prot · GY0939 · 2010-12-21 00:00:00 — Men jag reagerar lite mot att du säger att vi i våra diskussioner tidigare här har ställt de olika transportslagen mot varandra, som att de inte samspelar. Jag håller inte med dig om den synen. Jag tycker, precis som du, att det är viktigt att det fungerar hela resan: att jag kan cykla till stationen, att jag kan ta tåget in till staden och att jag sedan kan flyga om jag ska åka till . Jag tycker också att det är viktigt att vi då ser till att det blir lätt att göra klimatsmarta val. Det gör vi i oppositionen i vårt förslag. Av de 101 miljarderna som vi har pratat om går mycket till järnvägssatsningar, men det går också till satsningar på cykel- och kollektivtrafik. Vi har en pott på 9 miljarder till urban cykel- och kollektivtrafiksatsningar. Vi har en annan pott på 9 miljarder för hela landet till sådana här kollektivsatsningar, också kollektivtrafik som går på väg. Jag har inte sett att det finns några sådana idéer, förslag eller pengar anslagna i ert förslag till budget. Men kanske kan berätta för mig vilka idéer man har långsiktigt om hur man ska kunna främja kollektivtrafik och cykel i hela landet. 38 (C) replik: Jag gjorde ett konstaterande, och det var att i de inlägg som och övriga företrädare för oppositionen använde i talarstolen i diskussionen om utgiftsområde 22, omfattande av statsbudgeten för samtliga trafikslag, nämndes inte vare sig IT, cykel eller buss med ett ord, utan det var fullständigt fokus på järnväg. Ja, järnvägen är väldigt viktig, men ur resenärens perspektiv är det helheten som räknas. Därför gjorde jag den noteringen. Det var särskilt uppseendeväckande att informationssamhället förbigicks med total tystnad. Jag noterar ointresset för IT, , men jag var tvungen att säga det. Vad gäller regeringens satsningar på cykel framgår det med stor tydlighet i det budgetförslag som föreligger att regeringen har givit myndigheterna, med flera, i uppdrag att samordna tillsammans med andra myndigheter för att uppnå bättre framkomlighet, säkerhet, vägvisning etcetera, för att vi ska få just de cykelmiljöer som efterfrågar. Jag måste få ställa en kontrollfråga, fru talman. Här talas om 100 respektive 101 miljarder. Vi hörde talas om 100 dalmatiner i den politiska debatten . Men hur finansieras de 100 miljarderna? Vad innebär det för brukaren, ? Varifrån kommer de? Eller är det med de 100 miljarderna som med de 60 som inte fanns utan bara var ett stort svart hål i den förra socialdemokratiska regeringens trafikbudget? 39 (MP) replik: Om jag börjar med finansieringen av de 101 dalmatinerna, höll jag på att säga miljarderna är det fullt ut finansierat. Bland annat är avgifter på vägtrafiken en del i denna finansiering. Det handlar också om att ta upp ett lån på 55,3 miljarder i denna finansieringssatsning. Jag vill också hinna prata med om en annan sak i detta replikskifte, och det är att jag inte hörde någonting om miljö- och klimathotet i hans anförande. Det stör mig lite, eftersom säger sig vara Alliansens gröna röst. Jag kan avslöja för att jag har haft ett väldigt gott samarbete med centerpartister i miljöarbetet, bland annat med miljöminister . Vi stod sida vid sida och demonstrerade mot utbyggnaden av till motorväg på . Vi var rädda för att bygget skulle öka utsläppen, och vi vet att vi fick rätt. har klimatpåverkan från trafiken ökat . Efter en liten nedgång under förra årets lågkonjunktur är utsläppen återigen på väg upp enligt färsk statistik från . Trots att vi har fått mindre bränsleslukande fordon och fler bilar som körs på alternativa drivmedel äts den effekten upp av den ökande trafiken på våra vägar. Jag frågar mig: Var står i miljö- och klimatfrågan? Ser inte och att det finns ett behov av att hjälpa människor att välja klimatsmarta lösningar, att det finns ett behov av att flytta över person- och godstransporter från väg till järnväg? 40 (C) replik: Jag nämnde miljön i flera delar av mitt inlägg, . Jag sade att det inte är bussen, lastbilen, mopeden eller bilen som ska bort. Det är utsläppen från bussen, det dåliga tåget eller bilen som är bekymret. Det är inte fordonet. Vi får inte bli religiösa i förhållande till ett fordon, utan det är fordonets miljöpåverkan vi ska göra någonting åt, . Jag är glad att du bekräftar epitetet Alliansens gröna röst på mig och . Det hedrar dig, och jag är glad för det. Då noterar jag, fru talman, att oppositionens 101 miljarder består av bland annat kilometeravgifter på godstrafik. Jag tolkar det så. Det blir ett jättebekymmer i stora delar av landet som kommer att leda till en ökad koncentration av tillverkning, produktion, befolkning och bosättning till några få storstadsområden i vårt land, . Glöm skogsindustrin i . Glöm skogsindustrin i . Glöm gruvnäringen i Bergslagen. Glöm tillverknings- och verkstadsindustrin i , som ligger för långt ifrån kunden, målet, och måste rulla på gummihjul. Glöm det för allt i världen! Glöm det välstånd som kommer av att vi kan förädla råvaror i vårt land, exportera dem och få exportintäkter som i sin tur innebär att vi kan investera i både vägar och järnväg. En kilometerskatt på lastbilstransporter innebär en straffbeskattning av svensk produktion. Jag trodde att vänsterpartierna hade lämnat den ståndpunkten, men jag konstaterar att de står fast vid den. Jag är ledsen för det. Men god jul! 41 (V) replik: fick vi höra hur pass trovärdig den gröna rösten i alliansregeringen är. Så fort vi talar om att man måste minska gods på vägar till förmån för gods på järnvägar kommer med ett stort hyllningstal till Alliansens förslag och mot kilometerskatten. Jag kommer från ett län där vi har en stark skogsnäring, som faktiskt räddade ur finanskrisen genom att vi kunde ha exportplus på den kanten. Varför ska inte lastbilarna stå för kostnaderna för slitaget på vägarna? Varför ska lastbilar från andra länder inte betala sin del av vägslitaget? Varför ska man inte kunna ha en kilometerskatt som är differentierad, som innebär att skogsnäringar och andra som inte har alternativ kan få en mycket lägre avgift? Jag tycker att vi måste ta ett miljöansvar. gör ett stort nummer av utsläppen. Ja, miljöbilarna har faktiskt inte inneburit att de totala utsläppen har minskat, utan detta är fortfarande ett problem, . Vi ska ju inte bli religiösa åt vare sig det ena eller det andra hållet. Men vi måste se sanningen i vitögat. Bilismen står för en stor del av det klimathot som finns och de klimatutmaningar som vi måste ta på allvar. Jag förväntar mig att ska vara något bättre och något vassare än vad hitintills har lyckats med. 42 (C) replik: Trovärdigheten, , tycker jag består i att notera att antalet miljöbilar i den svenska trafiken ökar dramatiskt. Trovärdigheten består i att lastbilarna i allt större utsträckning utför större transportarbete med mindre miljöpåverkan, tack vare att man använder modernare och smartare teknik. kan man, fru talman och , fråga sig. Jo, därför att vi med miljöskatter, CO2-skatt, oavsett om transporten snart sker i luften, på vattnet, på vägen eller på järnvägen beskattar alla trafikslag lika. Det religiösa, , består i att älska ett visst trafikslag till förmån för andra och tro att allt därmed löser sig. Men sådan är inte verkligheten för köparen av transporten. Ofta handlar det om en intermodalitet där man växlar mellan gummihjul, järnväg, båt etcetera helheten måste fungera. Då kan man inte resonera som Vänstern, och Socialdemokraterna gör och lägga en straffskatt på i runda slängar 50 miljarder, om jag uppfattade kalkyl rätt, som kilometerskatt på landsväg. Sedan bara ett litet faktapåpekande i all vänlighet: Huvuddelen av skogstillväxten sker i , . 43 (V) replik: hörde fel när pratade om vad kilometerskatten skulle ge. 50-miljardersklassen handlade om lånefinansieringsdelen. Jag vill passa på att ta upp en annan fråga. Det är politiken för informationssamhället. Vi i oppositionen fick kritik för att vi var ointresserade och inte hade tagit upp de frågorna i våra anföranden. Då kan man konstatera att två andra partier i ditt lag inte heller tog upp de frågorna. Den kritiken tycker jag alltså att du kan rikta till dina kamrater. Det jag saknar i det här sammanhanget är att ni i utskottsmajoriteten talar om digitala klyftor. Ni vill hellre tala om digital trappa. Digital klyfta handlar om att över två miljoner människor står utanför användning av Internet i vardagen. Det är låginkomsttagare, lågutbildade, äldre, funktionshindrade och människor som kommer från andra delar av världen som befinner sig utanför IT-samhället. Från vår sida har vi motionerat och här i föreslagit att man måste satsa mer pengar på folkbildning. och hans kamrater i alliansregeringen har alltid röstat mot det. Folkbildningsinsatser är oerhört viktigt för att minska de digitala klyftorna. Varför pratar ni inte om det faktum som finns, att vi har digitala klyftor? Varför vill ni inte ha det anslag på ytterligare , som vi satsar? Varför är ni emot det? 44 (C) replik: För att börja med Vänsterns kalkyl för de 101 miljarderna, : Jag noterade att sade att drygt 50 miljarder är lån och att 50 miljarder därutöver är avgifter. Sedan exemplifierades det med kilometerskatt på lastbil. Så länge jag inte får någon djupare analys måste jag trots allt tolka det så och det tror jag att resten av åhörarna gör också, att det innebär en dramatisk skattehöjning på vägtransport av gods, en dramatisk utslagning av svensk basindustri, verkstadsorter etcetera. För att gå till IT: Uppenbart visste min kritik var den tog det var roligt. Det gällde avsaknaden av debatt. Jag läste innantill i budgetpropositionen, . Där står det att alla ska kunna ta del av möjligheterna som denna teknik erbjuder oaktat användarens ålder, kön, funktionsnedsättning eller var i landet man råkar befinna sig, i stad eller på landsbygd. Vad gäller folkbildning, : Vi båda hade gemensamt nöjet att här i kammaren rösta igenom en gigantisk höjning av anslagen till folkbildningsorganisationerna på 400 eller 700 miljoner. Det tycker jag är bevis nog. 45 (SD): Hela ärendet borde givetvis handla om infrastruktur, som många har framhållit. Jag har ivrigt lyssnat på alla talare . Jag vill definitivt hålla med , när han säger att trafikslagen kompletterar varandra. Det är en tanke som jag finner bärande. Det bör vi ha i åtanke när vi i utskottet går vidare i arbetet. Jag är ingen vän av upprepningar, så jag ska hålla mig till det jag inte är riktigt nöjd med i trafikutskottets betänkande. Den svenska järnvägstrafiken är, milt uttryckt, mycket diskuterad . Alltmer framkommer att bristerna kan hänföras till mångåriga försummelser inför behovet av investeringar i vårt gamla järnvägsnät. Att bara underhålla befintligt material räcker inte. Jag tror att både regeringen och trafikutskottet är väl medvetna om det allt i debatten tyder på det och inte kommer att släppa taget om frågan. Jag ska därmed inte ge mig in i grälet om finansiering och vem som vill mest. Jag tror i det här fallet att alla vill väl. Men jag är ny och grön i församlingen, så det kan hända att det är en övertro från min sida det får framtiden utvisa. För tillfället vill jag lämna den frågan och övergå till den mycket uppmärksammade frågan om avgiftssättningen på , punkt 7. Jag har gjort en lite märklig resa med frågan i utskottet, i debatten och i andra sammanhang med den. Under den resans gång i utskottets behandling av frågan blev jag ett tag såväl förundrad som kluven. Jag meddelade utskottets vice ordförande att var emot att ge carte för att höja avgifterna i den grad som framgår av reservationerna samt inte minst uppgifter i medierna. Jag tyckte att det var artigt att göra det, eftersom jag borde ha avstått från röstande i utskottet, när man nu har facit i hand. Inför utskottets justering kom ett tilläggsförslag som löd att regeringen ska inkomma med en konsekvensbeskrivning. Vi har här hört bland andra prata om hängslen och livrem. Men tyvärr, fru talman, kan jag inte finna att det på något sätt inskränker befogenheter. Jag nås också av uppgiften att , alltså för bara drygt sedan, har fattat beslut om de avgiftshöjningar som vi sverigedemokrater har varit emot. Av ärendets bakgrund kan vi utläsa att ett första avtal mellan och om betalnings- och avgiftsansvar kom . Ett andra avtal , när bron invigdes, gick i korthet ut på att på den svenska delen av bron ta svensk ordinarie banavgift enligt principerna om banavgifter på statens spåranläggningar. Det lär ha varit en hel del diskussioner om det, huruvida övriga spåranläggningar subventionerade denna. Det ska jag inte fördjupa mig i, för jag var inte med då. I sammanhanget anförde trafikutskottet att förbindelsen kunde väntas få gynnsamma effekter på tillväxten i hela Öresundregionen samt främja tillväxt och skatteintäkter i landet som helhet. Jag tror inte, fru talman, att någon motsäger mig när det gäller att så har skett och fortfarande sker. Och jag tillhör dem som gärna vill att det ska fortsätta. framhåller regeringen i den proposition som vi behandlar att propositionen /2000 samt uttalanden i behandlingen av denna riskerar att inskränka möjlighet att bestämma avgifterna inom den ram som järnvägslagen tillåter. Regeringen anser också att bör vara fritt att fastställa avgiftsuttaget enligt villkoren i 7 kap. järnvägslagen. Då börjar man fundera på hur det är när det gäller både hängslen och livrem. Det är just den senaste synen, att man vill ge carte , som gör att vi hyser betänkligheter. Vi vill gärna tro på bland annat regeringens, Rådhströms och Alliansens goda vilja men hyser betänkligheter i fråga om det här verkligen stämmer. Och vi vill inte riskera någonting. Den syn som är här vänder vi oss emot sedan vi har tagit del av de planerade höjningarna. Vi menar att storleken på dessa är till skada för kollektivtrafiken, utvecklingen och integrationen mellan länderna och en växande arbetsmarknad. Jag kan i slutändan inte annat än förvånas över att två regeringar inte, trots antagen järnvägslag 2004, reglerat de här frågorna utan i stället serverar avgiftsförslag som svårligen kan accepteras av en bred opinion och kanske inte ens här i kammaren. Jag har, som sagt, försökt lyssna noga till alla argument här , men jag nödgas säga vidare att jag till slut, fru talman, under punkt 7 vill yrka bifall till reservation nr 2. I alla övriga ärenden inom trafikutskottets betänkande ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag. 46 (S) replik: oroar sig för situationen för järnvägen. Ändå vill i det här betänkandet flytta 2,2 miljarder från järnväg till väg och mer än halvera nyinvesteringarna i järnväg. Jag vill därför fråga hur det skulle kunna bidra till en bättre fungerande järnvägstrafik. 47 (SD) replik: Det vill jag. Och jag tror, precis som jag uttryckte, att vi allihop vill det. Däremot har jag ingenting i den vägen att bidra med av det enkla skälet, som framgår av vårt anslagsäskande, att vi inte har någon avvikelse inom fältet kommunikationer och utgiftsområde 22. Därför kan jag inte heller stå här och avge några löften inför . Däremot ska jag försöka mig på ett halvt löfte om att arbeta väldigt hårt för att få ett bättre läge vid nästa budgetsättning. 48 (S) replik: Men, , ni vill ju flytta från järnväg till väg. Ni kommer att rösta för mer än en halvering av nyinvesteringar i järnväg. Hur kan det med den bästa vilja i världen bidra till en bättre järnvägstrafik? 49 (SD) replik: Jag tycker att jag redan har besvarat frågan. Vi har inte gett några ytterligare avvikelser gentemot regeringens förslag i den här budgeten, och jag har inget bättre svar att ge till Ygeman. 50 (M) replik: När vi pratar om banavgifter totalt sett i vårt land finns det en idé om att om man skulle fördubbla banavgifterna, som skulle ge mer pengar till järnvägsunderhåll, skulle det handla om på en biljett mellan och . När vi pratar om att vill höja avgifterna på pratar vi om och . Jag hör prata om chockhöjningar. När pratar om storleksordningen på de höjningar som kan ge skador för måste jag fråga : Är 3:50 förödande för ? Det är faktiskt det som har föreslagit. Det är alldeles riktigt att vi har både livrem och hängslen i den här frågan. Men frågan är: Är emot att vi ska få mer pengar till drift och underhåll av vårt järnvägssystem? Med den tanke som Wiklander här företräder låter det nästan som att de kan vara emot alla typer av banavgifter som ska gå till att förstärka drift och underhåll. Men det är bara att beklaga om chockhöjningar på och inte är en nivå som sverigedemokrater kan anse är riktig. Jag skulle vilja ha en kommentar när det gäller hur Wiklander kan argumentera för att det är chockhöjningar som vi genomför i denna fråga. 51 (SD) replik: Jag ska försöka besvara det här. Vi kan börja med frågan om 3:50 skulle avskräcka trafiken och vara förödande. Nej, det skulle det inte vara. Hade vi fått en total garanti om att den första delen av höjningen också hade varit den som skulle vara i slutändan, innan det kommer till en ny prövning i en framtida riksdagsbehandling, hade vi nog köpt det här. Men jag har inte lyckats övertyga någon annan och till slut inte mig själv heller om att den garantin är till fyllest. 3:50 hade nog många kunnat leva med, även passagerarna. Men det är ju inte det som det handlar om i slutändan. Jag behöver inte stå här och repetera siffror, vad ett årskort och så vidare skulle kosta. Det har många talat om. Skulle jag ha missförstått alltihop är jag inte alldeles ensam om det. Opinionsyttringarna har faktiskt kommit från folk i alla partier och i synnerhet från , av naturliga skäl. När det gäller andra fråga tror jag också att banavgifterna kommer att höjas. Jag är övertygad om det. Och vi kommer säkerligen att på ett ansvarsfullt sätt kunna medverka till det. Men det får inte komma i form av dessa dramatiska höjningar som vi befarar blir fallet om vi, så att säga, släpper helt fritt. Vi hörde en talare tidigare säga att avgifterna inte är det enda som vi ska besluta om här, utan det handlar om att får i uppdrag att sköta det här själv, det vill säga att man får carte . Och får man det kommer man naturligtvis snabbt och lätt att förverkliga det man uppenbarligen har bestämt . Jag kan i logikens namn, , inte se det på något annat sätt. Låt oss, som sagt, behandla eventuella kommande avgiftshöjningar i utskottet! För jag tror, som jag sade inledningsvis, fortfarande att de olika trafikslagen kompletterar varandra. 52 (M) replik: Kan man vara mer säker än så här i den här frågan? Jag tänker på vårt tillkännagivande från utskottet. Vi hörde från regeringshåll hur frågan har redovisats. Vi vet också vad sade i sina förarbeten. De vill återkomma till regeringen och också till efter höjningen på och . Jag har svårt att se att och sverigedemokrater i något hänseende i någon fråga i det här parlamentet kan känna en större trygghet än när det gäller det som vi faktiskt tar beslut om i fråga om vårt betänkande. Jag vill dock fullfölja frågan: Hur ser på att vi ska ha trafikantavgifter ? Vi har 65 miljarder i medfinansiering i olika projekt. Kommer att säga nej till att vi ska förverkliga Förbifart ? Säger nej till Västsvenska paketet? Säger nej till bron förbi ? Säger nej till bron förbi ? Detta handlar ju också om trafikantavgifter. Jag blir verkligen orolig om det handlar om att man är rädd för och . Det kan få konsekvenser om oppositionen och anser att vi inte ska kunna förverkliga infrastrukturprojekt i storleksordningen i vårt land för och på Öresundståget. 53 (SD) replik: Jag får väl göra mig ännu tydligare: Jag är fortfarande inte rädd för en höjning på 3:50 per biljett. Jag hoppas att det har gått in . Däremot är jag rädd för att ge en instans som klartecken till att själva sätta de här avgiftshöjningarna och därefter, när vi väl har gett dem klartecken till att göra det, få en konsekvensanalys av densamma. Det är där vi ställer oss tveksamma och av säkerhetsskäl inte vill se den utvecklingen. Sedan får man väl tycka vad man vill om politik vad gäller kommunikationer. Jag ska villigt erkänna att vi inte har så förskräckligt mycket i programskrift om det. Därför tyckte jag att det var stimulerande att få vara med och jobba med dessa frågor. Av de uppräkningar som Rådhström gjorde skulle jag nog tro att vi kommer att komma överens i slutändan kring det allra mesta, om inga riktigt drastiska saker skulle inträffa en gång till. 54 (KD): budgetområde är stort och täcker alla trafikslagen. Mina allianskolleger har tagit delar av det, så jag tänker koncentrera mig på två områden sjöfarten och trafiksäkerheten. besökte jag ett intressant företag i , ett företag inom den . Företaget heter mätteknik och sysslar med att digitalisera sjöbotten, ett nästan outforskat område. Vikten av att veta vad som finns i våra hav och på sjöbottnar har blivit alltmer aktuellt. Inte minst när man ska dra den stora gasledningen för Nord Stream i behöver man veta vad som finns på botten. Under släpptes 150 000 minor i . Endast 80 000 minor har bärgats. Behovet av att digitalisera sjöbotten är alltså stort av många olika skäl. Regeringen har fortsatt att finansiera digitaliseringen av äldre information över vissa havsområden. har som mål att nå en geografiskt heltäckande digital djupdatabas. Företaget i är ett av alla företag som är sysselsatta inom det klustret på ungefär 220 000 personer. Klustrets kärna utgörs av ca 13 000 personer som är sysselsatta inom rederinäringen. Företaget mätteknik har 220 anställda, varav det stora flertalet är högutbildade och finns inom olika områden som biologi, geologi, systemdatateknik och sjöbefäl. Detta visar att det klustret är mycket större och vidare än vad vi tror. Den svenska sjöfartsnäringen är viktig för , och genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Svensk sjöfart har av tradition förknippats med hög sjösäkerhet. Det är därför viktigt att fortsätter att vara pådrivande för bättre sjösäkerhet inom det internationella organet IMO, och det är vi endast om vi själva har en stor, svenskflaggad flotta. flaggades 24 fartyg ut från . har redan 17 fartyg flaggats ut, och 35 stycken är anmälda för utflaggning. Vid utgången av 2009 fanns det 226 fartyg i . vill öka den svenska handelsflottan och se till att fler fartyg flaggas in igen. Alliansregeringen har under flyttat fram positionerna inom sjöfarten. Som exempel kan nämnas att undertecknade barlastvattenkonventionen, en konvention som länge varit föremål för internationella förhandlingar. Med barlastvattnet kan arter spridas till nya områden, och just barlastvatten bedöms därför vara ett av de stora hoten mot en bevarad biologisk mångfald i . Vidare har alliansregeringen ansökt om att bidrag från EU budgeten för TEN-T för ytterligare tre sjömotorvägsprojekt, varav två berör och ett . När det gäller har länderna kring vårt stora innanhav och tillsammans påbörjat ett projekt kallat som bland annat ska beskriva framtida gods- och passagerarflöden inom, från och till för alla transportslag. En annan viktig åtgärd för att underlätta transporter till sjöss är utvecklingen av ett europeiskt havsområde utan hinder, vilket är ett EU-direktiv. Detta innebär att man ska likforma rapporteringsformaliteterna för alla fartyg som ankommer till eller avgår från hamnar inom . De föreslagna åtgärderna kommer att innebära betydande administrativa lättnader för våra företag. har ökat sin investeringsplan , då den var 126 miljoner, till 319 miljoner. I denna investeringsplan ligger stora investeringar i samt även farledsförbättringar i farleden in till hamn. Vidare fortsätter arbetet med att förlänga livstiden för isbrytare i Atleklassen. Det innebär att isbrytarna ska kunna utnyttjas , och det låter ju lovande med sådana isvintrar som vi har denna och förra. Investeringar kommer också att ske i arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, IT-system samt lotsbåtar för att belysa de utvecklingsmöjligheter som finns avseende miljöanpassade lotstransporter.