prot · GX09110 · 2010-04-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Arbetsmarknadsminister (), statsrådet (), statsrådet (), försvarsminister () och statsrådet (). 3 § Svar på interpellation 2009/10:334 om pris- och konkurrensneutrala Öresundsförbindelser 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag sett till att det gjorts eller kommer att göras beräkningar av var gränsen går för prissättningen av broavgifterna utan att konkurrensneutraliteten mellan och färjetrafiken HelsingborgHelsingör åsidosätts. har vidare frågat mig om det är min avsikt att och regeringar och deras folkvalda församlingar, riksdag och folketing, ska ha det yttersta ansvaret för det avtal inklusive tilläggsprotokoll som ingicks 1991. ställde samma fråga till mig (2009/10:574), och jag vill återigen framföra att i enlighet med de avtal som slutits mellan och fastställs priser och prisstrategier för av Öresundsbrokonsortiet, som ägs i lika delar av och genom aktiebolagen och A/S . Min uppfattning är att Öresundsbrokonsortiet agerar inom ramen för regeringsavtalet. 2 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret på min interpellation, men jag måste säga att jag inte är nöjd. skrev jag en fråga till ministern i samma ämne och fick då svaret: Min uppfattning är att Öresundsbrokonsortiet agerar inom ramen för regeringsavtalet. Och har jag fått samma svar på min interpellation. Bakgrunden till min interpellation är följande. och regeringar ingick 1991 ett avtal om en fast förbindelse över , . Avtalet slår fast att Öresundsbrokonsortiet ska fastställa vägtrafikantavgifterna på bron. Men enligt ett tilläggsprotokoll till avtalet ska nivån på färjetaxorna på utgöra utgångspunkt när vägtrafikantavgifterna på bron fastställs. Avsikten med detta tilläggsprotokoll är, som jag tolkar det, att det ska råda en pris- och konkurrensneutralitet mellan de båda förbindelserna över . Förändringar av bestämmelser i tilläggsavtalet måste godkännas av och . Det här systemet fungerade skapligt . tillämpar emellertid brokonsortiet en ny prislista för vägtrafiken på bron som är en tydlig avvikelse från de tidigare tillämpade prislistorna. Framför allt gäller avvikelserna avgifter för större lastbilar. Brokonsortiets lägsta pris för större lastbilar är lägre än rederiets lägsta priser på färjeförbindelsen HelsingborgHelsingör. 40 procents skillnad kan knappt anses vara prisneutralt, vilket och regeringar har avtalat. Det här får stora konsekvenser för färjetrafiken som förlorar marknadsandelar. Jag ser en stor risk i att om lönsamheten för rederierna försvinner kommer färjetrafiken att läggas ned, och det kommer att få stora konsekvenser för hela . Så, herr talman, mina frågor till infrastrukturministern kvarstår, då jag inte anser att jag har fått svar på dem. Kan ministern ange var gränsen går för prissättningen av broavgifterna utan att konkurrensneutraliteten mellan och färjetrafiken HelsingborgHelsingör åsidosätts? Och anser ministern att och regeringar och de folkvalda församlingarna, riksdag och folketing, har det yttersta ansvaret för det avtal inklusive tilläggsprotokollet som ingicks 1991? 3 Statsrådet (): Det var som sagt var bara drygt en månad sedan som jag fick samma fråga av , och det är samma svar som ges nu av den anledningen att det inte skett några förändringar . Jag har även i det tidigare svaret mycket tydligt angett förutsättningarna och var besluten fattas. Precis som säger finns grunden för hur drivs och för hur taxorna för resor över bron sätts i regeringsavtalet mellan och . Och mellan det danska och det svenska moderbolaget finns ett konsortieavtal upprättat. I detta avtal fastställs bland annat att det är styrelsen i det samägda Öresundsbrokonsortiet som lägger fast priser och bestämmer vilken prisstrategi som ska tillämpas. Jag utgår från, och jag upprepar det igen, att styrelsen håller sig till de ingångna avtalen. 4 (): Varför envisas jag då med den här frågan som jag är medveten om har funnits med både den förra mandatperioden och denna? Jo, därför att jag är mycket oroad över att det i förlängningen finns en risk att färjetrafiken mellan och inte kommer att överleva. Ja, jag är skåning, ja, jag är helsingborgare, men för mig är det av största vikt att ses som en helhet och att man inte pratar eller . Det är viktigt att betrakta de två förbindelserna över som en infrastrukturell helhet för hela , och jag är övertygad om att skälet till att tilläggsprotokollet skrevs var att säkra att vi även ska ha två överfarter mellan och . Det problem som uppstått är att de lägre broavgifterna för framför allt stora lastbilar lockar alltmer av den tunga trafiken att välja broöverfarten framför färjeförbindelserna. Det kommer att leda till en ohållbart hög belastning på motorvägen mellan och och till flaskhalsproblem på . Det här har det gjorts ett antal undersökningar om. Vidare leder det till minskade marknadsandelar för färjeförbindelsen mellan och . Redan har ett rederi tvingats lägga ned sin verksamhet, och de två stora rederierna har fått gå samman för att få lönsamhet i sin verksamhet. Det finns också betydande säkerhetspolitiska aspekter på att utifrån pris- och konkurrensneutralitet värna om HelsingborgHelsingör-förbindelsens underlag och verksamhet. När stängs, till exempel när det är riktigt dåligt väder med blåst eller när det sker en olycka på bron, och det händer då och då, är det viktigt att det finns en tillgänglig och säker överfart till, det vill säga färjetrafiken. Tilläggsprotokollet var när det skrevs, och är det i alla högsta grad fortfarande, ett viktigt dokument för att inte döda trafiken HelsingborgHelsingör. Och jag har snuddat vid tanken att vår färjeöverfart HelsingborgHelsingör skulle försvinna, för jag har genom samtal med , ett samarbetsorgan för hamn, rederierna, och kommun, förstått att det redan nu är ett kritiskt läge. Rederier går som sagt i konkurs och andra får gå ihop för att klara sin verksamhet. Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att ministern inte ser allvaret i min interpellation. I stället låter regeringen prisdumpningen fortsätta, trots vetskap om de konsekvenser det kommer att kunna få för hela . bekräftar brokonsortiets vd att det i vissa fall kan handla om upp till 40 procents sänkning och hänvisar till att styrelsen godkänt de nya priserna. Hon säger: Det står ingenting om prisneutralitet i avtalet. Vi sätter våra priser utifrån sunda affärsmässiga principer. Min absoluta övertygelse och min syn på det avtal som den svenska och den danska regeringen undertecknade är att den situation som man nu är i var den man ville motverka med tilläggsavtalet. 5 Statsrådet (): Det tål att upprepas, och förklarade det själv, hur och var beslutet om priser tas. Det är som sagt styrelsen i det samägda konsortiet som bestämmer vilken prisstrategi man ska tillämpa. Den ska vara utgångspunkt vid fastställandet av taxorna, och jag utgår från att man håller sig till ingångna avtal. Jag ska vidga debatten eftersom vidgar sin interpellation med en diskussion som berör hela . Jag vill betona vikten av att hela infrastruktur hanteras sammanhållet, och jag tror att hela åtgärdsplanen är ett bevis på detta. Det är viktigt att knyta ihop de olika transportslagen och de olika delarna i och därtill se vilka behov som finns på transportinfrastrukturen när Fehmarn bält-förbindelsen är klar runt 2020. Det är i allra högsta grad av intresse för . Den gränsöverskridande transportinfrastruktur i som efterlyser består främst av och de olika färjeförbindelserna. Men i den åtgärdsplan som regeringen har fastslagit finns också en inriktning att se över behovet av ytterligare kapacitet till , som delvis är ett direkt svar på det som efterlyser. Därtill har vi återkommande överläggningar med den danska sidan eftersom det är en region som håller på att växa samman. Det är viktigt att vi har samma syn på de olika gränsövergångarna, att vi har en väl fungerande arbetsmarknadsregion och att vi inte minst har en smidighet vad gäller godstransportflödena, som till stor del passerar genom . Det här är i allra högsta grad en bekräftelse på och ett bejakande av det som efterlyser. Vi ser till helheten och blickar framåt på vilka förändringar som kan komma till stånd med anledning av de nya investeringar som sker mellan och . 6 (): Det är sant, precis som jag och ministern säger, att det är brokonsortiets styrelse som fastställer sina taxor. Man får dock inte glömma den sista delen. Enligt tilläggsprotokollet ska man när man fastställer brotaxorna titta på färjetaxorna, för de ska utgöra utgångspunkten. När det som skiljer hävdar jag med bestämdhet att man inte följer det avtal som är upprättat mellan danska och . Vi skiljer oss åt där, för jag tycker att man bryter avtalet. Jag har tagit del av tidigare skrivningar från trafikutskottet. I sitt betänkande 1999/2000:TU10 skriver utskottet: I det ursprungliga avtalet med ingick ett tilläggsprotokoll enligt vilken nivån för färjetaxorna vid HelsingborgHelsingör ska vara utgångspunkt för vägtrafiken på bron, punkt 3 i tilläggsprotokollet. I den proposition som lagts fram skriver regeringen att huvudprincipen enligt avtalet ska ligga fast men att konsortiets fastställande av taxor bör kunna ske med annan grund än de nämnda färjetaxorna. Regeringen lägger dock inte fram något konkret förslag utan avser att återkomma till om det bli aktuellt att ändra principen för vägtrafiktaxorna. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att regeringen uttryckligen i propositionen har bekräftat att om det skulle bli aktuellt att ändra principen för vägtrafiktaxorna ska regeringen återkomma till något som regeringen inte har gjort trots uppenbara problem . Jag kommer att fortsätta följa denna fråga noga, för den är alltför viktig för hela för att bara viftas bort med i princip en mening i min skriftliga fråga och i min interpellation. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:336 om betaltjänster i glesbygden 7 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till de problem som i påtalat i Årsrapport , som publicerades , och för att garantera boende och företagare rimlig betalservice. Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Dessa tjänster ska huvudsakligen tillhandahållas av marknadens aktörer men har kompletterats med en upphandling för äldre personer och personer med funktionsnedsättning och en upphandling för vissa landsbygdsområden. Som jag tidigare framfört är jag inte övertygad om att ytterligare upphandlingar är den rätta vägen att gå vad gäller hanteringen av dagskassor. I stället bör man, i samverkan med till exempel banker och andra berörda, på olika sätt stödja och stimulera marknadsdrivna alternativ. , , har också ett kontinuerligt uppdrag att göra just detta som man ska analysera hur till exempel ny teknik kan användas för betaltjänster. Det finns också exempel på goda lösningar där lokala och regionala aktörer tillsammans arbetar för att finna alternativa lösningar. Det samarbete som bedrivs på för att omhänderta dagskassor är ett sådant exempel. Även i finns det exempel där företag och banker samverkar för att hitta lokala alternativ. Jag har också haft överläggningar med i och PTS om myndigheternas arbete. Eftersom bygger på ett delvis bristfälligt underlag har det till exempel visat sig vara svårt att exakt identifiera vilka problem som finns. Enligt vad jag erfarit kommer dock i att arbeta vidare för att få ett bättre underlag i sin fortsatta bevakning. Jag följer noga hur och arbetar med sina uppdrag. 8 (): Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation och berätta att det var en hemsk förkylning som var orsaken till att jag var tvungen att dra tillbaka min interpellation i förra vändan. Jag har med intresse tagit del både av ministerns svar och av innehållet i debatten som fördes . Den debatten handlade om precis samma ämne som vi debatterar här , alltså grundläggande betaltjänster i framför allt glesbygd. Hur vi än vrider och vänder på frågan om betaltjänster och betalservice i gles- och landsbygd kvarstår bekymren för en hel del människor, organisationer och företagare som har sitt liv, sin vardag och sina företag i vår gles- och landsbygd landet runt. Problemen som stöts på är hantering av dagskassor för glesbygdsföretag och uttag av kontanter för äldre personer och personer med funktionsnedsättningar. Det handlar om möjligheter till inlösning av avier från Bankgirot, kontantuttag med bankkort från andra svenska banker än Nordea, , och Icabanken, kontantuttag med bankkort från utländska banker, till exempel norska banker, och kontantinsättningar till person- och bankkonton. Ja, man visar på att det uppstod en hel del problem när lades ned. Det går att göra insättningar på konton, men det tar och måste ske via bankens bankgiro med uppgivande av konto, kontoinnehavare med flera uppgifter. När rapporten från länsstyrelserna kom pekade både och länsstyrelser på att tillgången till grundläggande betaltjänster inte motsvarade samhällets behov. Organisationer, kommuner och privatpersoner uppger att effekterna efter nedläggningen av har blivit negativa. Det är avsaknaden av den service som lantbrevbärarna stod för som medfört de negativa konsekvenserna för såväl privatpersoner som företagare i glesbygd. I interpellationsdebatten om betaltjänster menade infrastrukturministern att lösningen på problemet hon hänvisade också till det i svaret till mig är att man ska stimulera de marknadsdrivna initiativen. Det är nog inte helt enkelt eller rätt när vi pratar om de glesa områdena. Det finns väldigt lite pengar att tjäna på betaltjänster åtminstone i de områden där jag lever och bor. Det måste vara ett ansvar för samhället att de här tjänsterna finns och att människor som av olika anledningar lever i glest bebyggda områden har möjlighet att hantera sina bankärenden, betala sina räkningar och få ut sin pension oavsett om de är äldre eller råkar ha ett funktionshinder. Det måste vara möjligt att driva ett litet företag kanske långt ut på landsbygden och kunna hantera sina bankärenden. Min fråga kvarstår trots att jag har lyssnat på ministern och läst att ministern följer länsstyrelsernas arbete med detta. Vardagsbekymren finns där. Det finns ingen lösning på dem än så . Människor som lever och bor där jag bor har fortfarande problem. 9 Statsrådet (): Precis som säger tror jag att det är oerhört viktigt att vi noga följer detta. Jag måste ändå ge en tillbakablick. vet säkert hur situationen ser ut. Efterfrågan på minskade stadigt. Lantbrevbärarnas transaktioner minskade med . Det är helt tydligt att landsbygdens folk valde bort den servicen av den anledningen att det fanns annat som kanske var både tryggare och säkrare som man undan för undan växlade över till. betalade så mycket som av befolkningen sina räkningar och tog ut kontanter på annat sätt än genom . Det hade naturligtvis sin förklaring i att det blev både dyrare och sämre service totalt sett på när allt färre efterfrågade den. Det är det som är grunden till förändringen. Beslutet har ju inte genomförts för att det ska vara av ondo. Det som det handlade om var om man kunde använda 400 miljoner på ett bättre sätt för att skapa nya möjligheter till service som kan vara nog så bra och just det som efterfrågas. hänvisar till landsbygdens problem. Men det var landsbygden som via lantbrevbärarna valde bort den här servicen. Det arbete som i gör är viktigt. Det sker inget skifte över . Det finns en grupp som man alltid måste ha starkt fokus på så att det fortfarande blir bra service. Därför är det upphandlat, dock inte dagskassorna av den anledningen att det här är riktat till företagare och marknaden borde träda in och vara intresserad av att leverera en sådan service. Undan för undan har det vuxit fram på andra ställen. Det är de goda exemplen som i och PTS ska ta med sig och föra vidare. är ett väldigt isolerat område som naturligtvis har unika problem. Där har man hittat nya lösningar som är bra för företagen. De goda exemplen ska naturligtvis utvecklas och spridas vidare. När man för samtal med i som är ansvarig för detta förstår man att det finns områden som har fortsatta problem. I andra län har man inte kunnat identifiera något större problem. Det har undan för undan utvecklats alternativ eller också har man inte kunnat identifiera problemet. Därför är det oerhört viktigt att vi fortsätter och att i , som jag har förstått efter den information de gav oss, kommer att ha en fördjupad dialog med de övriga länsstyrelserna för att få ett mer rättvist underlag. 10 (): Våra ideologier skiljer sig så mycket åt att jag inte kan se att det finns några större incitament för marknadskrafter att ta över en marknad som ministern säger sjönk . Det handlar om en ren samhällsservice som lantbrevbärarna var. Jag flyger för att komma hem. När jag landar har jag kvar innan jag är hemma. Jag har ändå valt att bo i tätorten. Min hemkommun är lika stor som och tillsammans. Vi är färre än 3 300 invånare. I tätorten i detta stora län finns det en bank och en bankomat. När lade ned försvann den andra bankomaten. Det är klart att det finns människor i min hemkommun som har väldigt långt till närmaste ställe där man kan utföra sina bankärenden. Många är gamla och andra försöker leva på sina företag ute i byarna. Jag har en liten stuga i väglöst land. Jag kör bil dit i och parkerar. Där bor en familj som försöker överleva. De har en husvagnscamping. De säljer lite fisk och anordnar skoterturer och andra turistattraktioner. Dagskassorna kanske inte är gigantiska. Men tänk er själva att förvara företagets dagskassa under madrassen eller under en bänk i köket. Det är förenat med kostnader, tidspassning och annat krångel för de små företagen att handskas med dagskassorna. Det är synd att de inte ingick i upphandlingen. Människor som liksom jag bor i glesbygden är nog rätt luttrade. Folk försöker få sin vardag att fungera trots en del negativa effekter av nedläggningen av . Det är en del besvärligheter. Jag tvivlar på att jag, herr talmannen eller ansvarig minister skulle vilja tala högt om att vi var tvungna att ta ut hela vårt arvode och förvara det i madrassen. Det är faktiskt så en del pensionärer i min hemkommun har det. Vi skulle nog också ha svårt att säga att vi inte riktigt förstod hur det nya brevgirot fungerade och att vi inte vill ligga samhället, eller barnen som bor långt bort till last för att kunna sköta vår ekonomi. Det handlar om människors självständighet och frihet att åtminstone så länge man klarar sig själv kunna sköta sin ekonomi. Det är väl rimligt att alla medborgare i landet har tillgång till en fungerande betalservice oavsett var man bor. Vi vet att är avlångt. Det är glesbefolkat och tätbefolkat och folk lever under olika villkor. Därför känns det lite otillfredsställande. Den samlade rapporten kom . Tiden går fort. har det gått och vi ska vänta på nästa rapport. Människor lever sina liv i den vardag som vi har skapat åt dem. Det måste vara ett samhälleligt ansvar att se till att människor åtminstone kan sköta sin egen ekonomi på ett tillfredsställande sätt. 11 Statsrådet (): hänvisade till olika ideologier. Har missat att det var den socialdemokratiska infrastrukturministern som tillsatte en utredning för att se över hur skulle kunna förändras? Den snabba utvecklingen när det gäller marknadssituationen för kassaservicetjänster gör det nödvändigt att utreda det statliga åtagandet och statens krav på den aktör som skall tillhandahålla kassaservicen i förhållande till det reella behov som finns. De ökade kostnaderna till följd av den minskade efterfrågan av tjänsterna kräver också att formerna för tillhandahållandet av den grundläggande kassaservicen ses över för att kostnaderna ska kunna anpassas till en efterfrågan som förändras över tiden. Detta var hämtat från uppdraget till den utredning som den socialdemokratiska regeringen tillsatte. Utredningen föreslog därefter en avveckling av . I stället skulle staten upphandla kassatjänster där det inte fanns underlag för marknaden. Det är precis det som har genomförts. Med den kritik som nu för fram kan jag förvänta mig att vi i er budgetmotion kan se att ni har tillfört nya resurser för att hantera och betalservice på ett annat sätt. Det kan jag se fram emot. 12 (): Jag kan inte låta bli att fascineras. I denna kammare kan både ledamöter och ansvarig minister debattera, ifrågasätta och berätta om hur det var förr, vem som tillsatte en utredning då eller vem som verkligen genomförde saker och ting. Man kanske glömde att berätta att det faktiskt var den borgerliga regeringen som genomförde det. Men i politiken är det lättare att skjuta tillbaka bollen till andra sidan och säga: Det var ni som påbörjade detta. har gått då ni har styrt detta land. Människor i min hemkommun är bekymrade och oroliga. De funderar på hur det ska gå. Var ska man göra av dagskassan? Ska man spara den eller man åker till närmaste bank? Där jag kommer ifrån finns det byar som ligger kanske från den enda banken. Människor lever faktiskt på det viset. I min hembygd är många människor dessutom äldre och har kanske inte lika lätt att ta till sig all denna nya teknik som är självklar för oss. Den är inte lika självklar för dessa människor. Bredbanden fungerar inte lika enkelt, och allting är inte lika lätt. Det är alltid lättare att säga: Det där var nog ert fel. Men det finns en hel del frågor som är ställda, och det krävs svar av ansvariga politiker. I detta fall är det den borgerliga regeringen med infrastrukturminister i spetsen som frågorna ställs till och svaren avkrävs från. De ställs inte till mig, och det efterfrågas inte heller svar i någon budgetmotion , utan det är den borgerliga regeringens politik man vill ha svar på när det gäller hur hela landet ska leva. 13 Statsrådet (): Det var själv som hänvisade till att det gällde grundläggande ideologiska skillnader. Eller var det inte det, ? Därför tror jag att det är viktigt att man förtydligar vem det var som tog initiativ i syfte att förändra . Den ideologiska touchen faller därför tillbaka på själv som interpellant. Inte desto mindre är det oerhört viktigt för mig att vi har bra och grundläggande service och teknisk utveckling i hela landet. Det är av den anledningen som jag samtalar med företag, till exempel turistföretag som hänvisar till. Det är också därför som jag sätter mig ned tillsammans med alla de olika pensionärsorganisationerna i syfte att identifiera problem och den diskussion som finns ute i organisationerna. Vid de möten som jag har haft med pensionärsorganisationerna har man inte pekat på någon tydlig negativ situation. Därmed inte sagt att det inte finns geografiska områden som har problem. Det är därför som i har ett mycket tydligt uppdrag att identifiera detta. Enligt ett underlag hänvisar man till att man tillsammans med PTS kommer att gå vidare för att undan för undan skapa bättre möjligheter, till exempel för att när det gäller dagskassorna finna möjligheter så att marknaden mycket tydligare träder in. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellationerna 2009/10:313 och 314 om bränsle till svenska kärnreaktorer 14 Miljöminister (): Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa kraven på de rutinmässiga utsläppen av radioaktivitet från de svenska kärnkraftverken och vilka åtgärder jag avser att vidta för att gränsvärdena för radioaktiva utsläpp från svenska kärnkraftverk ska sänkas till lägsta tekniskt och praktiskt möjliga nivå i enlighet med säkerhetsnormer. Per har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att uran som används till bränsle i svenska reaktorer endast kommer från urangruvor som har högt ställda krav på arbetsskydd och miljöskydd. Då frågorna berör samma område väljer jag att besvara dem alla här.