det leder till förbättringar av systemet. Majoriteten i utskottet känner redan till detta, eftersom överlämnade en granskningsrapport till regeringen. Den ligger till grund för redogörelsen från . Vi tycker dessutom att det vore lämpligt att regeringen återrapporterar till om vilka effekter statens insatser har haft för målet att energieffektivisera bebyggelsen. Min andra kommentar handlar om byggfelsförsäkring. Att bygga en bostad är en process med risker, oavsett vem som är beställare. Ni kanske har följt TV4:s program . Det kan uppstå problem som innebär att entreprenören inte vill eller kan färdigställa byggnaden eller att entreprenören bygger in fel som upptäcks först efter att byggnaden har tagits i bruk. Samhället vill minska konsekvenserna av dessa problem för beställaren och har därför bestämt att det ska finnas en försäkring, lag om byggfelsförsäkring m.m. Många anser att denna försäkring inte är meningsfull och att avgiften bara är en utgift som ökar byggkostnaden. Detta har lett till en översyn av nuvarande lagstiftning. Utan att man insamlat fakta föreslogs det att lagen fortfarande ska finnas kvar när beställaren är en bostadsrättsförening eller en konsument. fick en annan utredning, Bygg helt enkelt, i uppdrag att utreda möjligheten att i viss utsträckning begränsa tillämpningsområdet för lagen om byggfelsförsäkring. Även här föreslås att försäkringen ska finnas kvar. Ingen av utredningarna har dock föranlett någon lagändring från regeringens sida. Byggfelsförsäkring ska enligt lag finnas vid nybyggnad av alla småhus och även vid vissa bygglovspliktiga ändringsarbeten. I det senare fallet ska pröva om byggfelsförsäkring behövs. Nästan alla som bygger småhus är förstagångsbyggare, . Det är ofta unga oerfarna familjer som satsar sina besparingar på sitt livs största affär. Som en säkerhet i botten finns den tioåriga försäkringen mot byggfel. Det är en försäkring som alla som bygger ett nytt hus eller gör stora ombyggnationer måste teckna. Annars blir det inte ens bygglov. Kravet på byggfelsförsäkringarnas utformning har ifrågasatts men även andra frågor om försäkringarnas utformning. Vi tycker att regeringen nu ska redovisa sitt ställningstagande samt lägga fram förslag om lagändringar. Jag vill även nämna några ord om byggregler och byggkostnader. Boendekostnaderna för nyproducerade bostäder ligger på en mycket hög nivå. En viss förklaring är avvecklingen av alla byggstimulanser och en bostadspolitik som inte gynnat en rättvis utveckling på bostadsmarknaden. Bristande konkurrens och effektivitet inom byggsektorn har i flera utredningar framhållits som ett stort problem. När Socialdemokraterna hade regeringsmakten tog vi flera initiativ till ett ökat byggande. Det handlar bland annat om Byggkostnadsforum vid som syftade till att sprida kunskaper och metoder som kan begränsa byggkostnaderna. Tyvärr har verksamheten inte fått fortsätta under nuvarande regering. Vi anser att det finns anledning till en ny översyn av vilka åtgärder som kan vidtas för att pressa kostnaderna i nyproduktion av framför allt hyresbostäder. vill jag ta upp frågan om kunskapsutveckling inom byggsektorn. Felaktiga materialval och tillämpning av oprövade byggmetoder får ofta allvarliga följder. Hus drabbas av fukt, mögel eller andra skador som kan ge hälsoproblem för de boende. Det är svårt att klarlägga ansvaret för byggfel och att få ersättning för de drabbade. Det finns helt enkelt ett stort behov av nytänkande inom byggsektorn. Under vår regeringstid stödde vi bland annat pilotprojekt som minskade byggkostnaderna. Vi satsade på att stärka ett samarbete mellan företag, kommuner och staten för att få i gång en utveckling mot en hållbar bygg- och bostadssektor. Vi anser att staten behöver stärka sin roll när det gäller att ta fram ny kunskap om byggmaterial och byggmetoder samt att sprida kunskapen inom byggsektorn. Det finns anledning att se över alla led i kunskapsuppbyggnaden inom området, från grundforskning och tillämpad forskning till pilotprojekt och fullskalig produktion. Jag vet att ni har ett orubbligt förtroende för marknadens parter. Det är marknadens parter som ska fixa allt. Ni behöver hjälpa till. Regeringen är för passiv i bostadspolitiken om jag ska vara snäll i min bedömning. 50 (): Jag håller definitivt med föregående talare, , om att det är husen som ska vara passiva, inte regeringen. Jag vill inledningsvis säga att naturligtvis står bakom alla reservationer i detta betänkande, men jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 8. Det här betänkandet handlar allmänt om byggfrågor, dels från allmänna motionstiden, dels från styrelses redogörelse om införandet av energideklarationer. Jag ska uppehålla mig lite mer vid det. Energideklarationerna har ett oerhört gott syfte. De ska utgöra ett viktigt verktyg i energiomställningen och energieffektiviseringen inom bostadssektorn och naturligtvis också vara ett viktigt vägledande verktyg för oss bostadskonsumenter när det gäller hur vi kan vara med och ställa om och energieffektivisera. Som sade har ett mål som innebär att energianvändningen i våra bostäder ska minska till 2020 och till 2050. Här finns en högre målsättning från de rödgröna partierna i vår bostadspolitiska överenskommelse, där vi har ambitionen att minska energianvändningen i våra bostäder med till 2020. Energideklarationen ska vara ett verktyg för att hjälpa oss bostadskonsumenter att göra effektiva och kloka val i våra boenden, och det är där en del av kritiken mot energideklarationerna ligger. Man har inte uppfyllt det goda syftet med energideklarationerna. Det har gjorts många energideklarationer, men det har inte gjorts tillräckligt många. I många fall där deklarationerna har gjorts har man inte fått de goda råden som man eftersträvade och som skulle vara vägledande för hur man skulle ställa om energianvändningen i bostäderna. Några av oss var på en debatt med på i går. Just den här frågan kom upp från byggbranschen. Många som jobbar med kunskapsöverföring för att utveckla byggandet och boendet vill naturligtvis också använda sin kunskap i energiomställningen och klimatanpassningen av våra bostäder. De menar att det finns stora brister när det gäller att verkställa de goda ambitionerna i energiomställningen. Det går alldeles för sakta, och man har inte kunnat fullfölja energideklarationens goda tanke och omsätta den i den energiomställning som vi har som gemensamt mål att kunna uppnå. Här finns oerhört mycket att göra, och det är naturligtvis de rödgröna partiernas ambition att vi ska kunna genomföra arbetet med energideklarationerna så att de blir ett viktigt verktyg i energiomställningen och energianvändningen. Vi anser också att arbetet måste snabbas upp och effektiviseras, och det måste även skapas ekonomiska incitament för att genomföra förändringar så att vi kan uppnå våra klimatmål och de viktiga målen att minska energianvändningen i våra bostäder. Bostadssektorn står som vi alla vet för av den totala energiförbrukningen i samhället, så det är en ansenlig mängd energi som vi faktiskt kan spara. Det finns många andra viktiga reservationer från våra partier. Några är gemensamma, och några står kanske inte alla tre partierna bakom , men det finns ändå viktiga synpunkter i dessa reservationer. När vi pratar om hur vi ska utveckla bostadssektorn handlar det mycket om att utveckla kvaliteten i byggandet och att skapa möjligheter för att förbättra. Det var också saker vi tog upp i gårdagens debatt på . Branschen är naturligtvis medveten om att man skulle kunna bygga med mycket högre kvalitet och på ett mycket bättre sätt. Volymen i byggandet är oerhört viktigt för att vi faktiskt ska kunna få en kunskapsöverföring och en bättre kvalitet i byggandet. Det måste byggas mycket mer för att vi ska kunna omsätta den nya kunskapen. Man måste få pröva nya sätt att bygga med bättre kvalitet. Om man ska bygga med större energieffektivitet och klimatanpassning måste byggvolymen totalt sett komma upp, och det är en av grunderna i vår rödgröna bostadspolitiska överenskommelse att vi faktiskt ska höja byggandet avsevärt och ha tydliga mål för bostadsbyggandet för att kunna omsätta den nya kunskapen att bygga på ett klokt sätt och med god kvalitet. Här handlar det inte om att slå mot branschen för att de gör ett dåligt jobb, utan här handlar det om att vi tillsammans ska arbeta för att få bort de brister som finns i byggandet . Vi vill ju att det vi bygger ska ha ett mycket längre livscykelperspektiv. Det gäller att hushålla med våra gemensamma resurser genom att bygga hållbart från början så att husen kan leva längre och vi kan må bättre i vårt boende. De punkter som tas upp här är inte bara att vi ska ställa högre krav på energideklarationerna och vad vi vill få ut av dem, utan det är också att vi har tydliga krav i samband med energieffektiviseringen så att de här goda råden omsätts i god energiomställning och därmed tjänar sitt syfte. Detsamma gäller byggfelsförsäkringen som tog upp. Det handlar om förlängda garantitider i byggandet så att konsumenterna i bostadssektorn får känna en ökad trygghet i det som är byggt. En synpunkt som har kommit upp är att förlängda garantitider skulle utgöra en ytterligare press på byggbranschen för att faktiskt bygga rätt från början. I detta betänkande från vill jag lyfta fram en reservation ursäkta, Socialdemokraterna, ni är inte med på den som kanske är den bästa ni kommer att få möjlighet att läsa under den här mandatperioden. Det är reservation 4 i det här betänkandet, om byggnaders inomhusmiljö. Jag tycker att den tar upp så centrala och viktiga delar i hur vi ska bygga. Det handlar om kvaliteten i byggandet och en helhetssyn på byggande, på boende, byggmaterial och ansvarsfrågor. Det handlar om fonden för drabbade människor som har råkat ut för fel i byggandet. Sådant är oerhört centralt när det rör barnens arbetsmiljö i skolan, inomhusmiljön och sammantaget många av de frågor vi diskuterar och som handlar om hur vi ska utveckla och förbättra byggandet. Det är en fröjd för ögat att läsa detta, så jag vill varmt rekommendera också er andra att ta del av det när vi diskuterar hur vi kan förbättra. Det finns naturligtvis även andra bra reservationer som vi har gemensamt och som berör viktiga delar kring byggregler och byggkostnader. Det är än en gång oerhört viktiga synpunkter som kommer fram i dessa reservationer om hur vi ska utveckla byggandet. Jag vill än en gång trycka på att det handlar om att avsevärt få upp byggandet för att kunna utveckla och förändra förutsättningarna för att bygga på ett kvalitativt bra sätt och med en god trygghet för de människor som kommer att bo i de bostäder som vi vill bygga. I den gemensamma reservation 8, om kunskapsutvecklingen av byggsektorn, tar man upp att det verkligen finns en god kunskap om hur vi ska bygga rätt från början. Mycket av den kunskapen har sin grund i passivhustekniken och hur vi bygger energisnåla hus. Här finns stora möjligheter att bygga oerhört energieffektivt och minska antalet kilowattimmar långt mer än vad vi själva tror att vi kan uppnå i byggandet. Men det är centralt att föra ut denna kunskap i byggsektorn, och det gör vi genom att få en större kvantitet och naturligtvis låta kvaliteten följa med i våra bostadsplaner för att öka byggandet. Som ni säkert har tagit del av finns det en bostadspolitisk överenskommelse från de rödgröna partierna i detta sammanhang som ligger till grund för att vi ska uppnå dessa bostadspolitiska mål. 51 (): I civilutskottets betänkande 9 om byggfrågor tas bland annat ämnen som energiförbrukning i byggnader, byggfelsförsäkringar, inomhusmiljön, behovet av forskning och exempelvis byggnadsanpassningsbidrag upp. I betänkandet finns nio reservationer varav tre är gemensamma för den rödgröna oppositionen. Jag står självklart bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall till enbart reservationerna 1 och 8. Det globala arbetet med att minska utsläppen av klimatpåverkande kemikalier av olika slag för att möta klimatutmaningen samt det lokala och det nationella arbetet med att förbereda oss på att minska vår sårbarhet för de förändringar som vi vet kommer att ske på grund av de utsläpp som redan har gjorts innebär att stor hänsyn måste tas i allt byggande. Inte minst gäller det byggandet av bostäder som vi förväntar oss ska erbjuda oss, våra barn och barnbarn förnämliga boendemiljöer i åtminstone framåt. Alla samhällssektorer berörs i och för sig av detta långsiktiga planeringsbehov som klimatutmaningen innebär. Men jag tycker att den byggda miljön representerar ett stort kulturellt, ekonomiskt och känslomässigt kapital. Jag menar därför att det kanske är den byggda miljön som vi har störst anledning att verkligen värna om i detta klimatperspektiv. Nästan samtliga de 40 förslag som behandlas i betänkandet kan på något sätt också knytas antingen till det numera traditionella klimatarbetet med att minska mänsklig påverkan eller till det mer svårgripbara och lite knepiga arbetet med att minimera sårbarheten i vårt samhällsbygge på olika sätt. Energifrågorna står i centrum, och byggsektorn står för en stor del av vår energianvändning. Men byggsektorn är ett område där det kanske är enklast att också genomföra stora förändringar. Tack vare politik har vi redan nästan helt och hållet lyckats avskaffa eldningsolja för uppvärmning, och är vi i full färd med att fasa ut stora delar av den direktverkande elvärmen. Dessa två exempel handlar om byte av energikälla. har utformningen av politiken faktiskt skapat incitament att minska energiförbrukningen. Energibehoven i vår byggda miljö kommer kanske snart att kunna tillgodoses huvudsakligen med biobaserad fjärrvärme, lokalt eldad biomassa i olika former, solenergi och geotermisk energi, alla dessa med vindkraftsel som huvudsaklig försörjning till pumpar, fläktar, styrutrustning och som hjälp- och stödenergi. granskning av hur energideklarationerna har införts är i detta sammanhang en, som jag menar, betydelsefull fråga. Syftet med energideklarationerna är bland annat att de ska kunna vara ett stöd för fastighetsägarna i deras arbete med att energieffektivisera sina fastigheter. Så länge som systematiken och tillförlitligheten i detta brister och kvaliteten varierar så mycket är det svårt att få den önskade effekten. Till exempel de rekommendationer som man förväntade att fastighetsägarna skulle få verkar de i de flesta fall inte få. anser att införandet av energideklarationerna inte har blivit särskilt lyckat, och vi i den rödgröna oppositionen delar alltså den uppfattningen. Det kan tyckas onödigt ur ett klimatperspektiv att lägga massor med resurser på att minska energianvändningen i vår byggda miljö om vi nu kan lösa energibehoven där med bioenergi och framför allt sol och vind eftersom den byggda miljön då inte är ett problem ur ett klimatperspektiv. Men så enkel är inte ekvationen. Vi behöver råvaror och energi till så mycket annat, så sparsamhet blir viktigare och viktigare. När vi minskar energianvändningen i den byggda miljön får vi skogsråvara över för industriändamål och kanske även för tillverkning av fordonsbränslen. Konkurrensen om bioråvaran har ökat. Alla takytor i framtidens byggnader kanske inte behövs för att producera värme, el och varmvatten till husen som taken sitter på. Kanske blir det energi över för industri- och transportsektorn om husen är riktigt energisnåla och vi själva lär oss att spara energi . Men den stora utmaningen är inte nybyggnationen utan det är det som vi redan har byggt. Att energieffektivisera gamla hus är betydligt svårare än att bygga smarta nya hus. I en av reservationerna påpekar vi hur viktigt det är att man inte glömmer bort innemiljöfrågorna när man renoverar gamla hus. Aktuellt är oron för att dåligt genomförd relining av gamla avloppsstammar kan leda till kemiska emissioner och öka risken för cancer. Om nya mattor limmas på gamla eller om gammalt lim inte tas bort på rätt sätt innan nya ytmaterial sätts in kan även det leda till kombinationer mellan material som ger emissioner som kan vara mycket hälsofarliga. Byggmaterial från olika epoker i byggindustrin fungerar nämligen inte alltid så bra med varandra, och man har ofta inte förutsett dessa problem. I samband med renoveringar av exempelvis miljonprogramområdet gör man ibland förändringar av lägenheternas indelning. Då är det viktigt att man även gör nya beräkningar av ventilationen i husen så att den anpassas till den nya indelningen av lägenhetsvolymer och rumsvolymer. Förändrad användning är faktiskt ofta en orsak till att byggnader vid renoveringar blir hälsofarliga eftersom den ursprungliga tekniken är så pass optimerad till en viss form av belastning. Men det är möjligt att nå både energi- och miljöfördelar och fördelar när det gäller inomhusklimat vid renoveringar. Vi pekar i en av våra reservationer på att det är viktigt att man tar hänsyn till det och jobbar för att det bevakas. Den genomsnittliga medborgaren vistas numera inomhus av dygnets alla timmar. Vi som har haft turen att få ett jobb vistas ofta i många olika miljöer, och vi kan ofta göra avbrott både för fika, lunch och så vidare. Men å andra sidan hinner vi kanske inte sova så många timmar i våra sängar. Men de minsta och de som är mest känsliga och sårbara för dålig inomhusmiljö sover ofta väldigt länge i sin säng. Om de är duktiga och lättskötta får de ganska tidigt ett eget rum att sova i. är det ett litet rum med liten luftomsättning. Kanske ligger det vägg i vägg med ett våtutrymme som ett badrum, en toalett eller ett kök. Hur många av dygnets alla timmar vistas små barn i sitt lilla rum, och hur hälsosamt är det? är det naturligtvis inga fel på barnens rum. Men i de fall där det finns en fuktskada i närheten är det kanske just de snälla och lättskötta barnen som drabbas värst. Att vi vistas en så stor del av vårt liv inomhus ställer alltså stora krav på den byggda miljön. Det gäller inte bara våra bostäder. Sjuka hus har blivit ett begrepp på alla typer av byggnader som gör att människor blir sjuka.