prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Talmannen meddelade att (FP) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade vidare att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till justitieutskottet Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i justitieutskottet. Talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet (V) 4 § Utökning av antalet suppleanter i utskotten Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 22 till 24 i från 23 till 25 i finansutskottet från 23 till 24 i skatteutskottet från 23 till 25 i justitieutskottet från 20 till 21 i civilutskottet från 26 till 28 i utrikesutskottet från 24 till 25 i försvarsutskottet från 23 till 24 i socialförsäkringsutskottet från 26 till 28 i socialutskottet från 24 till 25 i kulturutskottet från 26 till 27 i utbildningsutskottet från 23 till 24 i trafikutskottet från 23 till 26 i miljö- och jordbruksutskottet från 26 till 28 i näringsutskottet från 26 till 27 i arbetsmarknadsutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 5 § Val av extra suppleanter i utskotten Företogs val av extra suppleanter i utskotten. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleanter i (KD) (KD) suppleanter i finansutskottet (KD) (KD) suppleant i skatteutskottet (KD) suppleanter i justitieutskottet (V) (KD) suppleant i civilutskottet (KD) suppleanter i utrikesutskottet (KD) (KD) suppleant i försvarsutskottet (KD) suppleant i socialförsäkringsutskottet (KD) suppleanter i socialutskottet (KD) (KD) suppleant i kulturutskottet (KD) suppleant i utbildningsutskottet Skånberg (KD) suppleant i trafikutskottet (KD) suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet (V) (KD) (KD) suppleanter i näringsutskottet (KD) (KD) suppleant i arbetsmarknadsutskottet (KD) 6 § Meddelande om partiledardebatt Talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 7 § Meddelande om aktuell debatt om våldsbejakande extremism Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om våldsbejakande extremism anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle justitieminister (M) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om våldsbejakande islamistisk extremism begär en aktuell debatt i angående våldsbejakande islamistisk extremism. Vi föreslår att debatten, på grund av det stora allmänintresset, hålls möjligt. Sedan terrordåden mot har världens länder tvingats inse, och på olika sätt hantera, hotet från islamistiska extremister. Vi har i anpassat vår lagstiftning till att möta denna nya form av brottslighet och frågorna har haft ett latent intresse i samhällsdebatten. har flera händelser som är av stor vikt i det säkerhetspolitiska arbetet inträffat. har den svenska lagstiftningen mot terrorism prövats i domstol. Vi har blivit utsatta för ett terrordåd från en islamistisk extremist i . utkommer med en rapport om våldsbejakande islamistisk extremism. Denna rapport har vi väntat på och dess slutsatser kommer att kunna bli värdefulla för hur arbetet mot den våldsbejakande islamistiska extremismen ska bedrivas. Enligt regeringsbeslut ska rapporten innehålla beskrivning om hur situationen ser ut i , vilka radikaliseringsprocesser som kan urskiljas och de verktyg och strategier som kan användas mot radikaliseringen. Med anledning av detta anser vi att det är av största vikt att anordnar en aktuell debatt där partierna kan redogöra för sin syn på hotet från, och åtgärder mot, våldsbejakande islamistisk extremism. (SD) Gruppledare 8 § Meddelande om aktuell debatt om svenska elevers skolresultat Talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraternas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om svenska elevers skolresultat anordnas . Från regeringen skulle utbildningsminister (FP) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om extrainsatt debatt i kammaren Socialdemokraterna begär en extrainsatt debatt i kammaren mot bakgrund av de kraftigt försämrade resultaten för svensk skola. Den omfattande PISA-undersökning med jämförelser mellan 65 länder och regioner som presenterades , visade en mycket negativ bild av läget i skolan. Även om tidigare undersökningar visat liknande mönster, visar det sig nu att svenska elevers resultat sjunkit även inom ämnen där vi tidigare haft en internationell topposition. visade också att den svenska skolan lyckas allt sämre med sitt kompensatoriska uppdrag, där nu ligger under OECD-genomsnittet när det gäller att kompensera för social bakgrund, och bland de sämsta länderna i jämförelsen när det gäller att kompensera elever med utländsk bakgrund. Såväl regering och opposition som olika samhällsaktörer har fäst stor uppmärksamhet på undersökningen, och vi anser att partier bör diskutera frågan i kammaren. 9 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2010)733, KOM(2010)738 och KOM(2010)745 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)747 till civilutskottet 10 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:TU1 betänkanden /11:FiU2FiU5 11 § Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU4 Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang (prop. 2009/10:241). 1 (M): har det varit fritt fram för försäkringsbolagen att kräva generella fullmakter av folk som vill teckna privata personförsäkringar, allt för att försäkringsbranschen ska kunna dammsuga journaler i jakt på hälsodata, mystiska symtom och genetisk information om nedärvda risker för att drabbas av bröstcancer, Alzheimers sjukdom eller andra allvarliga sjukdomar. Försäkringstagaren har inget annat val än att skriva under fullmakten. skriver han eller hon också bort sin rätt att själv disponera över sin patientjournal, detta oavsett om bolaget beviljar eller inte beviljar personen en försäkring. Men integritetskränkningen slutar inte där, utan fullmakten gäller även efter det att försäkringstagaren har avlidit. Den ger bolaget en obegränsad möjlighet att samla in journaluppgifter och lagra överskottsinformation. Detta är känsliga uppgifter som bolagen behöver för att hålla premiekostnaden på en acceptabel nivå eller som helt enkelt kan vara bra att ha. Man kan verkligen undra varför de upprörda reaktionerna har uteblivit. Men så här uselt har skyddet varit under alla år för försäkringstagarnas integritet. Det känns väldigt bra att kunna konstatera att samtliga riksdagspartier ställer sig bakom civilutskottets betänkande CU4. Reformen går ut på att försäkringsbolagen inte längre slentrianmässigt ska kunna begära samtycke i form av generella fullmakter för att sedan fullt lagligt, som det är , plöja patientjournalerna på längden och tvären. I grunden finns det en seglivad konflikt mellan å ena sidan försäkringsbranschens behov av korrekta uppgifter om försäkringstagarnas hälsotillstånd, och det får man inte glömma försäkringstagarkollektivets intresse av att slippa betala onödigt dyra försäkringar. Förklaringen till att bolagen inte längre motsätter sig en begränsning av fullmakter är att regeringen genom dessa lagändringar som ligger till grund för vårt betänkande tillgodoser branschens informationsbehov med kompensatoriska åtgärder. Samtycke ska fortfarande kunna inhämtas. Det är inget absolut förbud. Men det ska bara kunna ske i fall där det särskilt behövs, till exempel vid skaderegleringar. En annan integritetsförstärkning som görs är att när samtycke krävs kommer detta samtycke att ha en tidsbegränsad giltighet. blir bolagen skyldiga att informera om vad det innebär att lämna ett samtycke. Det kan tyckas självklart, men ingen som har gett sitt samtycke ska i efterhand behöva känna sig avlurad känslig information. Möjligheten till domstolsprövning är också en klar förbättring. Bolagens påstående om att hälsouppgifter är nödvändiga ska nu kunna överklagas av den som ansöker om en försäkring men får nobben. Sist men inte minst: Vi alliansvänner i civilutskottet gör i likhet med övriga ledamöter samma bedömning som regeringen när det gäller reformens betydelse för barnförsäkringar. Integritetsförstärkningarna som sjösätts kommer helt klart att minska risken för att felaktiga eller ofullständiga uppgifter förs in i barns journaler, inte öka, som vissa remissinstanser har invänt. För varför skulle föräldrar och skolsköterskor vilja försämra försäkringskollektivets villkor när deras egna barn ingår där? Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 12 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (prop. 2010/11:1 delvis). 2 (S): Jag börjar med formalia. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall till reservationerna 1, 3 och 9. Därefter väljer jag att vända mig till mina borgerliga kolleger i civilutskottet och säga att jag är självkritisk. Socialdemokratiska regeringar genomförde tidigare en del bra politik på bostadsområdet. Bland annat var det bara under de socialdemokratiska regeringsåren som det byggdes bostäder i den omfattning att det täckte behoven. Men det var inte tillräckligt. Jag räknar med att vi kan vara överens så långt. Socialdemokratiska bostadspolitiker har länge påtalat fel och brister inom den svenska bostadspolitiken, men de har inte alltid hörsammats. Därmed hoppas jag att vi i dagens debatt kan lämna bostadspolitikens forntid och koncentrera oss på nu- och framtiden, hur vi ska göra för att skapa en bättre bostadspolitik för människors bostadsdrömmar. Hem ljuva hem. Egen härd är guld värd. Mitt hem är min borg. Det finns många sätt att säga vad hemmet betyder för oss otaliga inredningstidningar, inredningsprogrammen på tv, den tid och de pengar som vi lägger på våra hem. Hemmet är en mänsklig drift. Hemma ska vi vara varma och trygga. Hemma ska vi bo med de människor vi har valt, och som har valt oss. Hemma kan vi vara de vi vill vara. Jag tror att det är därför vi gillar att skriva om, fotografera och tala om våra hem i olika offentliga sammanhang. Hemmet har en alldeles speciell plats i våra hjärtan och i våra drömmar. Antingen kan vi bestämma att bara några ska få bo i de där drömhemmen, eller också konstaterar vi att hemmet betyder så pass mycket för vårt välbefinnande, för vår välfärd och för vårt liv att alla ska kunna bo så att det passar dem. Det senare, herr talman, är politik. Det handlar om att vilja en utveckling som är allt annat än självklar. Därför har vi socialdemokrater tillsammans med och ett tydligt mål för bostadsbyggandet. Vi säger: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Sakta börjar svensk byggindustri kravla sig upp från den historiska bottennivå som 2009 var för bostadsbyggandet. Från att ha tryckt på alla stoppknappar som fanns ökar nu byggandet tyvärr inte tack vare regeringens politik, kanske man ska säga, eftersom jag tror att ökningen hade kunnat bli ännu större med en aktiv regeringspolitik, utan trots en avsaknad av densamma. Men det kommer inte att lösa bostadsbristen för de hundratusentals 90-talister som vill flytta hemifrån och bli vuxna. Det kommer inte att uppfylla unga barnfamiljers dröm om en egen täppa. Det kommer inte att ge de äldre som vill bo smart för att själva klara ålderdomen den möjligheten. Och framför allt kommer det inte att ta bort den där klumpen i magen som många av oss känner när vi läser om ränteprognoser och boprisernas utveckling. Grunden till dessa problem är nämligen att det byggs för lite. Vi måste massivt och rejält öka byggandet om det ska svara upp mot dagens och morgondagens behov. Det byggs för lite, och anledningen är ett bostadspolitiskt vakuum. Din rätt att bo är inte längre en politisk utmaning utan har med den regering som vi har haft blivit ett strikt individuellt problem som du får lösa bäst du vill. Vakuumet ger många bostads- och hemlösa, men det avslöjar också att man inte har en dröm för . För mig är inte bostadspolitik bara en dörr att gå in genom till det egna hemmet. Det är samhällsbyggnad för framtiden. Det är en vision om den socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbara värld jag vill bygga. Det handlar om de förskolor, skolor, mötesplatser och lekytor som finns mellan husen. Det handlar om att vi som bor där ska ha makten och ansvaret över vår hembygd för att det blir tryggare och roligare så. Jag vill kunna kombinera mina särintressen och min livsstil med att få ingå i ett större sammanhang där vi grannar ser och bryr oss om varandra. Det är samhällsbyggnadspolitik för mig, och jag förstår om det är verklighetsfrämmande om man ser bostadspolitiken som en marknad vilken som helst. Men rätten att bo är så mycket viktigare än valet av till exempel tvättmedel när vi storhandlar. Efter fyra tysta bostadspolitiska år hörs nu lite andra ljud i skällan. Den nya bostadsministerns tal manar till mycket försiktig optimism, även om bostadsministern hellre talar om fler boendemöjligheter än om fler bostäder. När han talar om unga bostadslösa talar han om fler hyresmöjligheter, inte fler hyresrätter. Statsministern talade i regeringsförklaringen om vikten av fler hyresrätter, men sedan har ingenting hänt. Det hela kröntes med en artikel på just när vi har budgetdebatt. Det är tråkigt att ministern inte kunde vara här själv och diskutera frågorna. Läget är akut. Vi har, precis som jag har beskrivit, ett antal stora utmaningar inom bostadspolitiken. Därför vill jag som ny bostadspolitisk talesperson för Socialdemokraterna sträcka ut en hand till mina utskottskolleger på högerkanten. Jag undrar om ni ser samma problem som jag och om ni är beredda att ta tag i dem. Jag är helt öppen för gemensamma problemlösningar. För det första: Ser ni skevheten i nybyggnationen av bostäder? Ser ni att det byggs för ensidigt? Är ni beredda att ta ett politiskt och ekonomiskt ansvar för det? Ser ni varningarna för bostadsbubblan, som Socialdemokraternas ekonomisk-politiske talesperson skriver om på Svenska Dagbladets Brännpunkt ? Ser ni vad det skulle kunna innebära för människor som är skuldsatta nästan upp till taknocken? För det andra: Ser ni att bostadsmarknaden präglas av en oligopolmarknad, där ett antal starka byggbolag kan diktera villkoren och driva upp priserna för konsumenterna? Tycker ni att det är en väl fungerande marknad? Eller ska vi hjälpas åt för att få den att fungera? För det tredje: Vad tycker ni om vår gemensamma markanvändning? Tycker ni verkligen att det är bra att gemensamma tillgångar säljs ut till högstbjudande och blir en kassako för stat och kommuner? Eller ska vi försöka styra markanvändningen så att den blir smartare och mer hållbar? Det är tre frågeställningar jag har funderat mycket i civilutskottet. Jag är öppen för alla diskussioner som kan leda till att människor kan uppnå sina drömmar om det goda boendet. Bostadspolitiken är den största delen av civilutskottets beredningsområde. Ett annat stort och viktigt område är konsumentpolitiken, som också avhandlas i detta budgetbetänkande. Så här i jultider står vi konsumenter verkligen i centrum. Vi ska köpa, köpa mer och när vi ändå håller på gärna lite till. När pengarna är slut ska vi ta snabba sms-krediter eller handla på avbetalning. Det är svårt att komma undan. Konsumtionen har faktiskt blivit en del av vår livsstil, på både gott och på ont, vare sig vi vill det eller inte. Det är därför som vi socialdemokrater i vår reservation tillsammans med och menar att konsumtionen måste vara hållbar. Vi konsumenter måste känna oss trygga i att vi handlar på ett sätt som är ekologiskt och socialt hållbart, ett sätt som brukar och inte förbrukar jordens resurser. Jag måste fråga mina utskottskolleger i Alliansen varför ni är så skeptiska till våra konsumentpolitiska mål. Speciellt nyfiken är jag på och svar. Jag tror nämligen att vi ligger tämligen nära varandra i vår syn att frihandel med etiska förtecken är ett ypperligt sätt att främja ekonomisk utveckling och demokrati i fattiga länder. Jag vet att många folkpartister och kristdemokrater brinner för etisk handel och socialt företagande så varför inte hjälpa konsumenterna att göra kloka val? Avslutningsvis vill jag säga att jag hoppas på en bra och givande första budgetdebatt med det nya civilutskottet. Vi har som sagt ett otroligt viktigt uppdrag. Jag har sträckt ut min hand, så: Ska vi försöka lösa framtidens utmaningar tillsammans? I detta anförande instämde och (båda S). 3 (MP): har tillsammans med Socialdemokraterna och presenterat förslag till ekonomisk politik och budgetpolitik i budgetmotionen Fi230. 1 vår gemensamma kommittémotion C329 har vi sedan vidareutvecklat våra förslag mer detaljerat inom civilutskottets ansvarsområden. Den här regeringen har gjort ett antal val, och jag menar, herr talman, att regeringen i huvudsak har gjort dåliga val, för samhället skadliga val, val som gör att klyftorna ökar på alla plan i vårt samhälle. Regeringen har valt att göra de redan relativt välbärgade ännu mer välbärgade. Man har valt bort stora delar av de resurser som samhället har styrt till områden som gett människor en andra chans. Den som under livets resa av någon anledning hamnat utanför har färre möjligheter att åter hitta en väg tillbaka till ett liv som medborgare, en som kan bidra och bygga. Vi har enkelt uttryckt fått ett samhälle med mer utslagning, ett hårdare samhälle. Regeringen har valt att lämna över till marknaden att lösa många av de problem som kräver mer än en marknad för att alla människor ska få en möjlighet. Det innebär även att regeringen har valt att premiera egoism och att bestraffa solidaritet. Sköt dig själv och skit i andra så skulle man kortfattat kunna sammanfatta regeringens rekommendation till medborgarna. För den som håller sig till den regeln går det bra i Reinfeldtland. Jag påstår inte, herr talman, att det kallare samhället med mer utslagning där mänskliga värden offras för marknadens friare spelrum är orsaken till att det som hände här i hände. Medan, herr talman, jag är övertygad om att i ett samhälle där människan är viktigare än marknaden minskar risken för att individer drabbas av ett utanförskap av det slag som till exempel skulle kunna vara orsaken till de våldshandlingar vi har sett . Vare sig det handlar om ensamma galningar som har skjutit med handeldvapen in i lägenheter eller skolor, enskilda eller grupper som har sprängt bilar eller avrättat personer som försökt spåra högerextrema gruppers aktiviteter, hot mot domare och sprängningar av deras bostäder, polisers outredda övervåld eller självmordsagerande personer, kan man förmodligen utgå från att det allt kallare samhällsklimatet har bidragit till det ökande inslaget av våld. På civilutskottets område är det, herr talman, tydligare än på kanske något annat politikområde hur den ekonomiska omfördelningen har ökat klyftorna, omfördelat makten och gjort många människor rädda, ja, herr talman, rädda för sin egen framtid. Bostaden är nämligen grunden för tryggheten, och när allt fler känner allt tydligare att den förda politiken hotar det egna boendet, då blir människor faktiskt rädda. Den förda politiken, där allt fler hyresrätter ombildas till bostadsrätter och där byggandet av nya hyresrätter går på sparlåga, en politik som styr mot den nya upplåtelseformen ägarlägenheter, och en total ovilja att använda politiken för att sänka boendekostnaderna gör att allt fler känner ett hot och känner att de tvingas bli bolåneslavar. Föräldrar som under ett långt och slitsamt arbetsliv har klarat av att amortera bort lånet på sin bostad eller villa tvingas nu ofta pantsätta sitt boende en gång till, för att på så vis hjälpa sina barn att köpa en lägenhet där jobben finns. För att få tag på en bostad i närheten av jobben tvingas många köpa ett boende, fast det kanske inte alls är säkert att jobbet där blir långvarigt. Möjligheten att bo i hyresrätt under den del av livet när man börjar sin yrkesbana och förmodligen måste flytta ett antal gånger har nämligen blivit väldigt liten. Det är säljarnas marknad, och bostadsbubblan växer snabbt i vårt land, som vi hörde tidigare. Man kan verkligen undra varför regeringen inte ser den risken. Vi får, menar jag, i snabb takt ett tudelat samhälle, ett samhälle med bolåneslavar i den ena ändan tillsammans med dem som har det ännu svårare, som jag tänkte säga några ord om . I den andra ändan har vi de som regeringen bygger sin ställning på, de redan välbärgade. Regeringen har valt att göra om fastighetsskatten så att de som bor i små, lågt värderade villor i områden som är mindre attraktiva har fått höjd fastighetsskatt, medan de som har råd med de attraktiva villorna i de attraktiva områdena har fått kraftigt sänkt skatt. Enbart den förändringen innebar att man tog hundralappar från dem med låga inkomster och gav tusenlappar till dem med höga inkomster . Vi ska heller inte glömma att när fastighetsskatten minskade uppstod det ett betalningsutrymme som relativt snabbt togs i anspråk av högre försäljningspriser. I stället för att styra den betalningsförmågan till gemensamma behov som skola, vård och omsorg har regeringen gjort valet att i takt med att bostäderna byter ägare styra det betalningsflödet, den betalningsförmågan till bankerna. Det är klart att vissa applåderar. Ovanpå det kom rikemansavdraget, som gör att den familj som har råd att anlita arbetskraft för för att höja värdet på den egna fastigheten får hälften av det beloppet, , i ökad förmögenhet som gåva från skattekollektivet. Med största sannolikhet är förmögenhetsökningen för den familj som kan använda bidraget större än bidragsbeloppet, eftersom bidraget kan användas för att tillföra fastigheten just sådana detaljer som har högt värde på marknaden. Tillsammans med fastighetsskattereformen kan därför många av regeringens kärnväljare kamma hem i ren förmögenhetsöverföring på grund av regeringens politik. Det är klart att vissa applåderar. Det finns de som tror att samhället blir bättre när de rika blir rikare. Men så är det ju inte, om klyftorna växer, vilket man har glömt. Det är därför, herr talman, som vi i den rödgröna oppositionen påstår att regeringen inte tar ansvar för hela . Ja, egentligen skulle man faktiskt kunna hävda att regeringen inte tar ansvar för över huvud taget, eftersom vi vet att alla i slutändan egentligen är förlorare när klyftorna växer. Det grundläggande problemet är att vi har en regering som helt saknar bostadspolitiska ambitioner. Man har ingen annan vision än att marknaden ska lösa de bostadspolitiska frågorna. Liksom i alla andra länder som tillämpar den modellen ser vi att det resulterar i uppblåsta fastighetsvärden och ett växande antal bolåneslavar, som med tiden får det allt svårare att klara sin ekonomi. När vi framöver får räntehöjningar, vilket är sannolikt, kommer tyvärr många att drabbas av samma problem som bolåneslavar i andra länder drabbas av. Sedan har vi alla de som inte har möjlighet att köpa en bostad ens med lånade pengar från föräldrar och vänner utan tvingas bo kvar i hyresrätter, på orter där det är svårt att hitta arbete.