prot · GX0999 · 2010-04-07 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2009/10:190 till socialförsäkringsutskottet Motioner 2009/10:Ju4 och Ju5 till justitieutskottet /10:Fi8 till finansutskottet /10:Ju6 till justitieutskottet /10:Ub8 och Ub9 till utbildningsutskottet /10:Fi9 och Fi10 till finansutskottet 3 § deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU10 deklaration om social rättvisa för en rättvis globalisering (skr. 2009/10:92). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 4 § Planfrågor m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU16 Planfrågor m.m. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 5 § Vissa apoteksfrågor Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU10 Vissa apoteksfrågor (prop. 2009/10:96). 1 (): Till det här betänkandet, som behandlar vissa apoteksfrågor, har , och en gemensam reservation där vi avstyrker regeringens förslag om ändring av läkemedelslagen vad avser extemporeläkemedel. Jag vill därför börja med att yrka bifall till reservationen från De rödgröna. borgerliga majoritet beslutade om en avreglering av apoteksmarknaden. , och röstade emot denna avreglering. Det betänkande som vi debatterar, Vissa apoteksfrågor, tar i huvudsak upp tre skilda frågor på apoteksområdet som har att göra med avregleringsbeslutet . Det gäller dels frågan om en synlig apotekssymbol, dels frågan om att administrativa uppgifter ska lämnas till samt dels frågan om vem som ska ha rätt att tillverka extemporeläkemedel. Vi rödgröna ställer oss bakom propositionen och utskottets betänkande när det gäller de två första förslagen om en synlig apotekssymbol och om att administrativa uppgifter ska lämnas till TLV. När det gäller förslaget om extemporeläkemedel stöder vi däremot inte den föreslagna förändringen. När en patient är i behov av andra läkemedel eller andra läkemedelsformer än de som finns godkända på den svenska marknaden kan ett så kallat extemporeläkemedel förskrivas. Ett extemporeläkemedel är ett apotekstillverkat personligt skräddarsytt läkemedel för en viss patient eller vårdenhet som får säljas utan godkännande eller registrering. Extemporeläkemedel utgör av de läkemedel som används inom sjukvården. Regelverket kring tillverkning och tillstånd för godkännande av försäljning av läkemedel är harmoniserat inom EU och EES, och reglerna är införlivade i den svenska lagstiftningen. Den som tillverkar läkemedel ska ha tillstånd för tillverkningen och leva upp till högt ställda krav för att garantera kvaliteten på de tillverkade läkemedlen. Läkemedelstillverkare som vill ha ut ett läkemedel på marknaden måste också få läkemedlet godkänt innan det får börja säljas. För att få ett godkännande krävs att utförlig dokumentation ges in till behörig myndighet för att visa att läkemedlet uppfyller regelverkets krav på säkerhet, effektivitet och kvalitet. Tillverkning av extemporeläkemedel utgör ett undantag från den här regleringen. I har , förkortat APL, setts som en del av apoteken och haft uppdraget att förse apotek med de extemporeläkemedel som har efterfrågats. Sjukvårdens behov har även tillgodosetts av sjukhusapoteken. Eftersom APL:s tillverkning omfattat större delen av landets behov har tillverkningen rationaliserats jämfört med om varje enskilt apotek skulle ha tillverkat extemporeläkemedel. I utskottets betänkande och i regeringens proposition föreslås nu att APL:s verksamhet ska konkurrensutsättas. Förslaget innebär att även läkemedelstillverkare eller andra aktörer som inte är apotek nu ska ges möjlighet att tillverka extemporeläkemedel. Extemporeläkemedlen ska även fortsättningsvis få säljas utan de regler om godkännande och registrering som gäller för vanliga läkemedel. Förslaget öppnar för försäljning av industriellt tillverkade läkemedel som inte har godkänts eller kontrollerats före försäljning, vilket också framförts av flera remissinstanser. har i sitt remissyttrande avstyrkt förslaget och anser att förslaget står i strid med gällande . Avsikten med undantagen i läkemedelsdirektiven är inte att öppna för att tillverkningsindustrin ska få tillverka extemporeläkemedel. och uttrycker i sina remissvar att man är emot förslaget om extemporeapotek som inte är knutna till apoteksverksamhet eftersom man anser att det strider mot som inte tillåter att andra än apotek tillverkar denna typ av läkemedel. skriver också i sitt remissvar att förslaget kan få negativa konsekvenser för folkhälsan. Vi rödgröna delar och uppfattning om de risker och negativa effekter som den föreslagna förändringen av lagstiftningen kring extemporeläkemedel kan leda till. Verksamheten får aldrig riskera att inkräkta på den läkemedelstillverkning och försäljning som sker i enlighet med kraven i läkemedelsdirektiven. Vi rödgröna yrkar därför avslag på förslaget om extemporeläkemedel eftersom vi anser att en kommersialisering av industriellt tillverkade läkemedel som inte är kontrollerade eller godkända på vanligt sätt är felaktigt och olämpligt eftersom det riskerar en trygg och säker läkemedelshantering. 2 (): Den punkt på vilken vi i utskottet är oense gäller just det som tog upp, nämligen extemporeläkemedlen. Jag vill erinra om att till en början var alla läkemedel som förskrevs och lämnades ut på apotek extemporeläkemedel. kom en revolution i och med att vi fick industriellt framtagna läkemedel. fick vi en lagstiftning om att dessa läkemedel skulle värderas utifrån nytta och risker. Det var ganska revolutionerande att vi också hade en riskbedömning med. Parallellt med detta minskade förskrivningen från läkare av extemporeläkemedel. Den minskade så kraftigt att varje apotek inte längre kunde ha kvar uppgiften att framställa dessa. Då centraliserades produktionen av extemporeläkemedlen. Den som är ansvarig för nyttarisk-bedömningen är den förskrivande läkaren. Vilka läkemedel handlar det om? Ja, det handlar om salvor och lösningar som specialkomponeras främst för patienter med olika hudsjukdomar. Det kan också vara andra preparat som patienterna har uppvisat speciell nytta av eller känslighet för. Sedan har vi ytterligare en grupp, och det är läkemedel som industrin har dragit tillbaka från marknaden på grund av liten användning men som ett litet antal patienter har nytta av. Det här har gjort att man har centraliserat framtagandet av de läkemedlen. Den vägen går vi vidare på från regeringssidan och från Alliansens sida. har tillsynen över den här produktionen, och sedan har läkaren ett individuellt ansvar för att nyttarisk-målet, alltså att nyttan överstiger riskerna med preparatet, uppfylls. Vi anser att här finns den säkerhet som krävs för att både produktionen och förskrivningen ska vara säker, och då är det även så att har ett tillsynsansvar över läkarnas förskrivning av bland annat de här läkemedlen. Sedan vill jag också påminna om att det finns en särskild utredare som ser över läkemedelslagen, och vi får avvakta den utredningen för att se om eventuella justeringar behövs i lagstiftningen. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Hälso- och sjukvårdsfrågor Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU11 Hälso- och sjukvårdsfrågor. 3 (): Vi ska nu debattera socialutskottets betänkande 2009/10:SoU11 Hälso- och sjukvårdsfrågor, precis som fru talmannen sade. Utskottet behandlade i betänkandet ca 160 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I betänkandet finns också elva reservationer och fem särskilda yttranden. Hälso- och sjukvårdsfrågor är viktiga då de berör alla människor i samhället, stora som små och gamla som unga. Det avspeglas också i motionerna och reservationerna som finns i betänkandet. Med detta överlämnar jag ärendet till debattörerna, och min förhoppning är att det blir en god, trevlig och stillsam debatt. 4 (): Jag vill redan nu för att inte glömma det på slutet säga att jag står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 8 om ensamstående kvinnors rätt till insemination. Jag kommer därför också att fokusera mitt anförande på denna fråga. Barn lever i många olika slags familjer. En del lever med två biologiska föräldrar av olika kön, och andra lever med en biologisk förälder och en bonusförälder. Ytterligare andra lever med två föräldrar av samma kön, och många lever med en ensamstående förälder. Barn har familjerelationer inte bara med en familj utan ofta med flera. Barn lever i olika familjekonstellationer under olika delar av livet. Det är fantastiskt positivt att så många barn får möjlighet att utveckla långa och nära relationer till sina biologiska föräldrar men också till många fler viktiga familje- och familjelika konstellationer. Den generella välfärdspolitiken, en väl utbyggd barnomsorg av hög kvalitet liksom stöd och skydd för barn i vårt samhälle har bidragit till detta. Få vuxna vill avstå från att uppleva glädjen att bli förälder och det spännande liv som det innebär att leva med barn. Men ibland blir det ingen graviditet trots många försök, och ibland tar livet en sådan vändning att man inte har någon partner när barnlängtan är stark. Enligt svensk lag får inte sjukvården hjälpa ensamstående kvinnor att skaffa barn genom assisterad befruktning. Ensamstående kan bli föräldrar till adoptivbarn men inte genom assisterad befruktning. Vissa kvinnor väljer därför att adoptera medan andra har en stark längtan efter att själva föda ett barn. är det bara kvinnor som lever i en parrelation, heterosexuell eller homosexuell, som har möjlighet att få tillgång till assisterad befruktning i . Dock är det vanligt att ensamstående kvinnor söker behandling på olika kliniker i till exempel men även i andra länder, vilket gör att det finns många barn i som har tillkommit genom assisterad befruktning av ensamstående kvinnor. Vi, det vill säga De rödgröna, anser att ensamstående kvinnor bör få tillgång till assisterad befruktning enligt samma villkor som kvinnor som lever i en relation. Det finns ingen anledning att tro att de barn som har tillkommit genom assisterad befruktning av en ensamstående kvinna skulle få en dålig uppväxt, mindre kärlek eller en sämre uppfostran. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att ge ensamstående kvinnor rätt till assisterad befruktning. Förrförra gången som frågan var uppe till debatt här i kammaren var utskottets ställningstagande att man förutsatte att regeringen noga följer frågan och återkommer till om regeringen finner det motiverat. som vi debatterade frågan var utskottets motivering att utskottet hade erfarit att regeringen analyserar frågan utifrån ett barnperspektiv. I detta arbete läggs särskild fokus på barnens rätt att få kännedom om sitt biologiska ursprung. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer till om så erfordras. bör därför inte ta något initiativ. Slutligen, fru talman, är utskottets ställningstagande identiskt likt förra årets, bortsett från ett enda litet ord, nämligen ordet aktivt. ska man aktivt analysera frågan utifrån ett barnperspektiv. Min fråga blir naturligtvis: Hur långt har detta, nu äntligen aktiva, arbete med att analysera utifrån ett barnperspektiv kommit? 5 (): I betänkandet finns ca 30 yrkanden från . En del av yrkandena är gamla godingar som vi envist upprepar för att vi är övertygade om att dessa förslag skulle förbättra den svenska hälso- och sjukvården och ge oss bättre förutsättningar än att leva upp till hälso- och sjukvårdslagens mål om en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen och till prioriteringsordningens devis att de med de största behoven av vård ska ges företräde. Varje gång regeringen har kommit med sina propositioner om konkurrensutsättningar och privatiseringar har efterfrågat konsekvensanalyser av förslagen. Får vi jämlikare hälsa med fri etableringsrätt inom primärvården? Kommer LOV att gagna människorna med de största vårdbehoven? Det vet vi inte eftersom de borgerliga partierna inte bryr sig om krav att konsekvenserna av regeringens genomförda konkurrensutsättning bör utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv. Inte heller får vi veta hur avgifter på besök fler och fler landsting har nämligen tvingats att införa avgifter på besök hos distriktssköterskan påverkar besöksfrekvensen och efterfrågan på den förebyggande vården. Nej, regeringen är inte intresserad av konsekvenser för medborgare utan fortsätter sina satsningar på privata vårdföretag. Hälso- och sjukvården är på god väg att omvandlas till en sektor inom näringslivet finansierad med skattemedel. Jag har ändå hittat en utvärdering, dock inte i utan i vårt östra grannland . Konkurrensutsättning och privatisering har där pågått längre än hos oss. har Folkpensionsanstalten, som har hand om både sjukersättningar och pensioner, genomfört en undersökning som bland annat visar att konkurrensutsättning och privatisering av primärvården har bidragit till ökade kostnader för kommunerna. Det är ett överraskande resultat, anser Hennamari Mikkola, som lett undersökningen. Ett annat resultat som lyfts fram i redovisningen är att de upphandlade privata enheterna ger patienterna färre tjänster än de offentliga vårdcentralerna. Läkarna remitterar patienterna till specialistvården. Detta kostar mer för kommunerna, och patienterna tvingas till onödiga sjukhusbesök. Privatiseringarna startades som mindre egna företag, men har stora internationella aktiebolag tagit över verksamheterna. Jag har ingenting emot att läsa finska undersökningar men tycker att det faktiskt är hög tid att vi själva utvärderar konsekvenserna av den genomförda konkurrensutsättningen ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv. För mig och är det obegripligt att regeringen inte är intresserad av att få veta vilka konsekvenser regeringens politik har för patienterna och för den offentliga sektorn. Jag ska nu gå över till en fråga som diskuterats i kammaren ett antal gånger, nämligen frågan om ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning, en fråga som även tog upp på ett förtjänstfullt sätt. Ni får förlåta mig om det blir en del upprepningar, men jag tycker att frågan är mycket viktig och ni får därför försöka stå ut med upprepningarna. Det är nu som vi får bevittna ett skådespel där regeringspartierna inte tar sitt ansvar och säger var de står i frågan. Först lovade regeringen att noga följa frågan och återkomma till . Sedan fick vi höra att regeringen analyserar frågan utifrån ett barnperspektiv, och utskottsmajoriteten bedyrade sin tilltro till regeringen, som skulle återkomma till i frågan. I årets upplaga av intetsägande svar från allianspartierna beträffande frågan om ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning får vi veta att regeringen aktivt analyserar frågan utifrån ett barnperspektiv. analyserade regeringen alltså, och har analyserandet blivit aktivt. Det är ju löjligt! Varför säger ni inte som det är, nämligen att ni inte klarar av att komma överens och därför kommer inget att hända med frågan så länge Alliansen innehar regeringsmakten? , efter förra årets debatt, beslutade att också ensamstående kvinnor ska ha rätt till insemination. Ungefär gjorde ordföranden i socialutskottet följande uttalande i en artikel i : Det hela ska nu utredas. Vi ska titta på konsekvenserna, främst ur ett barnperspektiv. Min förhoppning är att resultatet ska presenteras . Vi i oppositionen, och självklart en mängd engagerade och berörda medborgare, har väntat på resultatet. Om det sedan är en analys eller en utredning, aktiv eller inte, spelar ingen roll, men något annat än ett aktivt analyserande borde regeringen ha åstadkommit . Visst är det så att det vore bra om alla barn som föds skulle ha två föräldrar, men vi vet att så inte är fallet. Hur är det med alla ensamstående mammor ska vi nu börja anklaga dem för att de satt barn till världen utan att det finns någon som vill fungera som far till barnet? Mig veterligen finns det inga vetenskapliga bevis för att barn till ensamstående mammor skulle leva ett sämre liv än andra barn bara för att mamman valt att leva ensam med sitt barn. Eller har de borgerliga partierna kännedom om något som kan skada barnet enbart på grund av att barnet lever med en ensamstående mamma? Jag känner faktiskt obehag när jag läser uttalanden av representanter för både och , som kräver mer forskning om barn som har endast en förälder. Vad är syftet med sådan forskning i detta sammanhang? , tillsammans med Socialdemokraterna och , anser att ensamstående kvinnor bör ha tillgång till assisterad befruktning enligt samma villkor som kvinnor som lever i en relation. Utifrån principen om barnets bästa finns det ingen anledning att tro att det barn som tillkommit genom assisterad befruktning av en ensamstående kvinna skulle få sämre uppväxtvillkor än ett barn som adopterats av en ensamstående kvinna eller man eller som av någon annan anledning lever med endast en förälder. Den traditionella kärnfamiljen, som består av mamma, pappa, barn, är en otidsenlig norm där många existerande familjebildningar inte kan kännas igen. Familjeformerna blir allt spretigare i skilsmässornas och frigörelsens spår, och det är rimligt att lagstiftningen anpassas till nya levnadsmönster. På sätt och vis är det beundransvärt att några borgerliga ledamöter har skrivit motioner om ensamstående kvinnors rätt till insemination. Ni kanske trots allt trodde att ni skulle få rösta för ett beslut. Eller tänker ni kanske rösta med , och ? Eller fortsätter ni att säga att ni litar på att regeringen kommer med ett lagförslag, bara man har utrett färdigt? Om ensamstående kvinnor ska få rätt till assisterad befruktning blir det i så fall under en annan regering än den sittande. går jag över till en annan problematik där det enligt min mening bör göras en analys utifrån ett barnperspektiv. förslag om att en åldersgräns bör införas så att omskärelse av pojkar endast får utföras på personer avstyrks av den borgerliga majoriteten. Gäller inte barnperspektivet i dessa fall? Vi menar att barnets rätt i ett modernt upplyst samhälle har ett klart företräde framför kulturella och religiösa traditioner. Det verkar som om regeringen använder barnperspektivet för sina egna syften. däremot värnar om barnens självklara rätt att slippa omotiverade medicinska ingrepp. Vi menar att en åldersgräns bör införas så att omskärelse endast får utföras på personer som fyllt . En helt annan fråga som jag kort ska beröra och som också behandlas i betänkandet är frågan om livsslutsdirektiv. finns ett utredningsförslag om införande av så kallade livsslutsdirektiv, även kallade framtidsfullmakter eller vårddirektiv. anser att frågan om livsslutsdirektiv bör lyftas. Det finns tillfällen i livets slutskede då insatserna mot smärta, ångest och kramper inte ger avsedd effekt. En möjlighet är att med läkemedel sänka medvetandegraden till en nivå där patienten inte mer plågas av symtomen. Detta görs efter samråd med patienten om han eller hon är beslutskompetent eller i samråd med anhöriga för att utröna vad patienten skulle ha önskat. Men praxis varierar, och det råder osäkerhet om dessa frågor, vilket också vissa fall som uppmärksammats i medierna vittnar om. anser att patienten måste få större inflytande över sin vård i livets slutskede. Vi vill också att nationella riktlinjer för den palliativa vården tas fram. Vi känner till att det pågår arbete i denna riktning hos men vill ändå markera denna viktiga fråga med en reservation. Jag står självklart bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 8. 6 (): Det här betänkandet tar upp ett antal motioner från allmänna motionstiden samt ett antal motioner som har behandlats förenklat. har i betänkandet två reservationer gemensamt med Socialdemokraterna och samt en egen reservation. Vi i står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag enbart bifall till reservation nr 8, som handlar om ensamstående kvinnors rätt till insemination. I mitt anförande kommer jag att ta upp flera olika motioner och förslag som tar upp frågan om utökade möjligheter för ensamstående kvinnor, homosexuella par samt heterosexuella par att bli föräldrar. Först handlar det om den flitigt debatterade frågan om att ensamstående kvinnor förvägras rätten till insemination. Här i kammaren är vi mig veterligt nästan helt överens om att ge dessa kvinnor denna rättighet. Som jag förstått det är sex av sju partier förespråkare för att ge ensamstående kvinnor denna rättighet. anser att ensamstående kvinnor bör få tillgång till assisterad befruktning enligt samma villkor som kvinnor som lever i en parrelation. Vi menar att barnlösa ensamstående kvinnor diskrimineras i . Som ensamstående kvinna har man möjlighet att adoptera lagligt men inte att inseminera. Begreppet familj har också vidgats från att gälla enbart traditionella kärnfamiljer med mamma, pappa och barn till att numera innefatta homosexuella relationer och ensamstående hushåll. Denna utveckling är viktig och välkomnad och bär kort sagt prägel av det moderna samhälle vi lever i. Barn som tillkommit genom assisterad befruktning av en ensamstående kvinna kommer inte att få sämre uppväxtvillkor än barn som antingen adopterats av en ensamstående kvinna eller man eller lever med endast en av sina föräldrar. Det är inte föräldrarnas antal, lika lite som deras kön, som avgör huruvida ett barn får en god uppväxt. Kärlek, ärlighet, respekt, omtanke och trygga och stabila uppväxtvillkor är grundstenarna i barns behov. Allt detta kan naturligtvis också ensamstående erbjuda sina barn. Motioner i ämnet om ensamståendes tillgång till assisterad befruktning har behandlats av socialutskottet ett flertal gånger . blir det lite upprepning, eftersom både och har sagt detta tidigare. har utskottet i sitt betänkande skrivit att utskottet förutsätter att regeringen noga följer frågan och återkommer till om regeringen finner det motiverat. Svaret i det aktuella betänkandet är en variant: Utskottet har erfarit att regeringen aktivt analyserar frågan utifrån ett barnperspektiv, och utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer till i frågan om så är nödvändigt. Två tidigare talare har efterlyst vad som har hänt med denna aktiva analys. Kommer det något förslag? Det kanske vi får höra senare i debatten. Därför undrar vi i och den rödgröna oppositionen om det nu inte är dags att den majoritet som finns i kammaren också röstar för de motioner som kräver att barnlösa ensamstående kvinnor likställs med kvinnor i en parrelation när det gäller rätten till insemination. anser att lagstiftningen om behandling med donerade ägg och spermier samt embryodonation behöver förändras för att den ska gälla lika för alla kvinnor oavsett civilstånd och sexuell läggning. Vi vill utreda möjligheterna till att det ska bli möjligt att tillåta behandling med både donerade ägg och donerad sperma . Det bör också bli möjligt med donation av redan existerande och nedfrysta embryon från annans IVF-behandling när samtycke finns. När det gäller äggdonation är det endast den kvinna som lever i en heterosexuell parrelation som har möjlighet att få tillgång till behandling med donerat ägg, då det inte är tillåtet med både ägg- och spermadonation. Detta får till följd att de kvinnor som är infertila och ensamstående inte ges samma möjligheter till behandling som de kvinnor som valt att leva med en man. Av samma orsaker som lesbiska och bisexuella kvinnor som lever i en relation med en kvinna bör få tillgång till behandling med donerade ägg bör även de kvinnor som är ensamstående få tillgång till sådan behandling oavsett sexuell läggning.