prot · GY0919 · 2010-11-23 00:00:00 — Skälet till det är att de är mindre känsliga så det är ett mindre problem, men det är också att om man ska komma åt exempelvis groomning och en del andra brott är det bra om man kan få fram de uppgifterna. Det har vi tyckt är rimligt. De lämnas ju ut vid misstanke om mindre allvarliga brott än vad gäller för trafikuppgifter, så det är logik i det. Men jag tror att man kanske inte tänkte på den typen av vanliga brott mot barn som begås , där det kan vara bra med abonnemangsuppgifterna. Det är skälet. Artikel 8 i säger att var och en har rätt till respekt för sitt privatliv, familjeliv, hem och korrespondens. Det är en otroligt viktig regel. Men inskränkningar får man göra om det är nödvändigt för exempelvis bekämpning av brott. I direktivet har man slagit fast att det är nödvändigt. Sedan har Lagrådet naturligtvis ett övergripande ansvar att se till förenligheten med svensk lagstiftning när vi kommer med förslag till Lagrådet. Det var det jag menade, och jag tycker att det är okej att det är på det sättet. säger att det är bättre att arbeta selektivt än att ha den här typen av system. Ja, det är lätt att säga. Men det är ju väldigt selektivt eftersom man bara kan få ut uppgifter om man har särskilda skäl och i brottsbekämpningssyfte. Det är inte alla uppgifter som används, så det är verkligen selektivt. Hur vill vi då göra när vi nu ska se över direktivet? Först och främst behöver vi naturligtvis utvärdera det och se vad som har hänt. Det är viktigt. En annan sak som jag tycker är väldigt viktig och som vi har gjort i är att vi har valt en decentraliserad modell. Vi bygger inget centralt storregister i med den här typen av uppgifter, utan vi låter operatörerna hantera det tillsammans med de uppgifter som de i alla fall har. Det är i någon mening en säkrare modell. Jag tycker att det är en viktig aspekt i den här typen av frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:49 om åtgärder mot stegrande alkoholkonsumtion och påföljande skador 12 Statsrådet (KD): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det lidande och de kostnader som uppstår på grund av en omfattande användning av alkohol. Jag delar helt och fullt uppfattningen att kostnaderna för alkoholens skadeverkningar är oacceptabelt höga, både för den enskilda individen och för samhället i stort. Det gäller även bruk och missbruk av tobak och narkotika som tillsammans med en alltför hög alkoholkonsumtion utgör de största sjukdomsriskerna. Det finns också tydliga samband mellan alkohol, droger och våldsbrott. Det är därför viktigt att ta ett samlat grepp om dessa frågor. Under den förra mandatperioden påbörjade regeringen ett arbete för att samordna och bygga upp en långsiktigt hållbar struktur för det förebyggande, brottsbekämpande och behandlande arbetet. Den organisation som har skapats täcker såväl nationell som regional och lokal nivå. Sammanlagt har ca avsatts. Det förebyggande arbetet riktat till barn och ungdomar har stått i fokus och då särskilt de barn som växer upp i familjer där missbruk förekommer eller i andra otrygga miljöer. Mycket tyder på att arbetet i flera avseenden har bidragit till en positiv utveckling. Exempelvis har det skett en ökad spridning av effektiva och kunskapsbaserade metoder i det förebyggande arbetet. Det finns också signaler om en minskad alkoholkonsumtion och förändrade dryckesvanor i vissa åldersgrupper. Den totala konsumtionen i hela den vuxna befolkningen har minskat med när konsumtionen var som högst. Unga män och kvinnor i åldersgruppen har fortfarande en alldeles för hög alkoholkonsumtion, men totalkonsumtionen har sjunkit något även i denna åldersgrupp, och antalet intensivkonsumtionstillfällen bland unga män och kvinnor i åldersgruppen har också sjunkit. De största förändringarna har skett bland unga män efter 2007. Det är emellertid framför allt när det gäller de yngre ungdomarnas alkoholvanor som det har skett en positiv utveckling. Andelen alkoholkonsumenter i årskurs 9 har minskat kontinuerligt. Denna utveckling har ägt rum som alkohol på flera sätt har blivit mer lättillgänglig och marknadsföringen av alkohol mer aggressiv. Spridningen av kunskapsbaserade och effektiva preventionsmetoder på den regionala och den lokala nivån är en viktig förklaring till denna positiva utveckling. Regeringen har för avsikt att fortsätta den förebyggande satsningen som påbörjades under förra mandatperioden för att minska alkohol- och tobakskonsumtionen, stoppa narkotikan och minska inverkan av andra skadliga droger. Det är en insats för ökad hälsa och trygghet i samhället. Detta har vi också uttryckt i regeringsförklaringen. Det är ett arbete som kräver både långsiktighet och samordning. I budgeten har vi därför föreslagit att ca avsätts för en samlad satsning inom ANDT-området alkohol, narkotika, dopning och tobak som i huvudsak avser det förebyggande arbetet. kommer vi också att presentera en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken som är tänkt att ersätta de alkohol- och narkotikahandlingsplaner som antog 2006. Strategin ska överlämnas till för beslut. Den sträcker sig och ska följas upp regelbundet genom årliga redovisningar till . beräknar regeringen att anslå ytterligare medel om ca för strategins genomförande. 13 (S): Jag tackar för svaret från folkhälsominister . Det gläder mig att även hon är oroad över de skadeverkningar som alkoholen ställer till med. Jag noterar också i svaret att folkhälsoministern genom att säga att det finns tydliga samband mellan alkohol, droger och våldsbrott tyvärr verkar särskilja alkohol från drogbegreppet. Alkohol är den vanligast förekommande drogen i och ska därför betecknas som drog och inget annat. Det stämmer att totalkonsumtionen i landet minskat en aning och mer i vissa grupper. Varje minskning är givetvis positiv ur alla perspektiv nästan. Det finns några som gärna vill upprätthålla och kanske till och med öka alkoholförsäljning och konsumtion. Det är de företagare som genom produktion och försäljning av alkohol gör ekonomiska vinster. Folkhälsoministern säger själv i sitt svar att alkohol på flera sätt har blivit mer lättillgänglig och marknadsföringen av alkohol mer aggressiv. Frågan är om ministern vill ha det på det sättet. Alkoholreklam förekommer frekvent i de tryckta medierna, och vi möter den på tv. Visst finns det vissa restriktioner, men reklamen fyller ändå ett syfte för de företag som betalar för den, nämligen att få snurr på försäljningen. Det får aldrig vara så att kommersiella krafter går före folkhälsan, något som jag tycker är uppenbart i fallet med alkohol. Ansvariga regeringar har ständigt luckrat upp och ökat möjligheterna för marknadsföring och tillgänglighet. För den som gör ekonomisk vinst är detta givetvis bra, men för samhället är det alltid en förlustaffär. För alla de individer som drabbas av alkoholproblem, egna eller andras, får det katastrofala följder. Några siffror från CAN passar bra i detta sammanhang. av alla misshandelsbrott mot män begås av berusade personer. Alkohol ligger bakom av alla dödsolyckor i . av alla som dödas i trafiken har alkohol i blodet. Ungefär en miljon svenskar har ett riskbruk av alkohol. Det här är inget unikt problem för . Tvärtom ligger vi relativt lågt vad gäller alkoholskador tack vare den restriktiva alkoholpolitik vi har fört men som luckras upp. Andra länder i tittar på och vår lagstiftning kring alkohol, till exempel att vi har ett systembolag, medan vi i stället luckrar upp vår lagstiftning. Det är för mig helt obegripligt att vi gör det när vi vet hur stora alkoholproblemen är i exempelvis och . Jag vill gärna veta hur folkhälsominister ser på framtid när det gäller restriktiv alkoholpolitik som gynnar folkhälsan kontra de starka kommersiella krafter som vill tjäna mer pengar på att få folk att dricka ännu mer. Hur ska vi ha det med restriktiviteten och monopolet i ? 14 (S): Jag tackar för en bra interpellation. Jag tackar också statsrådet för svaret. I socialutskottet har vi precis behandlat betänkandet med anledning av regeringens proposition om en ny alkohollag. Som en del i detta har utskottet bland annat tagit del av avlämnade rapport om statliga stöd i alkoholpolitiken. Det var för oss på många sätt en nedslående läsning. En av bristerna som kom fram i rapporten var möjligheten till tillsyn såväl på serveringsställen som på ställen där tillsynen inte når fram eller kommer in. Det handlar om den illegala försäljningen av alkohol som köpts in i utlandet och langningen av alkohol som köpts in på Systembolaget. Kommuner och polis säger att det inte finns några problem med serveringsmiljöer och tillgång till alkohol för ungdomar på serveringsställen. kan man i rapporten läsa att fyra av tio ungdomar säger att de får tag på alkohol just på serveringsställen även om de är minderåriga. Den nya alkohollagen öppnar upp för fler serveringsställen och serveringsmöjligheter och ökar tillgången på alkohol i samhället. Regeringen har sagt att man ska återkomma med årliga uppföljningar av detta, men vi måste vara medvetna om att ökad tillgänglighet och tillgång kommer att öka konsumtionen. Det kommer tyvärr även att drabba de yngre i vårt land. Statsrådet avslutade sitt svar till med att ta upp den samlade strategin på ANDT-området. Det ska arbetas fram en ANDT-strategi som ska ersätta de tidigare alkohol- och narkotikahandlingsplanerna. Det som bekymrar mig är att man lämnar handlingsplanstänket och fokuserar på strategi. För mig låter det inte lika handlingskraftigt. Jag och Socialdemokraterna har tidigare kritiserat regeringen för nedläggningen av och . Jag har också lyft fram att de lokala samordnare runt om i landet som jag haft kontakt med har upplevt att det har funnits en vilja hos regeringen att sänka ambitionsnivån på det alkoholförebyggande arbetet. Jag vill därför fråga statsrådet vilket besked hon kan lämna så att jag kan känna mig trygg med den nya ANDT-strategin. Dessutom undrar jag om hon har någon kommentar när det gäller den av påtalade bristen på tillsyn. 15 (C): Jag vill tacka för en bra interpellation som ger oss anledning att diskutera något som jag tycker är viktigt. Jag tackar också statsrådet för ett uttömmande svar. Det är viktigt i debatten att utgå från det faktiska läget. Rubriken i interpellationen är därför delvis missvisande. Man kan nämligen inte beskriva alkoholkonsumtionen i som stegrande. Det är sant att vi hade en kraftig stegring , men därefter har vi glädjande nog kunnat se en sjunkande alkoholkonsumtion i landet. Konsumtionen följs som vi vet noggrant av bland annat Sorad vid . Man skriver i sin senaste rapport att hamnade den totala alkoholkonsumtionen på ren alkohol per invånare , vilket är en minskning jämfört med . CAN, som även de följer utvecklingen, har också positiva siffror. Man konstaterar bland annat att det bland pojkar i årskurs 9 blir allt fler som avstår från alkohol. har också langningen av alkohol till unga avtagit. Det här är en spännande utveckling. har tillgängligheten på alkohol ökat kraftigt, och vi har fått en mer aggressiv marknadsföring. ser vi en minskad alkoholkonsumtion. I den alkoholpolitiska debatten borde vi kanske mer intressera oss för vad det är som händer nu än ständigt göra jämförelser med hur det såg ut och säga att det var bättre . Det är lockande att dra slutsatsen att den positiva utvecklingen är resultatet av den omorientering av statens alkoholpolitik som skedde med en tydligare betoning av kommunernas ansvar att jobba förebyggande och dessutom en tydlig prioritering av förebyggande arbete bland barn och unga. Något som dess värre inte stärker denna uppfattning är den rapport som kom från . Här påtalas att det finns svaga belägg för att den förda politiken har lett till förändringar i alkoholkonsumtionen. Man ska dock tänka på att det faktum att man inte kan mäta en förändring som resultat av en åtgärd inte betyder att förändringen inte har skett som ett resultat av åtgärden. Mycket stora belopp, närmare 1,4 miljarder, har satsats på alkoholpolitiken . Är det så att skattebetalarnas pengar inte har gett effekt hoppas åtminstone jag att regeringens nya ANDT-strategi tar ett rejält avstamp i det som har påtalat och ställer betydligt tuffare krav på att alkoholpolitiken ska gå att följa upp och att det ska gå att mäta effekter av genomförda åtgärder. Framför allt ska det vara en betydligt skarpare tillsyn av redovisningen av den här typen av medel. Frågan är viktig, och har på ett föredömligt sätt pekat på de oerhört stora kostnader detta medför, både i form av mänskligt lidande och för samhällsekonomin. Det gör att vi måste ställa ännu starkare krav på att den politik vi driver på detta område också ska vara en politik som på något vis är baserad på vetenskap, det vill säga att man kan se att åtgärderna har effekt. 16 (V): Jag tackar för en bra interpellation och folkhälsoministern för hennes svar. läste jag i en tidning att badar i alkohol så tror jag att rubriken löd. Jag tycker att vi ska sätta in i ett större sammanhang. Vi lever nämligen på den kontinent där det konsumeras mest alkohol i världen. är inte någon liten, isolerad ö, även om det konsumeras ännu mer alkohol i vissa andra europeiska länder. Sedan EU-medlemskapet har alkoholpolitiken tappat flera viktiga verktyg för att hålla nere totalkonsumtionen. Vi kan inte längre stoppa Internetspriten. Det vore i så fall ett hot mot varornas fria rörlighet. Vi får inte ha förbud mot alkoholreklam för till exempel starköl och vin, vilket vi hade tidigare. Det har sagt nej till. Vi måste tillåta införselkvoter på alkohol. De är nu så höga att en privatperson i princip kan ta med sig en släpkärra, fylla den med sprit och öl i eller och köra hem den. Kommer den personen att själv konsumera all den alkoholen? Nej, mycket langas. Den säljs till ungdomar runt om i , och det är förstås förfärligt. Jag vet att folkhälsoministern och hennes parti vill sänka införselkvoterna. Den frågan har de drivit i flera valrörelser. är minister och med och styr . Jag skulle därför vilja fråga folkhälsoministern när det kommer ett förslag om att sänka införselkvoterna. 17 Statsrådet (KD): Det är roligt att så många vill vara med och diskutera alkoholpolitik. Det ser jag mycket positivt på, för jag tror att det är viktigt att vi håller diskussionen i gång. Jag gläds åt att samtliga närvarande verkar värna om och backa upp den restriktiva alkoholpolitik som vi har i . Jag motsätter mig bestämt en annan beskrivning av verkligheten. I vår regeringsförklaring har vi varit mycket tydliga med att säga att den restriktiva alkoholpolitiken bibehålls. Vi verkar för en minskad totalkonsumtion av alkohol för att begränsa alkoholens skadeverkningar och så vidare. Det gör vi både nationellt och internationellt. Det är också det anseende vi har långt utanför gränser och något som vi fortsatt står upp för. Det kommer till uttryck i den nationella politiken men också i den internationella politiken. Som vi hörde har vi positiva trender. Att beskriva det som någonting annat kan man naturligtvis göra, men det äger inte sin riktighet. Om vi tittar på statistiken ser vi att vi har en minskande konsumtion , vilket är mycket glädjande. Vi har emellertid också oroväckande tendenser som vi är mycket vaksamma på. Där kommer vi naturligtvis att följa utvecklingen och också se till att vi har ett aktivt och bra förebyggande arbete. Det gör vi för att vi värnar om människors möjlighet till ett rikt liv; vi vet att alkoholens skadeverkningar kan ha en förödande inverkan på människors liv. Vi gör det för att vi vill ha ett tryggt samhälle, och vi vet att alkoholen kan åstadkomma stor otrygghet i form av våldsbrott och annat. Det finns många skäl, både sett ur ett personperspektiv, den enskilda människans perspektiv, och sett ur ett samhällsperspektiv. Jag har fått en rad frågor, och jag ska försöka bena ut dem och besvara så många som möjligt. var inne på att marknadsföringen blivit mer aggressiv. Vi lever i en värld och i en situation där vi har en ökad tillgänglighet och ökade kommersiella krafter som sätter sina tydliga spår. Marknadsföring är delvis en nationell fråga, men den är också en internationell fråga. Det var anledningen till att vi under vårt ordförandeskap förde upp den som en prioriterad fråga. Vi ser att vi kan göra en hel del nationellt, men mycket måste göras internationellt. Vi använde alltså vårt ordförandeskap till att diskutera marknadsföringen. Jag har med kommissionären tagit upp de indikativa nivåer, som det numera heter det heter inte längre införselkvoter som framförhandlades av den tidigare socialdemokratiska regeringen och som vi fortsatt lever med. De är ett stort problem. Jag har senast fört diskussioner med den nytillträdde kommissionären på området och även överräckt lite bildmaterial som kan vara intressant att studera för att belysa skillnaden mellan de indikativa nivåer som finns för tobaksvaror och de som finns för alkoholvaror. Låt mig därför säga att vi jobbar mycket aktivt, också internationellt. Flera var inne på . Jag tycker att är mycket bra. Vi har haft ett bra samtal med dem om rapporten. De är som Bilbesiktningen. De kan sätta fingret på sådant som har brister, vilket jag tycker är mycket positivt eftersom det ger oss möjligheter att förbättra verksamheterna. Man ska dock vara medveten om att bara tittat på en liten del av den totala ANDT-satsningen, alltså den som var på mer än 1 miljard förra mandatperioden. De har endast tittat på det statliga stödet till det lokala förebyggande arbetet och på pengarna till alkoholens roll där, vilket gör det hela lite svårt eftersom vi har det samlat. Det säger är att det egentligen inte går att uttala sig om ifall det finns ett orsakssamband. De kan inte belägga att pengarna har gjort nytta. Inte heller kan de säga jag har ställt frågan till dem direkt att pengarna inte har gjort nytta. Alltför lite utvärdering har gjorts. Jag återkommer till i mitt nästa inlägg. 18 (S): Jag vill kommentera det som sade om siffror kring alkoholkonsumtion. Visst går det att plocka fram siffror som visar på en positiv utveckling i vissa grupper, och det är glädjande. Vi kan dock aldrig någonsin luta oss tillbaka när det gäller detta. Faktum är att en tredjedel av alla unga män har ett riskbruk. Det är jättemånga. För att vi ska få ett grepp om siffrorna kan jag nämna att den senaste siffran, , visar att varje vuxen person i dricker ren alkohol. var den siffran , och sedan har det toppat i mitten. Frågan är vartåt det lutar, och det vet vi inte. I sitt svar på min interpellation nämnde folkhälsoministern ett arbete särskilt inriktat på de barn och unga som växer upp i familjer med riskbruk. Det är ett mycket angeläget ämne. När julen närmar sig är det värt att ägna en tanke åt att det enligt finns ungefär 385 000 barn i med föräldrar som kan komma att ha större fokus på flaskan än på . Barn är lojala med sina föräldrar och gör vad de kan för att dölja de problem som finns i familjen. Barnen kan till exempel handla hem julmaten och klapparna till småsyskonen för att på så sätt upprätthålla fasaden av en väl fungerande familj. Det är hemskt att höra från vänner som vuxit upp på detta sätt att de sett tomten gå förbi på gatan men vetat att ingen har fixat en tomte hem till dem. saknar mer än var tionde kommun stödgrupper för barn som behöver prata om sina upplevelser. Det är vi vuxna som utsätter barnen för detta genom att skapa en kultur där är att alkohol hör till det festliga i livet, att det alltid hör till, oavsett om det är fest eller för den delen sorg. Det har skapat ett riskfyllt drickande hos en miljon vuxna svenskar. Ett första steg är naturligtvis att det ska finnas stödgrupper i alla kommuner. Ett andra steg är att alla barn som har det behovet också ska ha tillgång till dessa grupper. Jag anser att en söndertrasad barndom är en av de absolut största sociala skador som alkoholen ställer till med. Jag undrar hur regeringen tänker jobba för dessa barn specifikt. Hur kommer deras vardag att bli bättre med ett ? Är det inte dags att lagstifta om att alla kommuner ska erbjuda stödgrupper till barn som växer upp med missbrukande föräldrar? 19 (S): Statsrådet sade i sitt svar att har tittat på en liten del i sammanhanget, men det är trots allt en rapport på ganska många sidor. Det må vara en liten del, men den är mycket viktig eftersom vi talar om de lokala satsningar som görs. Det är lokalt ute i landet som våra ungdomar finns, den grupp som också tar upp i sin interpellation. Det är lokalt som vi har valt att göra satsningarna med lokala samordnare. Det är också lokalt som det har funnits ett tillsynsansvar som länsstyrelser och även inom kommuner i olika sammanhang. Det är mycket riktigt som statsrådet säger att vi står för en restriktiv alkoholpolitik. Det är mycket glädjande att vi till lägger fram ett betänkande där vi talar om att den restriktiva alkoholpolitiken kommer att ligga fast. Vi har också tydliga skrivningar om just detaljhandelsmonopolet. Ändå kan man inte komma ifrån att den nuvarande regeringen trots detta inför flera uppluckringar på alkoholmarknaden som gör att tillgången och tillgängligheten på alkohol har ökat. Jag menar framför allt införseln som vi tidigare diskuterat under förra mandatperioden. Vi har också en utredning som ska presentera sitt förslag om möjligheter till gårdsförsäljning. Vi har kunnat följa i medierna hur det läcks och spekuleras i vad den utredningen kommer att komma fram till. Det gör mig inte tryggare på det här området om de bitar som lyfter upp i sin interpellation. Jag ser med spänning fram emot vad statsrådet har att svara i de kommande inläggen i denna debatt. Jag får återkomma i den debatt som vi har med anledning av betänkandet . 20 (C): Jag menar på intet sätt att vi kan luta oss tillbaka. Det är på många sätt en väldigt oroväckande situation vi har. Däremot måste vi ta till oss att vi nu vet åt vilket håll det lutar. har vi tack och lov en positiv utveckling på området. Vi måste på något vis inse att när det gäller alkoholpolitiken innebar det svenska EU-inträdet att vi förlorade vissa av de verktyg vi hade tidigare. Vi har blivit tvingade att acceptera alkoholreklam. Vi har blivit tvingade att acceptera införselkvoter som är långt större än vad vi själva skulle önska. Vi har blivit tvingade att acceptera Internetimport av alkohol. som vi har haft den utvecklingen har alkoholkonsumtionen i minskat. Det är ett väldigt spännande samband. Marknadsföringen blir mer aggressiv, tillgängligheten ökar starkt men ser vi en positiv tendens. Det jag menar att vi måste göra är för det första att driva den restriktiva alkoholpolitiken på EU-nivå. Det gör den här regeringen, och det har tidigare regeringar gjort. För det andra måste vi också skärpa de nationella instrumenten vi har. Där har vi mycket att ta till oss inte minst från den rapport som har kommit med. Vad slutligen gäller gårdsförsäljningen har regeringen tillsatt en utredning som har till uppdrag att ta fram ett förslag som ska utformas så att det inte står i strid med , det vill säga ifrågasätter detaljhandelsmonopolet, och som inte innebär att folkhälsan hotas. Det är ett sådant förslag som regeringen har beställt. Det är förhoppningsvis ett sådant förslag som kommer att komma eller en månad. Därefter har vi att ta ställning till det förslaget. 21 (V): Tack, , för ditt svar om införselkvoterna! Jag skulle vilja ställa en fråga om det igen. Du har sagt att du tagit upp frågan om de indikativa nivåerna för införsel av alkohol med kommissionen, och det är väldigt bra. Men vi vet hur det fungerar på EU-nivå. Jag har själv suttit i . Man kan säga något till en person i ett visst sammanhang. När du har drivit att vi ska kunna få ha lägre kvoter i , har det protokollförts på något vis? Finns det formaliserat så att jag som granskar regeringens arbete kan se vilka konkreta förslag som regeringen har lagt fram för att vi ska kunna få sänka våra införselkvoter?