prot · GY0941 · 2010-12-22 00:00:00 — Och skulle vi ha den typen av avtal skulle det behövas ett arbete som går för beslut till . När det gäller samarbete med andra stater missade jag frågan. Om du upprepar den kanske jag kan besvara den i slutanförandet. Jag fick också frågan vad det är för annat avtal som vi diskuterar. Det vi diskuterar är frågan om utbyte av fingeravtryck av det slag som vi har ett Prümavtal för. Inom EU har vi börjat bygga upp ett arbete där man i stället för att hantverksmässigt utbyta fingeravtryck från brottsutredningar, för att se om det finns kopplingar, kan göra det mer elektroniskt. Det sker i form av ett HIT-system som går ut på att man inte släpper in andra i sina register, utan man kan skicka över ett fingeravtryck för att pröva om man får träff någonstans. Om man får träff får man begära utlämning enligt de gängse reglerna. har visat stort intresse för att få vara med i den typ av utbyte som gäller fingeravtryck. Och det är otroligt viktigt att arbeta med den frågan. Där pågår diskussioner, men det är något helt annat än den diskussion som man tog initiativ till kopplad till Visa Waiver Program. Det är alltså det här som vi faktiskt har diskussioner om, och det får vi säkert anledning att återkomma till. Jag tror att det är viktigt att ha klart för sig att vi behöver ett internationellt samarbete i brottsbekämpande frågor. Och jag kan försäkra om att vi är väldigt noggranna med att följa upp hur arbetar också i de här frågorna. Vi har de årliga rapporterna till partier och vi har . Det förekommer också att justitieutskottet bjuder in rikspolischefen men också Säpochefen för att få information om verksamheten. Det finns alltså goda möjligheter att följa upp det hela, också genom de formella granskningar som sker av andra institutioner. Jag menar att vi har en god bild av hur det här arbetet bedrivs och att det fungerar på ett bra sätt. 39 (V): Som svensk vill man ju känna sig trygg med att den är lojal med sina egna medborgare och följer de förpliktelser som finns i till exempel regeringsformens andra kapitel om de grundläggande fri- och rättigheterna. Enligt vad som slås fast där har inte den något mandat att lämna över uppgifter till en främmande stat utan att godkänner det. Min konkreta fråga tidigare var: Förs det några andra diskussioner med främmande stater om informationsutbyte om svenska medborgare? Min andra fråga rör avtalet om fingeravtryck med som justitieministern just tog upp. Då vill jag förstås veta när frågan kommer att landa på bord. 40 (): När det först gäller frågan om samarbete med andra stater finns det inga långtgående diskussioner om utbyte av information med andra stater, såvitt jag känner till. Däremot är det en pågående diskussion inom den europeiska gemenskapen om hur det brottsbekämpande samarbetet ska se ut, och sådana diskussioner förs alltid, men det redovisas också i ordnade former, både i justitieutskottet och på möten, så det är inga hemligheter. Synpunkten att regeringen måste känna sig lojal med sina medborgare känns lite knepig att hantera. Det är väl alldeles självklart att både och jag företräder svenska intressen och arbetar utifrån det. Jag har ganska lång erfarenhet av att sitta i riksdag, och är det någonting som en justitieminister försöker stå upp för så är det de lagar och regler som vi har i det här landet. Det vore mig mycket främmande att bryta mot dem. När det gäller de grundläggande rättigheterna är jag rätt stolt över att vi kunde få på plats under förra mandatperioden, så att vi äntligen har en institution som granskar användningen av teleavlyssning och annat på ett adekvat sätt. Det är en viktig sak för att säkra grundläggande rättigheter för medborgarna. Jag tycker att vi har en bra kontroll på den här typen av verksamhet. Och som jag sade i mitt inledningsanförande: Vi har ett utbyte av information med andra länder via säkerhetspolisen. Det är ett av deras uppdrag att bidra till att bekämpa internationell brottslighet, och då utbyts det information, men det sker enligt de regler som gäller för den verksamheten. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2010/11:117 om CAP-reform 41 Landsbygdsminister (C): har frågat mig hur jag avser att verka för att de framgångar vi såg i kommer att införlivas i reformen av CAP. Vid partsmötet i nåddes överenskommelse om nya ansträngningar för att bevara och stärka biologisk mångfald. I den strategiska planen för perioden 20112020 som antogs under mötet finns en överenskommelse om att av landarealen och av kustvatten och hav ska skyddas mot exploatering samt att fasa ut eller reformera skadliga subventioner. Den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, har genomgått flera stora reformer som inneburit en ökad marknadsanpassning, utfasning av produktionskopplade stöd och ett ökat fokus på miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder. har stött denna reforminriktning, men vi hade gärna sett att vi kommit längre i marknadsanpassningen och tydligare fokus på miljöinsatser inom politiken. Under den senaste reformen av jordbrukspolitiken, den så kallade hälsokontrollen , omfördelade vi resurserna till förmån för insatser riktade mot förbättrad vattenförvaltning, bevarande av biologisk mångfald, ökad produktion av förnybar energi samt minskade utsläpp av växthusgaser. CAP består av två pelare, och vår position är att inom ramen för en totalt sett minskad CAP-budget lägga ökat relativt fokus på gränsöverskridande kollektiva nyttigheter inom den andra pelaren där redan effektiva åtgärder finns för att skydda den biologiska mångfalden. Det är här möjligheter finns för riktade och därmed effektiva åtgärder för ett hållbart brukande av naturresurser och för insatser för landsbygdsutveckling. är det viktigt att CAP:s olika delar inte motverkar varandra i målsättningen om att främja ett hållbart nyttjande av naturresurser. anser att det är nödvändigt med viss styrning av medel inom landsbygdsprogrammet, i synnerhet till miljöinsatser. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet bör också bidra till att främja konkurrenskraft och tillväxt genom att stimulera innovationer samt till att stärka sambandet mellan forskning och tillämpning, vilket kan bidra till en ökad marknadsanpassning inom jordbrukssektorn. Det är angeläget att få så stor miljöutväxling av satsade resurser inom CAP som möjligt. fördelar inom nuvarande programperiod av budgeten för landsbygdsprogrammet till miljöåtgärder. Inför nästa period är den svenska positionen att av de EU-gemensamma resurserna inom den andra pelaren ska öronmärkas för detta. Jordbruksverksamhet har en stor påverkan på den biologiska mångfalden, både i positiv och negativ riktning, och CAP har en viktig roll att spela för att bevara och stärka den biologiska mångfalden i det odlade landskapet. Givet en minskad CAP-budget bör slutsatserna från beaktas i reformeringen av CAP. har också frågat mig om det är min avsikt att exportsubventionerna ska finnas kvar även i den framtida jordbrukspolitiken. EU har inom ramen för Doharundan åtagit sig att avveckla exportsubventionerna under förutsättning att andra länder avvecklar sina former av exportstöd. Exportsubventionerna bidrar till att snedvrida marknaderna för jordbruksprodukter framför allt i utvecklingsländerna och är därför med rätta hårt kritiserade i de pågående handelsförhandlingarna. Subventionerna ger även felaktiga signaler till jordbrukarna inom EU om vad konsumenterna egentligen efterfrågar. En fortsatt marknadsanpassning av jordbruket där jordbrukarna kan producera det konsumenterna efterfrågar är nödvändig för att skapa förutsättningar för tillväxt och ökad sysselsättning på landsbygden. Ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken behövs. Min bestämda uppfattning är att exportsubventionerna ska avvecklas i enlighet med de åtaganden som EU gjort i WTO-förhandlingarna. Jag kommer att verka konstruktivt för att detta ska kunna verkställas. 42 (V): Jag tackar för svaret. Den gemensamma jordbrukspolitiken kostar enorma summor pengar, . Men viktigare är att den gemensamma jordbrukspolitiken har en stor påverkan på miljön. Å ena sidan är det viktigt att producera livsmedel så att vi kan äta, och det är viktigt att bedriva jordbruket på ett sådant sätt så att landskap hålls öppna och biologisk mångfald vidmakthålls. Å andra sidan är det ingen hemlighet att jordbruket är en av de största källorna till utsläpp av växthusgaser, övergödning och utsläpp av kemikalier. Det är därför viktigt att vi får en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Jag tror att vi från riksdag och regering, från höger till vänster, har ganska mycket som vi kan ha en samsyn i. Det är bra. En av dessa frågor rör exportsubventionerna. Det är den kanske mest perversa delen, om jag får säga så, av den gemensamma jordbrukspolitiken. Först producerar man ett överskott av livsmedel, bland annat genom att köpa upp i form av intervention. Detta överskott får producenter och företag pengar för att dumpa i andra länder, bland annat i utvecklingsländer. Det är då viktigt att det finns länder i förhandlingarna på EU-nivå som går före och säger att detta är ett helt oacceptabelt förfarande. säger att han vill att exportsubventionerna ska avvecklas men endast under förutsättning att man får ett avtal inom ramen för Doharundan. Jag menar att EU måste gå före och avveckla sina exportsubventioner oavsett om det blir ett avtal på global nivå eller inte. EU är den ekonomiska part i världen som är skyldig till de största dumpningarna av överskott i andra länder, mer än till exempel. Det är därför ett rimligt krav att EU föregår med gott exempel och avvecklar exportsubventionerna. Jag tror att frågan har låst sig i de globala förhandlingarna och att det inte kommer att hända något om inte en part går före. Här menar jag att skulle kunna spela en helt avgörande roll genom att vässa sin position i denna fråga. Jag är också oroad över förslag till ny jordbrukspolitik. Där står till exempel att fler produkter ska kunna köpas upp med intervention. Om fler produkter köps upp blir det fler produkter som dumpas med exportsubventioner. Jag skulle vilja ha ett tydligt besked från att motsätter sig att fler produkter ska köpas upp med intervention och att vår linje är att detta är ett förfarande som ska avvecklas. Kan bekräfta att den svenska positionen är att vi inte vill att fler produkter ska omfattas av interventionsuppköpen? 43 (V): Jag tackar landsbygdsministern för svaret på denna viktiga fråga. Vi står inför en stor och omfattande debatt inför reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU. Om man ska karakterisera hur den fungerar kan man säga att den är dyr för skattebetalarna och konsumenterna, den är orättvis eftersom de största bidragen går till stora livsmedelskoncerner och stora markägare, den slår hårt mot tredje världen eftersom den konkurrerar ut jordbruk i tredje världen som skulle kunna ge försörjning till många människor och den är inte speciellt bra för vår miljö även om sambandet mellan biologisk mångfald och jordbruk är en mycket sammansatt fråga, vilket ministern så riktigt påpekade. Vi står inför denna viktiga reform, och som vi ser det inom utgör den en gyllene möjlighet både att stärka miljödimensionen i jordbrukspolitiken och att avveckla avverka de omfattande och byråkratiska stödsystemen. Inte minst mot bakgrund av att världsmarknadspriserna stiger på många jordbruksvaror finns det möjlighet för reform här. Min första fråga är om det är möjligt att få som nyårslöfte av ministern att och ministern aldrig någonsin mer i röstar för en enda exportsubvention på jordbruksområdet. Det hände ju under förra mandatperioden att gjorde det. Om ministern lovar detta blir nyårslöfte att vi kommer att sluta upp bakom det beslutet och applådera det. Det är inte vi gör det när det gäller regeringens politik, men i det här fallet lovar vi att göra det. Debatten om biologisk mångfald har många dimensioner. Det pågår också en nationell debatt om bevarande av gamla frösorter i . Det har varit stor upprördhet bland många odlare i över att gamla sorter hotas på grund av att det är dyrt och krångligt att köpa fröer. Vi har alla ett intresse av att de traditionella potatisarna och kålrötterna kommer att finnas kvar. Det finns många skäl till det. Har regeringen funderat över om regelverket på nationell nivå och på EU-nivå skulle kunna förenklas och förbättras för att underlätta bevarandet av de traditionella frösorterna? Det pågår också en diskussion om att resurserna är otillräckliga för dem som arbetar med klassificering av det viktiga genetiska materialet. Man har inte tillräckliga resurser för att artbestämma, klassificera och döpa det. Ser regeringen någon anledning att stärka politiken eller göra förändringar för att bevara dessa arter i vår egen biologiska mångfald? 44 Landsbygdsminister (C): Jag håller med interpellanten om att diskussionen och de kommande förhandlingarna om en gemensam jordbrukspolitik är viktiga. De är viktiga för människor som är sysselsatta inom matproduktionen, för alla konsumenter och för konsumenter i skilda delar av världen. Det är också en viktig diskussion om de stora utmaningar vi står inför när det gäller klimatet, vattenkvaliteten och bevarandet och utvecklandet av en biologisk mångfald i alla habitat i . Som jag sade i mitt svar har jordbrukspolitiken, som är gemensam inom Europeiska unionen, reformerats ett antal gånger, men mer kunde ha gjorts. Jag hoppas att den reform som vi nu står inför blir genomgripande och omfattande. Jag tror att en samstämmig riksdag anser att man bör göra något åt exportbidragen. De ska, enligt min uppfattning, fasas ut . Är vi då ensamma om den ståndpunkten? Vi har sagt i ett åtagande från Europeiska unionen att vi ska fasa ut exportbidragen. Min bedömning är att EU:s åtagande har ett starkt stöd i ministerrådet och har accepterats av samtliga medlemsstater. Detta är en viktig del av de Dohaförhandlingar som är i gång, och det är en viktig del av EU:s åtagande i förhandlingarna. Min bedömning är alltså att vi kan vinna framgång i den här frågan under de kommande diskussionerna och förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken. Vad är då den svenska ståndpunkten när det gäller exportbidragen? Jag ska läsa ur den instruktion som finns på det här området. Jag tycker att den speglar den svenska inställningen väl, som jag är ganska övertygad om att samtliga riksdagspartier ställer upp på: anser att exportbidragen ska fasas ut och ska därmed rösta emot eventuella förslag till ökningar av exportbidragen eller införande av exportbidrag på nya produktområden. Föreslår kommissionen oförändrade exportbidrag ska avstå vid omröstning. Om inte röst eller argumentation vid mötet har betydelse för kommissionen i syfte att motverka krav på höjda bidrag från andra medlemsstater ska rösta för. Ledstjärnan är dock en fortsatt restriktiv hållning även vid oförändrade bidrag. bör rösta emot oförändrade bidragsnivåer om det är motiverat utifrån marknadssituationen. ska rösta för eventuella förslag om sänkningar av exportbidragen. Det är viktigt att stämma av med likasinnade medlemsstater, liksom att bygga allianser vid omröstning och inför kommande möten. 45 (V): Tack, landsbygdsministern för det svaret. Jag hade ytterligare en fråga som ministern gärna får kommentera i nästa inlägg. Den gällde interventionsuppköpen. I kommissionens förslag ska fler produkter omfattas av intervention, inte färre. Det menar jag är ett steg åt fel håll. Det innebär att man kommer att köpa upp fler produkter. Det medför att det blir risk för mer överskott som sedan kan dumpas med exportbidrag. Tack för nyårslöftet om exportbidragen. Det som sades i början var tydligt och bra, att alltid ska rösta emot höjningar. På slutet blev det lite luddigt. Vi kan jämföra med vårt grannland . Den danska hållningen har varit att alltid rösta emot höjningar av exportbidrag. Det är den enda rimliga hållningen, tycker jag. Jag vill avslutningsvis fråga om exportbidragen och Doharundan. Jag tycker att måste ha en beredskap för att vi inte kommer någon vart inom Doharundan. Är det den mening att kan driva på för att EU ska gå före och vara det goda exemplet och avveckla sina exportbidrag unilateralt för att visa de andra länderna till exempel att vi avvecklar exportbidragen och hoppas att de kan göra detsamma oavsett om man kommer till ett avtal på global nivå eller inte? 46 (V): När det gäller exportstöd uppfattar jag regeringens ståndpunkt ungefär så här: Vi är i princip emot exportstöd och röstar därför emot dem, men ibland gör vi ett undantag från våra principer och lägger ned våra röster eller kan till och med tänka oss att rösta för dem om det av taktiska skäl är bättre. Jag tror att det är en olycklig position och tycker att det vore bättre om konsekvent röstade nej till samtliga exportstöd på jordbruksområdet i . Det skulle öka trovärdighet, både i arbetet för en reformering av EU:s jordbrukspolitik och i internationella kontakter med alla de länder som lider av att få sina livsmedelsmarknader sönderslitna av de orättfärdiga exportstöden från Europeiska unionen. Jag skulle vilja att tog ytterligare ett steg på det här området. När har röstat för stöd har gått emot. är ju, till skillnad från , en stor jordbruksexportör. Om kan borde kunna. Ministern kommenterade inte min fråga om bevarandet av traditionella frösorter i . Jag kan förstå att den kom lite oväntat. Den ingår ju inte i interpellationen, även om den i högsta grad berör biologisk mångfald. Om vi inte kan ha den debatten här lovar jag att återkomma med en interpellation om det . Jag tycker att det är viktigt att bevara de sällsynta arterna i . Med det önskar jag landsbygdsministern en god jul och ett gott nytt år. 47 Landsbygdsminister (C): Tiden medgav inte något svar på fråga om fröerna. Det var en ganska omfattande interpellationsdebatt i ämnet för någon vecka sedan. Jag vill ändå svara kort på frågan. Är det någon som är smått allergisk mot regler så är det jag. Jag jobbar hårt för att vi ska få bort så många byråkratiska hinder som möjligt för att utveckla verksamheten men också för att bevara biologisk mångfald i skilda delar av vårt land och i i övrigt. Vad gäller frågeställningen i sig pågår det just nu ett arbete för att få fram ett helt nytt så kallat utsädesdirektiv. Jag och arbetar i den anda som jag nämnde inledningsvis. Vi trycker på ordentligt för att vi ska få rejäla förändringar i den lagstiftning som finns på området för att underlätta för de amatörsorter och bevarandesorter om vi kallar dem så som vi alla är angelägna om ska finnas kvar, inte minst för den biologiska mångfaldens skull. Därtill vill jag nämna att vi har ett gemensamt nordiskt projekt som heter där vi bevarar för framtiden de utsäden, fröer och liknande som finns för att kunna gå tillbaka om vi skulle behöva ta något utsäde eller dylikt i anspråk om någonting händer på den så kallade ordinarie marknaden. Vad beträffar den egentliga huvudfrågan för dagens debatt är det som jag sade inledningsvis; vi står för att vi ska hålla tillbaka införandet av exportbidrag på nya produktområden. Det ingår i instruktionen, och jag hoppas därmed att vi har rett ut denna frågeställning. Jag vill ändå säga att det meddelande som har kommit ut från kommissionen inte är någonting annat än ett meddelande. Det är ett inspel från kommissionen i den debatt som kommer att ta sin början . Det är alltså inte någonting som det förhandlas om på riktigt. Den diskussionen kommer emellertid inom en relativt nära framtid, men ännu är det bara ett meddelande och ett inspel från kommissionen. Jag vill återgälda julhälsningen till och alla andra. 48 (V): Jag vill återigen, för tredje gången, fråga landsbygdsministern angående interventionsuppköpen. Det kan vara lätt att glömma någon fråga när det kommer så många olika. I meddelandet från kommissionen är det fler produkter som ska omfattas av interventionen. Det tycker jag är djupt problematiskt, och detta borde tydligt markera mot. Om det är fler produkter som köps upp med EU-pengar blir det ett större livsmedelsöverskott, som sedan kommer att dumpas med exportbidrag. Jag har hört landsbygdsministern tidigare kommentera detta med att det ändå inte blir mer pengar. Men budgeten är ju inte satt för den nya jordbrukspolitiken, så det kan man väl egentligen inte säga. Eller kan man lova att det inte blir mer pengar totalt sett till intervention? 49 Landsbygdsminister (C): Jag hoppas att jag svarade även på fråga när jag sade att vi skriver i instruktionen att vi ska vara emot och rösta nej till införande av nya exportbidrag på nya produkter. Det gäller även det inspel som har gjorts från kommissionens sida i form av ett meddelande. Det är inget skarpt förslag . Det kan möjligen bli så, men det vet vi inte . Om det blir ett skarpt förslag, det vill säga att det ska omfatta fler och ytterligare produkter, skulle jag kunna tänka mig att vi säger nej till det från svensk sida. Vår principiella inställning är att allt vad exportbidrag heter ska fasas ut, och det ska fasas ut . Det meddelande som finns talar rakt emot det förhållningssätt som vi har i det här fallet. Allra sist i debatten skulle jag vilja säga att jag uppskattar interpellationen väldigt mycket. Jag gör det av skälet att jag tycker att det är viktigt att vi kan samspråka om ett mycket stort och viktigt politikområde på ett öppet och fritt sätt. Jag hoppas att vi kan komma till en samsyn i riksdag om den svenska inställningen, men också hjälpas åt att driva på i en progressiv reforminriktning i de kommande förhandlingar som kommer. Därtill vill jag önska kammaren, dess ledamöter och personal en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2010/11:107 och 116 om vargjakt 50 Miljöminister (C): och har frågat mig om jag kommer att invänta utredning och svar innan ytterligare licensjakt tillåts. har även frågat mig om det finns vetenskapligt underlag om lyckad inplantering av vargar från andra länder och inplantering av valpar från djurparker samt om jag ser några problem med dessa inplanteringsåtgärder och om jag avser att vidta några åtgärder. För mig är svaret på den första frågan enkelt. är väl informerad om den rovdjurspolitik som man har beslutat om här i , inklusive vargjakten 2011. Det är regeringens bestämda uppfattning att licensjakten som genomfördes är förenlig med art- och habitatdirektivet. Den anmälan som gjordes till var inte överraskande, och jag välkomnar den granskning som genomförs. Om kommissionen skulle välja att gå vidare ser jag ingen dramatik i det. Vi kan inte vilandeförklara regeringens rovdjurspolitik i avvaktan på att gör sin bedömning. Den nya rovdjursförvaltningen innehåller för vargarna tre delar som alla förutsätter varandra. Det första delen består av att regeringen har skapat förutsättningar för ett regionalt ansvar för rovdjuren, däribland vargarna. De viltförvaltningsdelegationer som har inrättats vid länsstyrelserna medför förutsättningar för att nå en ökad acceptans av rovdjuren. Om människor ges möjligheter till inflytande över viktiga beslut kommer också fler att stå upp för dessa beslut. Den andra delen i den nya rovdjurspolitiken är en begränsad jakt efter varg under strängt kontrollerade former. Den tredje delen i politiken är förstärkningen av vargstammens genetiska situation. Högst 20 vargar som är obesläktade med de skandinaviska vargarna ska införlivas i den mellansvenska vargpopulationen . Det finns en växande och bred nationell uppslutning om att vi ska ha livskraftiga vargar i våra svenska skogar. Detta kräver att vi får in nya vargar i den svenska vargstammen. Regeringen gav därför , och i uppdrag att, i samråd med länsstyrelserna och efter samråd med jägarorganisationerna och övriga berörda aktörer redovisa och analysera rutiner för utplantering av varg i . Uppdraget redovisades , och vi har fört en löpande dialog med berörda organisationer och lyssnat på synpunkter bland annat vid ett remissmöte för att kunna besluta om nästa steg.