prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — Det jag ifrågasätter och undrar är hur det kommer sig att man tycker att fritidspedagogerna sitter på för mycket kunskap och att man faktiskt förkortar utbildningen. lyfter i sitt anförande fram att man vill stärka fritidspedagogerna för arbete i skolan. Men fritidspedagogerna har valt att bli fritidspedagoger för att kunna arbeta med just fritidsverksamheten. På vilket sätt stärker ni fritidspedagogerna i det avseendet? Jag ställer mig alltså ganska frågande till om regeringsföreträdarna vet vad fritidsverksamheten är för någonting. Man talar väldigt lite om den. Jag kan inte låta bli att även tala om det som var inne på. Det gäller ämnesdjupet. Problemet är att ni inte kombinerar de båda sakerna där. Jag kan hålla med om att det är viktigt att alla lärare har kunskaper i matematik. Men problemet är att vi missar lärare med djupa kunskaper i matematik. Inom förskolan till exempel kan vi se att den fokusering som varit på matematik och språk har inneburit att många barn i förskolan sitter med matteböcker i stället för att de har lärare som har goda kunskaper i matematik och som på barnens villkor kan integrera den i leken. Framför allt vill jag ha svar på frågan vad regeringen gör för att stärka fritidsverksamheten och varför man förkortar fritidspedagogernas utbildning. 42 () replik: får vi, , utbildade mattelärare på lågstadiet. har vi inte haft det i tillräcklig utsträckning. måste alla som ska bli lärare i en förskoleklass och i ettan, tvåan eller trean läsa matematik. Det vi kunnat se och det vi fått information om i utbildningsutskottet är den tragiska utveckling som har varit. har fördjupat sig i frågan och sett att över hälften av alla som gått trean och fyran inte har haft lärare som varit utbildade i matte. Vilka resultat ger det? Ja, absolut dåliga resultat har vi kunnat se. Det här rycker undan mattan för våra elever. ändrar vi på det. Men ni säger att det absolut inte är bra. har också varit tydlig, vilket jag tycker känns väldigt bra. menar att det är viktigt att vi får en tydligare inriktning mellan olika stadier. Speciellt har han fokuserat på eleverna mellan fyran och sexan som har varit bortglömda. får vi en tydligare inriktning. Man har en fördjupad kunskap bland annat om hur barnen upplevs, hur de agerar i de olika åldersgrupperna, något som vi inte haft med i dagens utbildning. Det tycker jag är viktigt att lyfta fram. Det var inne på är helt riktigt. Hon sade att fritidspedagogerna har valt att bli fritidspedagoger därför att det är just fritidsverksamheten som de vill jobba med. Ja, absolut, och det förstärker vi . Man får alltså den möjligheten. Dessutom gäller det andra ämnen som också kan vara kopplade till fritidspedagogen, bland annat de estetiska ämnena. Det tycker jag är bra. Vi får därmed en breddning, vilket är viktigt. Fritidspedagogerna har en enormt viktig uppgift. Vi som har barn i den åldern ser också hur viktiga fritidspedagogerna är inom skolans värld. Vi lyfter fritidspedagogerna och ger en möjlighet till breddning. Det är bra för hela fritidspedagogiken. 43 () replik: Tyvärr kan jag inte se det som en förstärkning när man förkortar en utbildning från till . Man säger till fritidspedagogerna: Ni har för mycket kunskap. Vi ska ta bort där. Dessutom ska vi tränga undan en del av den kunskap som ni som fritidspedagoger har därför att ni ska verka i skolan. svarar här om fritidspedagogernas roll i skolan, inte om fritidspedagogernas roll i fritidsverksamheten. Hur gör vi för att stärka den rollen? Hur gör vi så att fritidspedagogerna kan arbeta som just fritidspedagoger, inte som vakter för 74 barn? Någonting måste hända inom området. Lärarutbildningen är en del. Jag tror att vi ska ha en lärarexamen som också kan skapa en förståelse för varandras arbete i förskolan, på fritis och i skolan. 44 () replik: Den nya lärarutbildningen är upplagd så att man kan läsa i väldigt tydliga block, indelningar. Utbildningen är lätt att bygga på. Det är en grund. Allt, oavsett om man läser till förskollärare eller vilken inriktning man har, ska lätt kunna byggas på. Likadant är det med inriktningen mot fritidshemmen. Också där ska det vara lätt att kunna bygga på. till hur fritidsverksamheten fungerar är det ofta en mix av fritidspedagoger och av lärare som under de tidiga åren stöttar fritidsverksamheten. Det tycker jag är väldigt bra. Vi får en kombination med fritidsverksamhet och hjälp med läxläsning, exempelvis. Den mixen är bra. Jag tycker att många kommuner på det sättet har en bra indelning. Vi ger alltså fritidspedagogerna andra möjligheter till breddning än de tidigare haft. Fritidsverksamheten är i fokus. Dessutom kan man gå in på de estetiska ämnena. 45 () replik: Jag vill till ställa en fråga om ett ämne där vi båda har ett engagemang. Det gäller detta med kreativitet och ledarskap. När vi här i kammaren diskuterade och debatterade hade majoriteten i utskottet lagt till en skrivning om entreprenörskap, något som saknades i propositionen. Jag antar att bidrog till att det blev en bidragande och stark grund när det gäller arbete. Det är jag väldigt glad över. I propositionen saknades ordet i fråga. När det gäller lärarutbildningen är det mycket konstigt att både utskottsmajoriteten och regeringen helt hänvisar frågan om den utbildningsvetenskapliga kärnan och om egenskaper som kreativitet och ledarskap till regeringsbehandlingen samt att beslut inte tagits i om så grundläggande saker. Om vi ändå ska se det som att verkligen har ansvaret för mer övergripande och grundläggande frågor om lärarutbildningen menar jag att dessa egenskaper är så grundläggande. Kan förklara för mig varför det beslutet inte ska fattas här? 46 () replik: är inne på en viktig fråga. Just den utbildningsvetenskapliga kärna som ingår som två terminer för alla, oavsett vilken inriktning man som lärare väljer, är viktig. Fokus ska vara på den åldersgrupp som man senare kommer att utbilda. Detta är en viktig del som jag också vill nämna. Det finns en tydlighet vad som ska ingå, till exempel ledarskap och konflikthantering. Betygssättning och bedömning är en annan viktig del. Vi går ut och säger tydligt att detta ska med. Det är viktigt. Vi vet att ledarskapet hos varje lärare, att man har en lärare som orkar ta ledarskapet i varenda situation, har en enorm betydelse för interaktionen i klassrummet. Sedan säger vi vi fortsätter i detta att det finns väldigt många delar som ska in. tog också upp några i sitt anförande, till exempel jämställdhet och genus, men vi har sagt att det också är viktigt att lärosätena får möjlighet att lägga in det man vill fokusera extra på. Det tycker vi är bra. Skulle vi göra som vänstersiden har sagt i sin motion jag tror att man lade upp ungefär 1015 olika ämnen eller inriktningar som skulle ingå får vi en utbildningsvetenskaplig kärna som är , alltså nästan lika lång som hela utbildningen. Det fungerar inte heller. Det är viktigt med några grunder, men lärosätena har också möjlighet att fylla på i det allmänna lärandet inom hela utbildningen, som ska genomsyras, och inte bara i den utbildningsvetenskapliga kärnan. 47 () replik: Jag vet inte hur det är ställt med räknekunskaper. Hon säger 1015 ämnen, men om jag minns rätt var det kanske fem eller sex punkter vi tog upp. Det viktiga är dock att skilja mellan de stora frågorna och de mindre frågorna. Jag delar gärna åsikten att högskolorna ska ha möjlighet att lägga in olika frågor i den utbildningsvetenskapliga kärnan. Men när det gäller den grundläggande biten, som borde finnas i alla lärarutbildningar, borde beslutet kunna tas här i och inte av regeringen i examensförordningen, som det sägs. Då undrar jag: Är det någon högskola som ska få anordna en lärarutbildning där kreativitet och ledarskap inte ska finnas med? Är det så? Är det vad Alliansen avser? Annars borde man ju kunna ta beslut här och om detta, och jag tycker att Alliansen borde kunna föreslå och yrka på att det borde komma in i själva skrivningen . Jag är nämligen övertygad om att också delar min åsikt. Hon sade att kreativitet och ledarskap borde finnas med. Det är så övergripande att jag menar att vi borde besluta om det i denna kammare. Annars måste jag utgå ifrån att Alliansen anser att det finns högskolor som kan anordna lärarutbildning utan kreativitet och ledarskap. 48 () replik: Det är lite olika beroende på vilken debatt vi för hur klåfingrig vänstersidan vill vara inom olika ämnen. Just i detta, när det gäller den utbildningsvetenskapliga kärnan, är det total klåfingrighet; man ska peka ut i minsta detalj vad precis alla ska läsa och lära under dessa två terminer. I andra ämnen säger man nej och absolut inte, utan det är bara lärosätena som ska bestämma. Då har man förtroende för lärosätena, men inte i detta. Det som har varit tydligt och det regeringen också har sagt är att det under dessa två terminer med bland annat betygssättning och bedömning, utveckling och lärande, läroplansteori, allmän didaktik, sociala relationer, konflikthantering och ledarskap det är mycket viktiga delar också finns andra delar som lärosätena vill fylla på med men som man också kan ha som en röd tråd genom hela utbildningen, och det är både ledarskap och kreativitet. Utan engagerade lärare, ingen bra utbildning så är det ju. Jag har alltså stort förtroende för våra lärosäten. Regeringen har varit tydlig från början. Jag vill också att lärosätena ska ha möjlighet att påverka. 49 (): Oppositionen inledde sina anföranden med att klaga på att inte var här. Jag kan faktiskt inte svara på var är någonstans, men det råkar vara så pass turligt att jag lyckades få med mig ett litet papper från där man har tittat på hur de socialdemokratiska ministrarna våra vänner , och deltog i debatterna under förra mandatperioden, när de hade makten. Det visar sig att det bara var . Vi är redan uppe i fler, och fler kommer det att bli. Jag tycker också att det är kul att notera att Socialdemokraterna inte dök upp över huvud taget under debatten om studieavgifterna. Vad gäller hade mer spännande saker för sig än att stå och debattera i kammaren när vi pratade om vuxenutbildning och sfi. Men vi vet hur det är: Det är inte alltid lätt att säga en sak och leva upp till det själv. Jag har precis fått reda på vad som är drömyrket bland unga människor. Jag googlade nämligen drömyrket i går på min dator, och det visade sig att har släppt en rapport där unga människor fått frågan vad de helst skulle vilja jobba med och vad det är som gör drömyrket till drömyrket. Det visar sig att det man helst vill ha är ett jobb som är spännande och utvecklande. Man vill ha ett jobb som ger stor personlig frihet, och man vill jobba med någonting som hjälper andra människor. Jag tänkte då att läraryrket måste passa som handen i handsken. Man har jättestor frihet att utforma sin arbetstid. Man får definitivt hjälpa andra. Man måste rimligen tycka att det är spännande och utvecklande att få träffa nya människor och att få jobba med unga människor. Det visar sig dock att läraryrket inte ens finns med på listan över drömyrkena. som jag satt där och knappade på datorn hörde jag också från tv:n i bakgrunden hur hade släppt en opinionsmätning där det visade sig att bara tre av tio ungdomar vill bli lärare. Det man kan konstatera är alltså att läraryrket tyvärr har dåligt rykte. Läraryrket har dåligt rykte därför att det har gått ganska dåligt för den svenska skolan . Alla vi som har följt riksdagsdebatterna har hört siffrorna: En fjärdedel av alla elever som går i lever inte upp till de mål och nivåer vi sätter upp. En tredjedel av dem som lämnar gymnasiet har inte högskolebetyg. Resultaten har blivit sämre och sämre i jämförelse med andra länder. En åttondeklass har alltså sämre kunskaper än en åttondeklass hade, och eleverna i är bättre på fysik än eleverna i . För ett land som ska konkurrera med kunskap, vilket vi i vill göra, är detta ett bottenbetyg. Därför behöver vi rätta till ganska mycket i den svenska skolan, och inte minst behöver vi få en ny lärarutbildning. Vi kan nämligen konstatera att det har varit färre och färre som har varit intresserade av att bli lärare, och betygsgränsen för att komma in på har blivit lägre och lägre. Därför har vi nu beslutat att göra upp med den Östrosska skolan. Det var nämligen vår vän som producerade den lärarutbildning vi nu har. Det har varit en lärarutbildning som är ostrukturerad och otydlig. Jag var inne på i går och kunde konstatera att det finns 42 olika inriktningar att välja mellan, och det var så gott som omöjligt att veta vad dessa olika inriktningar resulterade i. Det har också visat sig att vi har haft en lärarutbildning som i stor utsträckning har varit ganska flummig och otydlig, och vi har inte förmått utbilda lärare som motsvarar de krav som finns ute på skolorna. Många lärare undervisar i ämnen de inte har utbildning i. I vissa årskurser är det faktiskt en majoritet av lärarna som gör det. måste vi göra upp med detta, och det är det denna proposition handlar om. Vi lägger en byggsten för att skapa den kunskapsrevolution vi i den borgerliga regeringen har inlett . Vad är det då vi gör? Först och främst förstärker vi lärarnas kompetens. Vi lägger till en termin på de lärare som ska utbilda sig till att undervisa F6-klasser. Vi förstärker också kraven på de lärare som ska utbilda årskurserna 79 och gymnasielever. Vi förstärker deras ämnesdjup så att de till exempel på gymnasiet måste ha en magisterexamen och en kandidatexamen i det ämne de utbildar i. Vi tar också bort många inslag av flum i dagens lärarutbildning. Det som kallas den utbildningsvetenskapliga kärnan, som alla lärare måste läsa, har man tvingats läsa 90 poäng, alltså tre terminer, av. Det minskar vi nu till två terminer och 60 poäng. Vi gör det mer tydligt och koncist. Vi överreglerar inte och säger inte att det måste innehålla saker som till exempel funktionshinderskunskap. Men vi tar för givet att det kommer att finnas där. Vi skärper också i skollagen de krav som funktionshindrade elever har rätt att ställa på skolan. Vi ser det som självklart och givet att det kommer att finnas med. Det andra vi gör är att skapa fler vägar in i läraryrket. Jag läste statsvetenskap på tillsammans med lärarstudenter. Vi läste samma kurser, gick på samma seminarier, tog samma tentor och fick samma poäng. Varför ska inte jag som har läst en sådan akademisk utbildning snabbt kunna komplettera min utbildning med ett till studier för att bli lärare? Så var det tidigare, men det tog sossarna bort. återställer vi ordningen. Det tredje och viktigaste av allt, herr talman, är att vi skapar en tydligare och mer strukturerad lärarutbildning som är anpassad till de årskurser man ska undervisa för. Det här kanske kommer som en chockerande nyhet för Socialdemokraterna och gänget till vänster, men det är faktiskt olika saker att lära sex- och sjuåringar att läsa, räkna och skriva och att lära gymnasister att räkna differentialekvationer och integraler. Det kanske kommer som en chockerande nyhet, men det är lite olika saker. Tyvärr är det här den svenska skolan har misslyckats. Enligt en studie från Statskontoret saknar en fjärdedel av alla lärare som undervisar i årskurserna 15 utbildning i matematik. Vi har fått en del rapporter från skolan som pekar på att det finns en stor grupp elever som tror att 51 minus 49 är 18. Det är mycket märkligt, kan vi tycka. Men det kanske inte är så konstigt när man har en massa outbildade lärare som ska undervisa i matematik. Vi ser nu till att återföra de gamla låg- och mellanstadielärarna. Alla måste de läsa svenska och matte, så att inga barn ska falla mellan stolarna. Det visar sig också, om man gräver lite djupare i de beslut som sossarna fattat, att det inte har funnits lärare som har haft inriktning mot årskurserna 46 . Därför delar vi upp dagens enda lärarexamen i fyra olika lärarexamina: en för förskollärare, en för yrkeslärare, en för grundlärare, som ska undervisa i antingen gamla lågstadiet eller gamla mellanstadiet, och avslutningsvis en för ämneslärare, som ska undervisa antingen årskurserna 79 eller gymnasiet. blir det tydligt vad det är man utbildar sig till. är det ingen som kommer att ställa sig frågan: Får vi lärare som vi verkligen behöver? Sossarna, Vänstern och är väl ändå hyggligt överens. De är överens på papperet. Det får jag väl gratulera till. Det är inte så ofta det händer. Sedan ger de lite motstridiga besked när man lyssnar på dem i debatten. Man är också hyggligt överens med oss om det vi gör. Men det finns en del saker som jag inte får att gå ihop. Man säger att det är bra att alla lärare som ska utbilda sig för yngre åldrar ska lära sig matte och svenska. Men vill man ha specialister. Frågan är: Ska vi ha kvar det som det är, med allt vad det har inneburit, eller ska vi förlänga studietiden något fruktansvärt? När jag lyssnar på tänker jag mig att det säkert kommer att krävas en sjuårig utbildning för att bli grundskollärare. Framför allt föreslår man och det är väl kanske där vi skiljer oss mest att alla lärare ska få undervisa inför alla årskurser. Jag säger det : Det spelar ingen roll om jag är fena på vektoranalys och är jätteduktig på och ; det är någonting helt annat än att undervisa små barn i att lära sig räkna, skriva och läsa. Vi behöver en lärarutbildning som återigen leder till ett drömyrke för unga människor. Vi behöver utbilda lärare till vad de ska jobba med. Vi behöver se till att vi får en lärarutbildning som verkligen ger lärare de kunskaper de behöver för att förmedla kunskaper vidare till barnen. Det är vad den här lärarpropositionen innebär. Därför yrkar jag bifall till den. Det enda som kan stå i vägen för den positiva utveckling som vi nu slår in på är att De rödgröna vinner valet, att blir statsminister och att man river upp alla de reformer som vi nu beslutar om. Det kommer att stå dyrt om vi gör fel. Det blir en kostnad som vi kommer att behöva ta på kreditkort och skicka till de framtida generationerna. Jag yrkar bifall till propositionen. 50 () replik: Jag vill att lyssnar noga på mig , för han har inte förstått vad vi har skrivit. Vi har sagt att vi behöver klasslärare. Vi behöver också ämnesspecialister som får chansen att fördjupa sig i ämnen. Jag tycker inte att det kan vara så svårt att få ihop det. Jag beklagar att det är en dyster bild av svensk lärarutbildning som målar upp. Han kommer med påståenden om massor med outbildade lärare och det ena och det andra. Det är inte den bilden jag får när jag träffar företrädare för lärosätena, . , er egen utredare, skriver så här: Mycket av det arbete som läggs ned i dagens lärarutbildningar håller god kvalitet. säger samma sak: Det har hänt väldigt mycket bra och positivt. Språkets makt över tanken är viktig. man upp en dyster och negativ bild, då får man också en dyster situation. Det tror jag är en av orsakerna till att så få söker lärarutbildningarna. Sägs det att den är dålig vill man inte gå där. Man ska vara försiktig när man målar upp bilder. Vi säger inte att allt är bra och perfekt. Därför har vi sagt ja till det förslag som ligger. Men vi vill göra ert förslag bättre. Ni älskar att detaljstyra lärarutbildningen. Jag har några frågor. Varför är det så att det ska bli en väldigt detaljstyrd utbildning och exakt på poängen om man väljer att bli ämneslärare för årskurserna 79 och gymnasieskolan? Vilka kombinationer blir det? Det vet inte vi. Det ska regeringen återkomma till. Blir det traditionellt och gammaldags eller nytänkande? Varför blir det mindre ämneskunskaper i årskurserna 79 med er utbildning än vad vi har ? 51 () replik: Man ska inte svartmåla, säger . Det kan jag i och för sig hålla med om; det ska man inte syssla med för mycket. Men man ska inte heller blunda för problemen, och det gör . Du vill blunda för det faktum att den svenska skolan vid makten har gått från att vara en bra skola som håller internationell standard till att vara i snudd på ett moras. En fjärdedel av grundskoleeleverna når inte målen. En tredjedel i gymnasiet gör inte det. Läraryrket är inte det drömyrke som det borde vara. Ni blundar för problemen och låtsas att det som ställde till dem inte finns. måste jag säga att det är ganska spännande: Här vänder vi upp och ned på allt det som ställde till med 2001, och ni är med på nästan allt. Innebär det då att du indirekt, även om det kanske bär emot att erkänna det här i kammaren, accepterar den bildsättning som vi förde fram 2001, att du instämmer i att det har gått åt skogen? Det är så det har blivit. talar om detaljstyrning och ämneskombinationer. Jag är inte för detaljstyrning. Jag är inte heller för att göra regleringar. Det tar känslomässigt emot för mig som moderat att göra inskränkningar i friheten. Det är grunden för vad mitt parti står för. Men det är faktiskt så att det har tillåtits alla möjliga och omöjliga typer av ämneskombinationer som inte har varit anpassade till den verklighet som skolan befinner sig i. Det är ganska få skolor som har intresse av att anställa lärare som är hemkunskapslärare och rysklärare. Problemet är att avsaknaden av tydlighet i utbildningssystemet har gjort att vi har fått problem med att rekrytera lärare. Det lägger vi nu till rätta. Jag kollade upp och konstaterade att han kommer från . Vill du ta risken att kommun ska behöva anställa lärare som inte har den kompetens som krävs för att undervisa i de ämnen som är nödvändiga, det vill säga matte och svenska? Vill du ta den risken, ? 52 () replik: Jag känner ganska bra, och jag är inte så orolig för situationen i kommun. säger att vi har en skola i moras. Jag tycker inte att man behöver kommentera det. Jag såg att ni i det borgerliga blocket själva skrattade åt det, och det säger väl lite om seriositeten i ett sådant uttalande. Jag skulle vilja påstå att den reform som ni nu lägger fram inte är någon revolution, . När jag läste det här tänkte jag: Blev det inte mer? Jag är säker på att vi om vi hade behållit den struktur vi har, och med kvalitetsutvärderingar på , hade gått åt ungefär samma håll. Det är många som säger samma sak i branschen. Det vet ni också när ni träffar lärare och andra företrädare. Men säger vi: Det är bra att vi får en ny reform, men vi tycker att det skulle vara mycket bättre om man gjorde som vi säger i vår reservation. säger ni, vilket lärosätena har blivit väldigt upprörda över, att ämneslärare i årskurserna 79 ska läsa tre ämnen . läser de två ämnen. Då förstår var och en att något blir lidande. Att man ska läsa 90 poäng i huvudämnet är samma som tidigare, men ämne två och ämne tre ska läsas på en och en halv termin. Det är inte bra, . Lärosätena själva säger att det är en katastrof. Vill du möta en lärare som har läst tyska i en och en halv termin? Vill du möta någon som ska ha geografi, som är ett brett ämne, som inte ens har läst introduktionskurserna på en och en halv termin? Tycker du att det är bra? Tycker du att den detaljstyrningen från och er sida är bra? 53 () replik: Vi ska i konkurrera med kunskap. Det är ett mantra som socialdemokratin ofta framför, och det är ett mantra som vi i den borgerliga alliansen definitivt ställer upp på. Jag vill inte svartmåla i onödan, men tyvärr ser det ganska dystert ut. Det är en stor grupp elever som inte kommer till sin rätt ungefär en fjärdedel. Det är också en fjärdedel av de unga människorna som är arbetslösa. Vi har en ungdomsarbetslöshet som är rekordhög i , och förklaringen till det är att den svenska skolan inte har klarat av att leva upp till kraven. Hur kommer det sig att det här har blivit ett alltmer påtagligt problem? Jo, förklaringen är att det finns en massa elever som får lära sig matte av mattelärare som inte har utbildning i matte. En tanke som lanserade i den nya lärarutbildningen var att alla lärare skulle bli specialister. Problemet var att det då blev svårt för skolor att hitta lärare som passade in och att rekrytera lärare så att man hade kompetens att undervisa i alla ämnen. Det gjorde att små kommuner som inte fick utbildade mattelärare. Konsekvenserna är förödande.