prot · GY0931 · 2010-12-09 00:00:00 — Cirkulär migration blir förhoppningsvis den vidareutveckling av arbetskraftsinvandringsreformen som behövs för att ska kunna möta framtidens behov och utmaningar även om frågorna givetvis är väsentligt mer mångfasetterade och rör mer än bara arbetskraftsinvandringen. Så står det också i direktiven till utredningen. För det tredje är arbetet med att fördjupa och utveckla det internationella samarbetet på detta område en växande uppgift. ska aktivt verka för och delta i utvecklingen av EU:s politik i de yttre förbindelserna. Det gemensamma europeiska asylsystemet är också en prioriterad fråga. Här är det spännande hur två partier åter skiljer ut sig genom att helt bortse från behovet av en gemensam linje i . De är ytterlighetspartier som antingen tror att klarar sig på egen hand eller att är för litet för att spela någon roll. Sanningen är att vi behöver och behöver oss. När asylmottagande kollapsar är det självklart att vi bör hjälpa dem att komma till rätta både av medmänsklighet och av självbevarelsedrift. Det är fullkomligt logiskt. Med gemensamma yttre gränser är det naturligt att vi har ett gemensamt inre regelverk. När en faller påverkar det alla i vår region. Även i större globala sammanhang bör vara en självklar part. Det allra bästa är när politiken inom olika områden, som migrations-, utvecklings- och utrikespolitik, kan göra gemensam sak och ta ett rejält kliv framåt. Då kan bidra till att förhindra ofrivillig migration. Det finns nämligen inget egenvärde i att förhållandena på en del platser i världen är så usla att de tvingar bort människor därifrån. Genom att understödja fred och välstånd på plats kan vi stödja en utveckling i en mer positiv riktning där människors livsvillkor förbättras och alternativen ökar. Migration är bra. Det är berikande för människor och samhällen. Men migration av tvång har inget egenvärde. Det förändrade torget, som jag inledde med, kan vara skrämmande. Som vanligt hörs fler röster från dem som vill bevara och är rädda än från dem som tycker att det verkar spännande och är självklart med förändring. Vi får inte backa från att stå upp för att förändring inte alltid är enkelt. Det finns inte bara uppsidor med allt för alla . Att kapitulera och bara vilja bevara står mot allt som vi tror på. Det blir i förlängningen stagnerande och unket. Kulturer som sluter sig och räds utveckling går mot undergång. Det är endast den som är i rörelse som har en chans att behålla sin skärpa. 106 (SD) replik: Migrationsministern erkänner att massinvandringen har medfört samhällsförändringar. Migrationsministern talar om nya frukter på torget. Jag tror inte att det är många som har något emot nya frukter på torget. Problemet är att många medborgare har upplevt att massinvandringen har fått ganska negativa konsekvenser i ökad otrygghet och motsättningar i samhället ett samhälle som splittras alltmer. Vi kan också se det i ren hård fakta, i skär statistik. Vi kan se det inte minst i kriminalstatistik och i ekonomisk statistik. Invandringen är en stor ekonomisk belastning. Ministern menar att regelverken måste följas och att svensk lagstiftning på migrationsområdet måste följas. Självklart är det så. Problemet är att den nuvarande regeringen har reformerat migrationsregelverken till att vara mer ansvarslösa . Därför ser vi som en konsekvens en rekordstor invandring under den senaste mandatperioden. Det finns en tydlig koppling mellan en stor invandring till och en stor segregation. Det är ganska uppenbart att de som kommit till som anhöriga under har hamnat i utanförskapsområden. Det är ofta självvalt. Man har sökt sig till sina landsmän och till de kvarter och områden där man har sina landsmän. Det har skapat en segregation. Det är ett samband som är uppenbart för vem som helst som lever i verkligheten. Det borde det vara även för regeringen som trots vissa nedskärningar har flera tusen tjänstemän att tillgå. Migrationsministern menar att inte på egen hand klarar av att hantera sin egen migrationspolitik. Jag kan hålla med om att det är så med den regering vi har och den ledning vi hade tidigare. klarar sig inte på egen hand. Vi har ambitionen att förändra den förutsättningen. 107 Statsrådet (M) replik: Vi har ingen massinvandring till , lika lite som vi har massavvisningar. Jag har lagt märke till att det uttrycket sprider sig i kammaren . När redogör för sin politik ger man inte hela sanningen. Man pratar till exempel om 100 000 personer som om det vore 100 000 asylsökande eller 100 000 anhöriginvandrare. I den summan ingår ett stort antal svenska medborgare som har återvandrat till . De räknas in för att man ska få upp siffran till de tal som pryder sverigedemokratiska flygblad men i själva verket inte har mycket med verkligheten att göra. Som vi hörde av min kollega tidigare vill enligt sitt budgetförslag ta ned asyl- och anhöriginvandringen till ungefär en tiondel av vad den är . Problemet är att vi har internationella bestämmelser att följa. Det är inte bara , om mänskliga rättigheter och EU:s skyddsgrundsdirektiv utan också flyktingkonvention. Ni vill att vi ska fortsätta att tillämpa flyktingkonventionen, men bortser från övriga internationella förpliktelser. Det är oklart om det beror på okunskap eller om ni vill att de ska sägas upp. Att är negativt inställda till EU gör inte att vi, så länge vi är en medlemsstat, kan bortse från de åtaganden vi har. Ska vi frånträda tortyrkonventionen? Ska vi frånträda ? Även om vi gjorde det skulle vi vara bundna av det som följer av folkrätten. av de asylsökande som har fått uppehållstillstånd i på grund av skyddsbehov har fått det på grund av bestämmelser som svarar mot våra internationella förpliktelser. Det återstår alltså . Det är en bild av vad i praktiken disponerar genom rent nationell lagstiftning och därmed de budgetmässiga konsekvenserna. Er budget går inte ihop, . 108 (SD) replik: Vad som är massinvandring är en definitionsfråga. Personligen menar jag att 400 000, eller till och med fler, invandrare är ganska mycket. Det är tillräckligt mycket i ett litet land som för att man ska kunna benämna det massinvandring. har aldrig påstått att det stora flertalet skulle vara asylsökande, vilket migrationsministern vill göra gällande. Vi har tvärtom alltid framhållit att andelen asylsökande är väldigt låg. Ett av problemen med svensk invandringspolitik är att vi drar på oss oerhörda kostnader för invandring, men det är väldigt få som vi hjälper. Det är ett viktigt problem att sätta fingret på. Det är framför allt därför som vi vill dra ned på anhöriginvandringen som är väldigt kostsam och satsa mer på flyktinghjälp där det gör mest nytta. Det gäller framför allt i de närområden där det är krishärdar. När det gäller en neddragning med är det en uppskattning som vi har gjort utifrån vad vi kan se i våra grannländer som har en politik som liknar den som vi Sverigedemokrater företräder. Våra grannländer har ingått liknande avtal och skrivit under samma fördrag inom ramen för FN:s samarbete som . De kan mycket väl leva upp till dem trots en mer reglerad invandring. Om ensamt menar att alla andra länder bryter mot de gemensamma överenskommelserna inom FN är det mindre relevant. Det viktiga för mig är att de resurser som vi lägger på flyktinghjälp ska hjälpa flyktingar. Om FN, mot all förmodan, skulle mena att det viktigaste måttet på flyktinghjälp är hur många man kan placera i , inte hur många man kan hjälpa och hur mycket nytta man kan göra tycker jag inte att FN är värt att lyssna på. Jag tror inte att det är så. Jag tror att det är migrationsministerns och regeringens godtyckliga tolkning. 109 Statsrådet (M) replik: upprepar sitt mantra om massinvandring, trots att det inte kan upp med några siffror. bemötte inte ens det jag sade om att många av de personer som han angav faktiskt är återvandrande svenskar. Det är klart att han inte gjorde det. Då hamnar talen på väsentligt mycket lägre nivåer, och resonemanget faller. Den uppskattning som ni har gjort underbygger er budget på utgiftsområde 8. Det är det som ni har dragit slutsatserna av. Det är inte något som ni kan prata bort här i kammaren och säga att ni har gjort en uppskattning som råkade landa så här. Du utgår faktiskt från faktiska siffror. Om man har en situation där av de asylsökande får asyl på grund av bestämmelser som motsvarar våra internationella förpliktelser och vi bara kan påverka nationellt i är det ett faktum som får genomslag i budgeten. Du har inte svarat på hur det ska hanteras. Det räcker inte att nämna , och jag utgår ifrån att det var de tre länderna du menade var vårt närområde. har ett undantag från det rättsliga och inrikes samarbetet vilket inte har inom Europeiska unionen. är över huvud taget inte med i EU. är mindre känt än . Därför är det färre människor som kommer dit. Det är skillnader mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen när det gäller hur man hanterar de minimiregler som finns. Men det går inte att prata bort detta. Vi är medlemmar i unionen. vill inte ha något gemensamt asylsystem i Europeiska unionen. Er negativa grundsyn i fråga om EU gör att ni inte bara är oförmögna att se vad som gäller för medlemsstaterna gemensamt utan ni missar också vilka möjligheter som EU skulle kunna ge när det gäller att utöka solidariteten och ansvarstagandet mellan de 27 medlemsstaterna. Detta tillkortakommande präglar också många andra förslag från , inte bara på detta område utan på övriga. Jag tycker att det är viktigt att man utgår från fakta, och faktagranskningen här i kammaren visar att den Sverigedemokratiska budgeten inte går ihop. 110 (MP) replik: Först och främst vill jag säga att det är positivt att statsrådet kommer hit och deltar i denna riksdagsdebatt. Jag är övertygad om att vi båda anser att frågorna är viktiga för dem som migrerar, för framtid och för vilket slags värdering som vi vill ska prägla vårt sätt att behandla varandra. Jag vill se en öppen och modern migrationspolitik där människors olikheter tillvaratas och där människors drivkraft och kompetens tillvaratas. Där tycker jag att reformen om arbetskraftsinvandringen är ett steg i den riktningen. ser jag hur utvecklingen på migrationsområdet i övrigt, när det gäller till exempel asyllagstiftningen, går i en mer restriktiv riktning. Det är också någonting som vi har diskuterat under denna debatt. Även om det har funnits tid för att göra förändringar har det inte skett. Det kom en utvärderingsutredning, men det är ändå ingenting som har hänt. När det gäller just asyllagstiftningen undrar jag om migrationsministern planerar att genomföra några lagförändringar vad gäller till exempel det problematiska begreppet synnerligen ömmande omständigheter och tydliggöra begreppet väpnade konflikter i lagstiftningen eftersom många anser att det gör att alltför många personer skickas tillbaka till länder av fel anledningar. 111 Statsrådet (M) replik: Jag kommer alltid till kammaren när jag har lagt fram en proposition eller när jag har en budget att presentera, om det inte är någonting som absolut förhindrar mig. Det gjorde jag under den förra mandatperioden, och det tänker jag fortsätta med. Det tycker jag är en viktig princip. Det är bra att höra grundläggande inställning, inte bara att det är viktiga frågor som vi diskuterar utan också att man bör ha öppna och moderna system. Det är en bra bas liksom vårt samarbete när det gäller arbetskraftsinvandringsreformen. Vi fortsätter gärna från Alliansens och regeringens sida att samverka i dessa frågor. När det sedan gäller asylfrågorna och den genomgripande förändring som ägde rum och som trädde i kraft efter ett mångårigt utredningsarbete var främsta syfte att stärka rättssäkerheten. Reformen har utvärderats av , och många av synpunkterna i utredningen gav vid handen att hade fått det som man hade beställt. Vi har, precis som flera av meddebattörerna här har pekat på i sina anföranden inte minst fått ett antal synpunkter tillbaka som vi har valt att gå vidare med från regeringens sida genom att sätta i gång översyner och motsvarande. När de är färdiga finns det anledning att komma tillbaka. Jag kan inte här i kammaren vare sig utlova någonting eller säga att det ska bli på det ena eller det andra sättet innan vi har sett resultatet av dem. Sekretessen i migrationsärenden har till exempel tagits upp i ett pågående lagstiftningsarbete. En fråga som har utretts vidare är om instansordningen behöver justeras, och där pågår fortfarande remissförfarandet. Det är alltså inte bara obehövligt att nu göra en större samlad översyn av asylprocessen. Det skulle också kunna störa det fortsatta utvecklingsarbetet med den ordning som enades om 2005, en reform som alltså i huvudsak har visat sig svara mot de syften som strävar efter och för vilka man då var beredd att acceptera mycket stora årliga merkostnader för statsbudgeten. 112 (MP) replik: En fråga som också har varit uppe under denna debatt och som lyfts fram av representanter från ett flertal partier är hur problematisk situationen för ensamkommande barn är i . Det är barn som har av flykt bakom sig, ofta med traumatiska händelser i bagaget. Det är självklart att vi vill göra allt för att deras första tid i detta land ska bli så bra som möjligt. Där vet jag att regeringen har gjort ett stort arbete med att försöka övertala kommuner att ta emot ensamkommande barn och med att utöka antalet ankomstkommuner så att barnen inte ska få vänta så länge den innan de kan slussas vidare till ett mer permanent boende. Men är det många kommuner som säger nej. Därför skulle jag vilja fråga om ministern avser att göra några förändringar vad gäller kommuners rätt att kunna neka till att ta emot ensamkommande barn. Jag skulle också vilja passa på att ställa en annan fråga. Den gäller något som också har varit uppe ett flertal gånger, nämligen det faktum att utvisar ensamkommande barn till och i enlighet med när dessa länder är första asylland. Det gör vi inte när det gäller till exempel . Rapport efter rapport från människorättsorganisationer har visat att det finns missförhållanden i de flyktingläger där barnen befinner sig. Jag undrar om ministern avser att göra något liknande undantag för andra länder, förutom , där det också finns uppenbara missförhållanden, till exempel . 113 Statsrådet (M) replik: Jag börjar bakifrån. Det är inte migrationsministern i som fattar beslut om tillämpningen av Dublinförordningen. Det gör helt självständigt. Det spelar egentligen inte heller någon roll om vi talar om eller . är helt självständigt. Den frågan får ställas till generaldirektör och inte till mig som minister. När det sedan gäller de ensamkommande barnen har kommunerna i en särskild roll vad avser mottagandet av ensamkommande barn genom att man även har ett ansvar för dessa barns boende och omvårdnad. är det precis som pekar på att vi har alldeles för få platser för dessa ensamkommande barn. Den enda lösningen som jag ser är att fler kommuner tecknar avtal med om att ta emot ensamkommande barn och att fler kommuner som har skrivit avtal ser över möjligheterna att utöka det antal platser som redan finns. De barn som kommer till har rätt till ett välordnat och humant mottagande. Vi har gjort vissa förändringar från regeringens sida. får länsstyrelserna i uppdrag att under ledning förhandla med kommunerna om mottagandet av ensamkommande barn. Det innebär en förstärkning av den statliga förhandlingsorganisationen som jag tror kommer att vara av godo. I pågår beredningsarbete avseende en planerad översyn av vissa frågor som rör mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar. Till detta får vi återkomma . 114 (V) replik: Vi hörde tidigare moderaten anföra att det är rimligt att vissa får vänta på att återförenas om de inte har ekonomiska möjligheter att klara av försörjningskravet. Han sade att det är bättre för dem. Det innebär en politik där man tydligt gör skillnad på fattig och rik. Den som har råd kan leva med sin familj eller sin kärlek, medan den som har det mindre gott ställt får leva utan sin familj eller sin kärlek. Jag undrar om även statsrådet tycker att detta är rimligt och att detta är bra för dem. 115 Statsrådet (M) replik: Det är troligt att jag gör det med tanke på att det var jag som kom hit och presenterade propositionen för kammaren och som också tog initiativet i regeringen till att vi, tillsammans med de övriga allianspartierna, skulle införa ett försörjningskrav som krav för anhöriginvandring. Därför tycker jag självklart att det är ett bra krav. Därmed delar jag inte alls svartmålning av vad detta försörjningskrav innebär. Jag tycker tvärtom att det är alldeles utmärkt att vi är det enda landet i Europeiska unionen som inte har något som helst krav på den som kommer till som anhöriginvandrare, utan att man faktiskt ska komma till förhållanden där man har en försörjning i den familj som man kommer till. Fram till dess att vi införde försörjningskravet var vi det enda landet av 27 medlemsstater i unionen som inte hade något som helst försörjningskrav, och det var naturligtvis orimligt. Jag tror att det är viktigt att understryka det som mina kolleger i Alliansen har pekat på, nämligen att man måste försöka arbeta för att människor kommer till ett innanförskap och inte till ett utanförskap, att man ser till att människor faktiskt kommer till ordnade förhållanden så långt som det över huvud taget är möjligt. Att ställa krav på att det faktiskt ska finnas någon annan form av försörjning i den familj man kommer till än socialbidrag är ett helt rimligt krav. Det är inget konstigt eller märkligt. Om man däremot skulle använda och modell, det vill säga att fortsätta med den typ av politik som vi har haft tidigare, tror jag tyvärr att vi skulle få se ett växande utanförskap i vissa delar av där detta redan är ett påtagligt faktum. Regeringen anser att arbetslinjen ska gälla i migrationspolitiken likaväl som på alla andra politikområden. Därför var det inget märkligt med det försörjningskrav som infördes. 116 (V) replik: I har man gått ännu längre med det poängsystem som tydligt prioriterar rika eller högutbildade och även personer med vissa språkkunskaper. Frågan är om Alliansen även kommer att följa efter här och i så fall hamna i ganska dåligt sällskap, med ett annat parti som tycker att detta är en bländande idé. Jag tycker att statsrådet och med sitt försvar av försörjningskravet tydligt visar att talet om människans lika värde är ganska ihåligt. Den rika har alltså rätt att leva med kärlek och familj, medan den fattiga får avstå. För mig är det varken rättvist eller rimligt. Däremot är det klassisk borgerlig klasspolitik, så det är väl inte så förvånande. 117 Statsrådet (M) replik: Nej, att jag skulle tillfredsställa , representant för det andra ytterlighetspartiet i den här kammaren, hade jag inte räknat med. Men jag tycker att det är viktigt att understryka två saker i det här sammanhanget. Först och främst tycker jag att det är rimligt att ha ett tydligt och klart försörjningskrav som det är utformat i . Jag vet inte varför blandar in . Det har ju över huvud taget inte varit aktuellt att jämföra med i det här sammanhanget. Jag vet inte heller om det danska systemet med poäng och så vidare är relevant i det här sammanhanget. Det handlar ju mycket mer om arbetskraftsinvandring än vad det handlar om ren anhöriginvandring. Det tycker jag också är viktigt att peka på. Sedan är det inte heller ett krav som styrs enbart av det som kallar förhållandet mellan fattig och rik, utan det handlar om mycket mer av integrationsinsatser. Om vi inte arbetar för att människor ska hamna i arbete när de har kommit till kommer antalet människor som kommer till ett utanförskap redan från början att växa. Detta bortser helt och hållet från, precis som alltid bortser från den här aspekten när man pratar om migrationspolitik. Det spelar aldrig någon roll för om den som kommer kommer till ett socialbidragsförsörjt hem eller om den kommer till ett hem där det faktiskt finns ett riktigt arbete. Vi från Alliansen har däremot ett helt annat ingångsvärde. Vi vill att människor ska uppmuntras att röra på sig i och bosätta sig där chansen till arbete och utbildning är större än på andra orter där man kanske bosätter sig . Det är naturligtvis därför som vi har infört det här. Men är välkommen att marschera på i Vänsterns ullstrumpor eller platåskor eller vad man nu brukar ha på sig. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får vädja om att vi håller oss till sakfrågor i debatten.) 118 (S) replik: Man kan gå igenom tidigare protokoll och läsa fjolårets debatt på det här området, där statsrådet deltog. Då pratade om viljan att få ett förnyat förtroende för att bygga om den svenska asyl- och migrationspolitiken. Det handlade om mer ordning och reda. Vi vet alla hur det gick. Vi rödgröna förlorade. Regeringen förlorade sin majoritet, och tog plats i parlamentet. Jag lyfte redan i mitt huvudanförande fram en fråga till statsrådet: Hur ser agendan ut framöver? På vilka områden är statsrådet beredd att söka breda överenskommelser för en bra och rättssäker migrationspolitik som också löser de problem som vi har när det handlar om tilliten till migrationsprocessen bland annat? Sedan har vi i debatten haft uppe frågan om alla barns rätt till skola. Här har vi en rödgrön reservation. I finns det människor som lever gömda och utan papper. Eftersom de inte har tillgång till de vanliga strukturerna när det exempelvis gäller skola är det en grupp som är helt utanför de skyddsnät som alla vi andra tar för givna. Det är en brist som måste åtgärdas. Och barn till asylsökande, gömda och papperslösa ska ha rätt att gå i skolan. Kring det här finns det en bred majoritet i . Jag är lite imponerad av att statsrådet har lyckats få övriga delar av regeringsunderlaget att snällt sitta stilla. Frågan blir dock: När kommer de skarpa lagförslagen på det här området? Det har gått utredningen blev klar. 119 Statsrådet (M) replik: Även här börjar vi bakifrån. Asylsökande barns skolgång med mera regleras i förordningen 2001:976 om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn med flera. svarar för denna förordning, inte . Det var alltså en ganska enkel fråga att svara på. När det sedan gäller det här med ordning och reda är det naturligtvis viktigt att man alltid är öppen för diskussion och överläggningar. Jag noterar att ganska kort efter valet bjöd in sig till samtal med regeringen, samtal som fortskrider. När dessa samtal är avslutade kommer vi naturligtvis att presentera vad vi har kommit fram till. Men vi är alltid öppna för diskussion och överläggningar med dem som tycker att de har någonting att säga till oss. 120 (S) replik: Rätten till skola och alla barns rätt till skola är ett område som tas upp i det här betänkandet. Det är också därför det är rimligt att ha en diskussion om det området. Förslaget, som utredningen lämnade, har varit på remiss, och det är intressant att se när regeringen väljer att komma med någonting på det här området. Ett annat område som jag tycker är intressant och som statsrådet själv lyfte upp i sitt anförande handlar om ensamkommande flyktingbarn. Verkligheten har många av ledamöterna lyft upp. Det är en situation som inte är hållbar. Min fråga till statsrådet är om statsrådet är beredd att återkomma till med ett lagförslag som tydliggör alla kommuners ansvar att vara med i arbetet med att ge de ensamkommande barn som kommer till en bra möjlighet att snabbt bli en naturlig del i det svenska samhället och på det sättet få en bra möjlighet att påbörja sitt nya liv här. Den andra delen, där jag också gärna vill ha ett svar, handlar om EBO. Möjligheten att välja ett eget boende i stället för Migrationsverkets anläggningsboende är direkt kontraproduktiv när det gäller att ge de bästa förutsättningarna för arbete och integration. Det är fullt naturligt att asylsökande söker sig till områden där deras landsmän finns. är jag helt övertygad om att den bästa starten till ett bra liv som svensk är långt ifrån och .