prot · GX09144 · 2010-06-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i skatteutskottet och som suppleant i finansutskottet. Talmannen förklarade vald till ledamot i skatteutskottet () suppleant i finansutskottet () 3 § Meddelande om skriftliga frågor Talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in till och med skulle besvaras av statsråd efter det att frågan framställts. 4 § Svar på interpellation 2009/10:470 om utveckling av skolans resultat 1 Utbildningsminister (): har frågat mig om de åtgärder regeringen har vidtagit har givit någon form av resultat vad gäller utvecklingen av skolans resultat och om jag avser att agera framöver. Det är väl känt att skolpolitiken har långa ledtider. I sin interpellation talar om svenska 20-åringars utbildningsnivå. De som då var gick i 19962005 och i gymnasiet, om de gick direkt, 20052008. Av skoltid gick de maximalt med den nya regeringen. , 20002009, har andelen 20-åringar med slutbetyg från gymnasiet varierat mellan , och endast cirka två av tre 20-åringar har haft grundläggande högskolebehörighet. Statistiken gäller elever som började i Socialdemokraternas gymnasieskola under deras regeringstid 19962005, och siffrorna visar att svensk skolpolitik måste förändras. Regeringen har beslutat om en mängd större reformer på skolområdet i syfte att främja elevernas kunskapsutveckling. Inom och motsvarande skolformer pågår till exempel en satsning för att stärka de yngsta elevernas kunskaper i att läsa, skriva och räkna och ett arbete med att utarbeta tydligare kursplaner i alla ämnen. Genom dessa förändringar anser regeringen att måldokumenten för och motsvarande skolformer kan bli ett tydligare verktyg och stöd för lärarna i såväl planeringen av undervisningen som uppföljningen och utvärderingen av elevernas kunskapsutveckling. Målet är att alla elever ska ges en verklig möjlighet att uppnå mål. Detta är nödvändigt även för att förbättra resultaten i gymnasiet. Regeringens gymnasiereform syftar till att fler elever ska få lämna gymnasiet med en examen med godkända resultat. Reformen innebär också att det blir tydligare behörighetskrav, så att eleverna har de förkunskaper som behövs för att klara gymnasiet. Därmed höjs också kvaliteten på gymnasieutbildningen. Alliansens reformer kommer att börja tillämpas /12 och föregås av en omfattande informationsinsats till huvudmän och personal. De studerande ska vara väl förberedda för studier på nästa utbildningsnivå. Detta måste avspeglas i behörighetskraven. Det gäller såväl behörighetskraven till gymnasiets program som kraven för grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Även behörighetskraven till högskolan har skärpts för att eleverna ska vara bättre förberedda för sina högskolestudier. Nya skärpta regler gäller från och med antagningen till . tillämpas de nya kraven på gymnasieexamen. Detta kan temporärt komma att innebära att andelen elever som är behöriga till högre studier sjunker. Men det ökar kvaliteten och förutsättningarna för studenterna att också klara studierna bättre. Lärarnas utbildning och kompetens är några av de viktigaste faktorerna för elevernas resultat. Därför har regeringen satsat på lärarfortbildning som en del i det så kallade Lärarlyftet där behöriga lärare har givits möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper. Vidare görs grundläggande förändringar av den svenska lärarutbildningen för att ge en tydligare struktur och högre kvalitet och för att man därmed bättre ska kunna leva upp till skolväsendets behov. De nya lärar- och förskollärarutbildningarna startar . Avslutningsvis, herr talman, menar jag att dessa reformer som regeringen har vidtagit jag har nämnt några och det finns fler kommer att leda till en positiv utveckling av den svenska skolans resultat. 2 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret även om det inte var något svar på min fråga. Vi går in i en intensiv valrörelse. Många av oss minns valrörelsen och som både då och sedan har utmålat svensk skola som om den skulle vara i moras. Han har gett en svart bild av svensk skola. Man kan undra varför. Kritiken riktades framför allt mot eleverna. Svenska elever utmålades som de bråkigaste i världen. De visar få tecken på kreativitet, utom möjligtvis när det gäller att göra taktikval för att minska den egna arbetsbördan, menade man. På det sättet skulle de också lära sig mindre. hade under förra valrörelsen valaffischer med mopeder som körde omkring i klassrummen. Det skulle visa på hur flummig den svenska skolan var. är det före valet. Då är det väl också rimligt att följa upp vad regeringen verkligen har åstadkommit. har tidigare uttalat sig om att det var enkelt att ta fram en skollag. Den kom det absolut sista datum som man fick lämna propositioner till . Det allvarliga är att elevernas resultat inte har blivit bättre. Någonstans måste man väl ändå ta ansvar för de som har gått. konstaterar på en rad områden att det finns få konkreta resultat som går i positiv riktning. Drygt en av tio elever når inte behörighet till gymnasiet . Sedan valet har andelen behöriga sjunkit . Detta är en oerhört allvarlig och viktig trend. Både andelen 20-åringar som har fullföljt gymnasiet och andelen 20-åringar med behörighet till högskolan ökade . Sedan valet har ingen utveckling skett alls. Dessa faktorer handlar om hur stor andel av eleverna som når tillräckliga resultat för att gå vidare till nästa utbildningsnivå. Detta är relevanta och prioriterade mål; det har vi socialdemokrater och faktiskt också regeringen uttryckt. Då är det ganska besvärande att regeringen inte har uppfyllt detta. Om man har suttit och inte har lyckats vända någon trend borde det leda till viss eftertanke. Därför skulle jag återigen vilja ställa frågan till utbildningsministern. Utbildningsministern säger ju själv att det är mycket som har hänt och att det är mycket som är på gång. Vore det då inte rimligt att någon av de åtgärder som regeringen har vidtagit om så bara det faktum att vi har en så enormt kraftfull utbildningsminister skulle ge en indikation på att någonting hände med resultaten? Vi tycker ju alla att resultaten måste bli mycket bättre. Min fråga, som jag inte tycker att utbildningsministern svarade på, är alltså: Vore det inte rimligt att någon kurva ändå pekade åt rätt håll? 3 Utbildningsminister (): Det är en lång rad kurvor som pekar åt rätt håll i svenskt utbildningsväsen. Men slutresultaten när eleverna är 16 eller kommer att dröja. Det har jag sagt från början. Jag är övertygad om att de reformer vi nu gör kommer att vända utvecklingen. Men jag är inte säker på att det kommer att bli mätbart ens . Det tar så . En ny lärarutbildning sjösätts . Ni har röstat emot den, så om ni skulle vinna valet genomförs den inte alls. Men om vi vinner valet och den genomförs kommer den alltså att sjösättas, men det är klart att det tar innan den ger effekt. Det tar tid innan de stora förändringarna ger effekt. Det viktiga är i vilken färdriktning man går. De förändringar vi nu genomför beror på de misslyckade resultat som den tidigare skolpolitiken ledde till. Jag ser att den förre skolministern också sitter i salen. Han var skolminister . Det är inte så att de sjunkande resultaten under socialdemokratins senaste vid makten nödvändigtvis beror på åtgärder som vidtogs då. Det är min bedömning att det faktum att resultaten har sjunkit beror på missgrepp som gjordes . Det var och 80-talet som många av de reformer infördes som är orsaken till dagens misslyckande. Det var kommunaliseringen av skolan 1990. Det var lärarutbildningsreformen . Det var avskaffandet av betygen i låg- och mellanstadiet. Man sköt upp det till årskurs 8. Det skedde 1980, och där var i princip enig. Det var alla partier överens om. Det är beslut som fattades långt tillbaka i tiden som är orsaken till de sjunkande resultaten. Eftersom hänvisar till kan också läsa den väldigt stora undersökning som gjorde 2005 och redovisade till den tidigare regeringen. Där gör de en analys av varför resultaten i svensk skola sjunker. De pekar just på de stora strukturreformer som infördes . Det är de som leder till dagens låga resultat, för det tar så . Det är bra att det tar när det går nedåt, men det är trist att det tar när man vill att det ska gå uppåt. Men att det tar är ingen ursäkt för att vara sen med att genomföra reformer. genomför vi ett antal reformer. Den förra regeringen gjorde i princip ingenting . genomför vi ett antal reformer. Det kommer att ta tid, men de kommer att lyfta resultaten i den svenska skolan. 4 (): Det är intressant att säger att han inte tar något ansvar alls för de här fyra åren utan att allting handlar om vad som hände på 70- eller 80-talet. Jag tycker att det är dags att börja ta ansvar. Det är faktiskt du som är med och regerar. Jag tycker också att det är intressant att utbildningsministern nämner 70-talet. Det är väl den enda gången som ni har innehaft statsministerposten och också, om jag kommer ihåg det rätt, skolministerposten. Många av de saker som skolan arbetar efter var det en moderatledd regering som tog fram, till exempel läroplaner och annat. Jag tycker att det är lite tråkigt att man skyller på andra i stället för att ta eget ansvar. Det vi ser nu i svensk skola är någonting som ska diskuteras i en kommande interpellationsdebatt, nämligen att lärartätheten minskar, att lärare avskedas på löpande band och att resultaten inte går upp. Andelen behöriga sjunker faktiskt. Jag tycker att det är väldigt allvarligt. Utbildningsministern pratar om en ny lärarutbildning. Det må så vara, men vad innebär den nya lärarutbildningen och vad är anledningen till att vi har yrkat avslag på det förslaget? Jo, vi tycker att även de små barnen har rätt till mattespecialister, svenskspecialister och specialister i engelska. Det är så vi ökar läskunnigheten och kunskaperna i matematik, inte genom att införa en modell som möjligtvis kunde fungera men som inte gör det 2010, 2011 eller 2012. En ny gymnasieskola ska sjösättas. Där sänker man någonsin de teoretiska kunskapskraven för hälften av ungdomarna som går där. Jag tycker inte att det är att höja kunskapsnivån och ha ambitionen att höja resultaten i svensk skola. Utbildningsministern har pratat om den svenska flumskolan som han påstår att Socialdemokraterna har stått bakom. Då måste han väl inbegripa tidigare statsministrar från och en del moderater också. Det är viktigt att ta det här på allvar. Det finns inga enkla lösningar på svåra problem. Det här kräver självfallet gedigna åtgärder. Man måste också vidta åtgärder varenda dag. Man kan inte säga att man struntar i alla de ungdomar som går i gymnasieskolan och att man ska satsa på en läsa-skriva-räkna-garanti för de minsta barnen. Jag tycker att det är jättebra med en läsa-skriva-räkna-garanti för de minsta barnen, men vi har ungdomar som går i gymnasieskolan. De har rätt att få stöd och hjälp för att kunna klara sig. I arbetslöshetens spår ser vi att de som har absolut svårast att klara sig är de som inte har en fullständig gymnasieexamen. Dem struntar utbildningsministern i. Han säger att vi ska börja med sex- eller sjuåringar som börjar i skolan. Det är jättebra, men det finns väldigt många elever som missar sina möjligheter för att man inte sätter in förstärkningar och för att deras lärare nu avskedas för att det är viktigare att sänka skatterna för höginkomsttagarna. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att statsrådet inte kan peka på en enda kurva som har blivit förbättrad . Det är faktiskt väldigt anmärkningsvärt. 5 Utbildningsminister (): Jag vill till protokollet notera det sade. Hon sade att lärartätheten är lägre än under den förra regeringen. Jag skulle vilja att i nästa inlägg belägger det med statistik. Jag har här SCB:s och statistik, och den visar att lärartätheten är högre än vad den var under den förra mandatperioden. är välkommen att i nästa inlägg berätta vad hon stöder sitt påstående på. säger att gedigna åtgärder bör vidtas. Det är ju det vi gör. Vi lägger om hela den svenska utbildningspolitiken. Det är inget styrsystem som inte förändras. har fattat rader av stora, genomgripande beslut. Det gäller till exempel en ny skollag, direktiv för nya läroplaner som jobbas fram, ett nytt betygssystem, en ny lärarutbildning och nya behörighetskrav. Det är en lång rad reformer som genomförs. Det enda gör är att yrka avslag på dem, och om hon är för dem lite grann säger hon: Okej, det här kanske är rätt riktning, men vi gör hälften. De gedigna åtgärder som vill vidta är ju en bråkdel av det vi gör. Resten säger hon nej till, och hon har inga egna alternativ. satt ni vid makten, och ingenting hände. Resultaten bara fortsatte utför. Det är nu vi tar ansvar för utbildningspolitiken. säger att jag ska ta ansvar för utbildningspolitiken. Att hålla på med nya skolreformer är nästan det enda jag gör från det jag vaknar till det jag somnar. Jag lovar att om vi nu sitter kvar kommer man att vara helt sönderstressad ute i skolor av alla reformer som kommer och som ska genomföras. Det kommer att komma kritik mot att det är för mycket som sker. Men vi vidtar alla dessa åtgärder därför att den tidigare utbildningspolitiken var misslyckad. Jag håller med om att många ungdomar i tonåren slås ut ur Socialdemokraternas gymnasium. Det är bedrövligt att det är så. Vi lägger om gymnasiet, och för den gruppen ungdomar som kanske har det allra svårast med teoretiska studier har vi redan startat lärlingsutbildningar. går det 8 000 lärlingar i lärlingsutbildning, och det kommer förmodligen att vara över 10 000 . Då säger : Det vill vi också ha. Men ni säger också att de ska tvingas bli högskolebehöriga. Följden av det kommer att bli att många av dem hoppar av. Jag har mött massor av dessa lärlingar under mina besök. De säger att skulle de behöva läsa in teoretisk högskolebehörighet skulle många av dem inte fullfölja, och det säger deras lärare också. Utslagningen skulle öka. Vad är det för fel på yrkesutbildningar? Ni kallar er för arbetarparti, men ni föraktar yrkesutbildningar, . Låt mig gå tillbaka till den första frågan. Vad stöder du dig på när du säger att lärartätheten är lägre än när ni styrde? 6 (): Jag tror att kvalitet är bättre än kvantitet också när det gäller utbildningspolitik. har inte med ett enda ord kunnat redogöra för en enda kurva eller ett enda resultat som har blivit bättre under de här fyra åren. Det tycker jag är djupt anmärkningsvärt när man både i förra valrörelsen och under den här mandatperioden går så till storms och utmålar att det var en quick fix. Han säger att sossarna har varit så otroligt dåliga och att allting var flumskolans fel. Inte en enda kurva och inte ett enda resultat har blivit bättre på de här fyra åren. I stället använder tiden till att säga att vi inte skulle stå för yrkesutbildningar. Det var ju vi som startade den kvalificerade yrkesutbildningen. Det var vi som ville att det skulle införas en yrkeshögskola. ungdomar hade haft tillgång till en ny, modern lärlingsutbildning om inte vid det tillfället hade valt att riva upp allt. Sedan lämnade han en liknande proposition med det stora undantaget att hälften av ungdomarna ska stängas ute från tillräckligt med teoretiska kunskaper. Jag kan inte förstå att det ska vara så viktigt att stänga ute hälften av ungdomarna. av eleverna på byggprogrammet nådde allmän behörighet 2009 jämfört med 91,8 på naturprogrammet. Varför är det då så viktigt att försämra? Det handlar inte om att man ska gå på högskolan, men man ska ha tillräckligt med kunskaper med sig och kunna göra nya val. Jag har kvar att tala, och jag vill återigen poängtera att jag hoppas att berättar hur resultaten har förbättrats under de här fyra åren. 7 Utbildningsminister (): Jag konstaterar att kastar ur sig en rad påståenden, och när jag ber henne belägga något tiger hon. Lärartätheten är högre än 2006, den är högre än 2005, den är högre än 2004 och den är högre än 2003. Under det läsår som precis har avslutats var lärartätheten i svensk skola högre än något av åren under den senaste socialdemokratiska mandatperioden. Jag har hört svartmåla skolan ett antal gånger . Det är högre lärartäthet , . Försök inte med den bluffen under valrörelsen, för den håller inte om du inte har någon annan siffra än dem från SCB och som du stöder dig på! Ja, , av eleverna har högskolebehörighet av dem som fullföljer vissa av yrkesprogrammen. Problemet är att väldigt många ungdomar hoppar av. När säger att når högskolebehörighet menar hon av dem som över huvud taget får ett slutbetyg. Problemet är att väldigt många hoppar av på vägen dit. De som har det allra svårast i skolan får aldrig slutbetyg, för de har inte orkat med och har lämnat skolan innan de kan få något sådant. Ungefär en tredjedel av eleverna i varje årskull i det svenska gymnasiet är dropouts. Antingen blir de inte högskolebehöriga eller så hoppar de av. De når inte det höga mål som och hennes parti har satt upp om att alla ska bli högskolebehöriga i . Var tredje ungdom slås ut i er gymnasieskola, och ert svar är: Riv upp den borgerliga reformen och gå tillbaka till denna skola som skapar sådan utslagning! Det är ert svar, och vi säger: Det är inget fel på att lära sig ett yrke. Det är inget fel på att vara lärling. Det ger ungdomarna nya möjligheter, . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:483 om vårdnadsbidraget och det svenska språket 8 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag var medveten om konsekvenserna av införandet av det så kallade vårdnadsbidraget och vilka åtgärder jag avser att vidta för att fler barn i invandrartäta områden ska få gå i förskolan. Dessutom har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att de barn som inte lär sig det svenska språket ordentligt ändå ska klara av skolan. Syftet med vårdnadsbidraget är att möta barnfamiljernas behov. Det är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv. Vårdnadsbidraget ger föräldrar möjlighet att tillbringa med sina barn och kan innebära en mjukare övergång mellan ledighet med föräldrapenning och barnets start i förskolan. Vårdnadsbidraget kan lämnas längst till dess att barnet fyller . Utgångspunkten är att barnomsorg ska organiseras utifrån barnets bästa inte utifrån förskolans, kommunens eller olika myndigheters behov och önskemål. Barn är olika och behöver olika former av omsorg, i synnerhet när de är små. Utrymmet för flexibilitet och valfrihet bör vara detsamma för alla familjer, oavsett nationalitet och bakgrund. I har vi valt ett system där varken riksdag eller regering detaljstyr kommunernas verksamhet. Det är kommunerna som har huvudansvaret för resurser, prioritering och planering av sin verksamhet. Förskolan har dock byggts ut snabbt, och utbyggnaden fortsätter. gick av alla ett- till femåringar i förskola. Sammantaget går av alla ett- till femåringar i någon form av förskoleverksamhet. På regeringens initiativ har kommunerna en skyldighet att, , utöka den allmänna förskolan till att gälla alla barn redan . Därmed får fler barn tillgång till en avgiftsfri förskola, vilket förstås även gäller de invandrartäta områden som interpellanten frågar om. Förskolans kvalitet är central och den hotas inte av vårdnadsbidraget. Regeringen genomför viktiga reformer för kvaliteten i förskolan reformer som den förra regeringen inte lyckades genomföra. Förskolan blir , i förslaget till ny skollag, en egen skolform. Förskollärarna kommer att få ett utökat ansvar för det pedagogiska arbetet. Vi utvecklar läroplanen för att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Vi lägger om förskollärarutbildningen. remitteras också ett förslag om att införa yrkeslegitimation för förskollärare för att ytterligare stärka kvaliteten i själva yrkesutövningen. Vi har också tagit initiativ till det vi kallar Förskolelyftet, vilket är en stor fortbildningssatsning för förskolepersonal. Den viktigaste insatsen för elever som har svårt med svenskan är en generell kvalitetshöjning i skolan. Elever med de svagaste förutsättningarna är också de som drabbas mest av dålig kvalitet i undervisningen och bristande studiero. Fler elever kan nå skolans mål med tydliga krav, kontinuerlig uppföljning av elevernas kunskaper och en bra kommunikation med föräldrarna. Dessutom har regeringen tagit initiativ till flera satsningar för att de elever som behöver särskilt stöd verkligen ska få det. Vi har till exempel infört en ny lärarutbildning som kommer att starta och återinfört speciallärarutbildningen. Med den nya skollagen får föräldrar och elever rätt att överklaga åtgärdsprogram, och vi har infört ett särskilt statsbidrag för att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. En annan viktig faktor för språkutveckling och integration av barn med utländsk bakgrund är föräldrarnas språkkunskaper och integration, som i sin tur påverkas av möjligheten till arbete och egen försörjning. Regeringens mest prioriterade fråga är att sätta fokus på jobben, och syftet med regeringens åtgärder på det integrations- och arbetsmarknadspolitiska området är att bidra till ökad integration för såväl barn som föräldrar med utländsk bakgrund. 9 (): Tack, utbildningsministern, för svaret även om det inte var svar på de frågor jag hade ställt! är ett mångkulturellt samhälle. Det är ett samhälle med lite drygt nio miljoner invånare och ett samhälle där folk har sin bakgrund i detta land eller i någon av 100150 andra nationer. Det är ett land som, skulle jag vilja påstå, har blivit rikare och bättre av den mångfald som vi ser i vårt samhälle. Men en grundförutsättning för att ett sådant samhälle ska fungera på ett bra sätt är naturligtvis att vi kan kommunicera med varandra. Där är det svenska språket nyckeln. Det svenska språket är vårt gemensamma verktyg för kommunikation och för vår möjlighet att hitta arbete, kunna samsas och kunna förstå varandra. Det svenska språket är naturligtvis också en nyckel när det handlar om att kunna tillgodogöra sig den utbildning som finns tillgänglig för alla i förskolan, och gymnasieskolan. Jag kan också säga att jag är oerhört stolt över att vi har en högskola och universitetsvärld som är öppen för alla. Jag tror att de allra flesta, också utbildningsministern, kan hålla med om detta att svenska språket är en nyckel om vi fortsatt ska kunna utveckla vårt gemensamma land, vårt samhälle, så att det blir ännu bättre och mer konkurrenskraftigt och framför allt så att vi kan se till att människor oavsett bakgrund kan bygga sig ett gott liv och känna en stor frihet att bygga just detta goda liv. Jag tror att väldigt många, kanske framför allt vi som har invandrat till , kan vittna om att när detta inte finns på plats och man inte behärskar svenska språket är det oerhört svårt. Det är oerhört svårt att känna sig som en del av samhället. Det är oerhört svårt att kunna tillgodogöra sig utbildning oavsett om det är i , gymnasieskolan eller någon annanstans. Det är också oerhört svårt att kunna få jobb och hitta en egen försörjning och därmed ta del av den frihet som det innebär. Därför, herr talman, är det oerhört förvånande att den här regeringen inför ett bidrag som i praktiken visar sig leda till att framför allt barn från invandrartäta förorter och från familjer med invandrarbakgrund inte får gå i förskolan . All forskning visar, och jag tror att även våra personliga erfarenheter är sådana, att det sker mycket med barnets språk just de år som vårdnadsbidraget gäller. Mellan ett och ålder händer oerhört mycket med barnets språkutveckling. Mycket av språkkunskaper, språkkänsla med mera grundläggs då. Jag har därför ställt ett antal frågor till utbildningsministern. Den första gällde om han såg konsekvenserna av det som beskrivs i medierna där barn, inte minst på , dras ur förskolan så att förskolor måste stänga för att barnen stannar hemma. Det är fråga om hem där man kan anta att det inte sker så oerhört mycket vad gäller svenska språket.