prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Det är centralt för framtidens effektiva resande, och det innehåller sammanfattat större möjligheter för kommersiella bussföretag att bedriva lokal och regional kollektivtrafik för att utveckla resmöjligheterna för resenärerna att det blir lättare att etablera trafik över länsgränserna, även detta för att utveckla resmöjligheterna för resenärerna att dagens trafikhuvudmän, som finns i varje län, ersätts med regionala kollektivtrafikmyndigheter att strategiska beslut om kollektivtrafik, som tas av länstrafikbolag, i fortsättningen ska tas på förvaltningsnivå för ökad insyn och bättre samordning med annan samhällsplanering att även kommersiella kollektivtrafikföretag för att underlätta för resenärerna att enkelt planera sina resor måste lämna information om sitt trafikutbud till ett gemensamt system för trafikantinformation. Vi behöver göra det enklare för människor att resa. Människor har färdats från det ena till det andra genom alla tider. Detta har utvecklat människor, det har utvecklat samhällen och det har utvecklat kulturer. Att resa kollektivt är inte i huvudsak att just resa kollektivt. Det är att resa effektivt effektivt därför att det är hållbart och ekonomiskt, men också effektivt därför att det möjliggör för människor att faktiskt göra andra saker : gå in på Facebook, twittra, jobba med datorn, läsa och allt som man inte ska göra när man framför eget fordon, vad det än må vara för fordon. I och med denna första marknadsöppning för nya innovativa lösningar för kollektivtrafiken går startskottet för den utveckling som kommer att ske inom det effektiva resandet. Förhoppningsvis kommer kollektivtrafikresandet att bli ett lika självklart resealternativ för många fler. Människor ska ha fler alternativ att välja mellan, inte bara i höstens val utan också när det gäller transporter. Dessa kommande förändringar inom kollektivtrafiklagstiftningen vi debatterar har stötts och blötts . Det som flera har varit inne på och som har renderat i mängder av tappade hakor och synpunkter är förstås utredning i frågan. Jag och många med mig har sagt att det bästa som kunde hända Kollektivtrafiksverige var sannolikt . Om man inte hade fått ändan ur vagnen förr eller i vagnen fick man det definitivt . Från vänsterpartierna låter det i motioner och reservationer som om regeringen helt och hållet har gått på utredningens förslag. Så blev det inte, och vänsterpartierna verkar i det närmaste besvikna. Regeringen förlängde remisstiden och tog god tid på sig att tillgodose remissinstanserna i framtagandet av den nya lagstiftningen. Denna process har varit bra, i synnerhet för att branschen genom såväl Svensk Kollektivtrafik, SKL som en rad organisationer har varit så aktiv. Den affärsmodell för fördubblad kollektivtrafik som parterna tillsammans har tagit fram vilar på en gemensam vision och värdegrund. Det är ett mycket gediget arbete. Denna nya lag innebär inte att de kommersiella bolagen och operatörerna, som vänsterpartierna hävdar, slår sönder den sammanhålla trafiken. Det stämmer inte. Denna kollektivtrafiklag innebär att det offentligas ansvar och möjligheter inom kollektivtrafiken förtydligas. De kommersiella tillåts konkurrera med den offentligt upphandlade och samhällsstödda trafiken genom effektivitet, nya innovationer inom resande och bättre service. Därigenom ökas dynamiken på kollektivtrafikmarknaden, vilket kan bidra till ett större utbud av kollektivtrafik och därmed också ett ökat resande. Ett kollektivtrafikföretag ska lämna information om sitt trafikutbud till detta gemensamma system för information. Regeringen menar att det i första hand är också upp till kollektivtrafikbranschens ansvar att utveckla gemensamma standarder för betalsystem. Jag tycker att vi kunde ha gått ännu längre , men som vi kan läsa i både betänkande och propositionen avser både regeringen och vi andra att följa utvecklingen nogsamt framöver. Det kanske finns anledning att återkomma till en dylik standardisering. Varför är konkurrens bra även inom kollektivtrafiken? Jo, det handlar om att släppa loss människors skaparkraft, människors initiativkraft, att genomgående se till att resenärerna får den resa de vill ha genom att de ytterst har möjlighet att välja och att välja bort. Fritt tänkande och att våga satsa på idéer som man tror kan öppna nya dörrar och nya marknader kommer att utveckla branschen inom det effektiva resandet. Varför är det viktigt att utveckla branschen? Jo, det är en sak att bedriva den verksamhet som på många håll utförs på ett bra sätt, men vi måste öka detta. Vi måste få fler att vilja åka med, få fler att betala för det och få fler att låta bilen stå på parkeringen. Det finns ett fantastiskt entreprenörskap inom branschen, men med ökad konkurrens kan vi utveckla detta entreprenörskap ytterligare. Vi tar ny mark med hjälp av denna lagstiftning, och vi kommer att behöva följa utvecklingen för att säkra resenärernas möjligheter till effektivt resande. Som jag sade tidigare hade jag gärna sett att man kunde lagstifta om gemensam betalstandard, men det finns säkerligen anledning att återkomma till detta och till andra saker som vi upptäcker under resans gång att vi behöver ytterligare förbättra för det effektiva resandet i . En sak är jag dock säker på, nämligen att i går startskottet för en dynamisk bransch som mäktar med att öka sin andel resande genom egen kraft, egna idéer och med hjälp av egna innovationer lockar fler resenärer att köpa deras tjänster. Det är bra för klimatet, och det är bra för resenärerna. Eftersom jag noterar att jag inte kommer att få några repliker kan jag nämna lite vad jag har tänkt på när jag har lyssnat på denna debatt. Jag blir i synnerhet förvånad över raljans över möjligheterna till utveckling inom kollektivtrafikbranschen. Hur kan man på ett så inskränkt sätt se på det effektiva resandet, undrar jag? Om detta är vänsterpartiernas syn på hur kollektivtrafiken kan utvecklas får vi innerligt hoppas att det är alliansregeringen som behåller makten . Jag vill slutligen tacka utskottskansliet. De är fenomenala på att lyssna och förstå vad det är vi egentligen vill ha fram. Det är inte helt lätt alla gånger, kan jag tänka mig. Jag vill också önska samtliga ledamöter i trafikutskottet och övriga riksdagsledamöter i kammaren och talmannen en riktigt trevlig sommar. 134 (): Att resa med kollektivtrafiken är en säker och miljövänlig resform som underlättar det dagliga livet. Trots det väljer kollektivtrafiken för sitt dagliga resande. En enad kollektivtrafikbransch har bestämt sig för att fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel. Detta sade vd:n för när hon presenterade satsningen som avser att fördubbla kollektivresandet till 2020. I den skrift presenterar sin satsning för att öka kollektivtrafikåkandet skriver aktörerna att det krävs en förflyttning från en produktionskultur till en servicekultur. Vidare måste detaljfrågorna flyttas närmare marknaden för att ge möjlighet till snabbare marknadsanpassning och ökat resenärsinflytande. Den gemensamma värdegrunden i ska ha sin utgångspunkt i resenären. I regeringens proposition Ny kollektivtrafiklag har man lyssnat på vad resenärerna vill ha och på dem som kan branschen. I trafikutskottets betänkande som vi debatterar har och Alliansen ställt sig bakom regeringens förslag som innebär följande. Kollektivtrafikföretagen får etablera kommersiell kollektivtrafik. får alltså även bussföretag samma möjlighet att bedriva trafik som tågoperatörerna kommer att få och i viss mån redan har. Färjelinjer bedrivs redan kommersiellt, och det fungerar bra. Detta gäller även luftfarten. Med detta lagförslag kommer också övriga transportslag att likställas allt med den bakomliggande tanken med ett transportslagsövergripande synsätt. Vidare kommer regionala kollektivtrafikmyndigheter att bildas som tar ansvar för och initiativ till att etablera regional kollektivtrafik. Dessa myndigheter bör finnas i varje län och kan organiseras som kommunalförbund eller nämnd. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna ska regelbundet i ett trafikförsörjningsprogram, som redan har nämnts , fastställa mål och behov för den regionala kollektivtrafiken. Programmet ska vara långsiktigt och trafikslagsövergripande och omfatta alla former av regional kollektivtrafik. Vidare ska miljöskyddande åtgärder, tidsbestämda mål samt åtgärder för anpassning av kollektivtrafiken för funktionshindrade finnas med. Detta kommer även att innebära att strategiska beslut, till exempel kollektivtrafikplanering, kommer att samverka med andra beslut, till exempel bebyggelseplanering, regional utveckling och tillväxt. Det är ett synsätt som samhällsplanerare länge efterlyst och som genom denna lag blir verklighet. Jag har haft ett möte med representanter för . De efterlyser en närmare samverkan mellan kollektivtrafiken och samhällsplaneringen i övrigt. Det möjliggör vi nu genom denna lag. Jag själv i min egenskap av planerare och planarkitekt är mycket glad över detta. För att uppnå full konkurrensneutralitet måste alla kollektivföretag få tillgång till offentligt ägd infrastruktur i form av hållplatser och bytespunkter. Regeringen kommer att följa upp tillgång till och prissättning för hållplatser och bytespunkter för att kunna vidta åtgärder för att säkerställa att konkurrensneutralitet kommer att råda. Det känns tryggt. Eftersom Alliansen har satt resenärens perspektiv i centrum kommer villkor att ställas på alla kommersiella kollektivtrafikföretag att de ska vara skyldiga att lämna uppgifter om sitt trafikutbud till ett gemensamt system för trafikinformation. Regeringen gör dock samma bedömning som Svensk Kollektivtrafik, att det är kollektivtrafikbranschens ansvar i första hand att utveckla gemensamma standarder för betalsystem och informationssystem. Men det är viktigt att kollektivtrafiksystemet är enkelt och överblickbart. Utskottet och regeringen kommer att noga följa att systemen blir klara och enkla att förstå. Det kan annars krävas statliga initiativ som en obligatorisk samverkan vad gäller bokning, betalning och distribution av biljetter. Vidare borde ny teknik kunna användas vid utveckling av ett sådant gemensamt system. Sammantaget, och med det som mina alliansvänner redan har sagt, är det med tillförsikt som jag yrkar bifall till förslaget om denna nya kollektivtrafiklag och avslag på alla reservationer. Jag vill avsluta med att önska hela trafikutskottskansliet och alla mina kolleger i utskottet en riktigt god sommar. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU25 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Framtidens strategi för de transeuropeiska transportnäten Föredrogs trafikutskottets utlåtande /10:TU26 Framtidens strategi för de transeuropeiska transportnäten (KOM(2010)212). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 16 § Ny lag om brandfarliga och explosiva varor Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2009/10:FöU6 Ny lag om brandfarliga och explosiva varor (prop. 2009/10:203). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 17 § Nordiskt samarbete Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2009/10:UU19 Nordiskt samarbete (skr. 2009/10:90 och redog. 2009/10:NR1). 135 (): Jag är en av många som lever i , och enligt den svenska nationalsången är det många som vill leva och till och med dö i . Bara det här kunde vara grunden för det samarbete som finns i , gemenskapen i . Det är inte bara geografin som gör att vi trivs så bra ihop och så gärna vill samarbeta, utan det är den långa historia som vi haft tillsammans i olika konstellationer och olika unioner. Jag är inte riktigt säker på att vi ska bilda en ny union, utan det kanske är samarbetsformerna och närheten som ska utvecklas. Det är historien, geografin och värdegrunden som vi delar. Därför har kultur, språk, utbildning och forskning varit de hörnstenar som det nordiska samarbetet bygger på. Det var inte regeringen som startade det nordiska samarbetet. Det var inte som startade det. Det var folkrörelsen som kom underfund med att det kanske är bra att samarbeta med sina grannar. Inom EU talar vi mycket om den fria rörligheten det är honnörsorden. Men det var vi nordbor som inte bara startade diskussionen utan också införde en passfrihet i som fortfarande gäller. Jag som åker till behöver inte ha mitt pass med mig, utan det räcker med svenskt körkort. Det finns naturligtvis fortfarande hinder för de människor som vill arbeta i de nordiska länderna. Men om man har en god gemenskap hemma har man också ansvar för sina grannar, och våra grannar finns runt och nordvästra . Våra medborgare liksom vi politiker har försökt följa med den ganska omvälvande förändring som har skett i vår närhet efter . Vi i startade tidigt ett nära samarbete med de baltiska länderna som vi har utvecklat, och vi har försökt hitta de gemensamma frågor som är till nytta för våra medborgare. Med EU-utvidgningen har alla länder runt med undantag för blivit EU-medlemmar. Det här har gett oss stora politiska och ekonomiska möjligheter, om vi rätt förmår att hantera den nya geografin och det nya politiska grannskap som har öppnat sig. Den globala finanskrisen, herr talman, visade att goda grannar behövs även i svåra tider. Då och gick med i EU 1995 frånsade vi oss allt som hette blockbildning . Men tiden kanske är mogen att rucka på denna princip. kan ha en mer koordinerad politik då det gäller till exempel EU:s grön- och vitböcker. På svenska delegationens initiativ har vi försökt hitta ett sätt för rådet att med nordiska glasögon granska relevanta frågor, men det ska vara de gemensamma frågorna. Jag kan ta två exempel. Det ena är , som vi hade synpunkter på under arbetets gång, och det andra är EU:s fiskeripolitik, som miljöutvalget har arbetat med, just för att hitta de gemensamma nyttofrågor som finns i EU-frågorna. Politiken inom den nordliga dimensionen har utvecklats mot en politik för EU-länderna, , och . Det är inte så många som kan uttala det, utan man säger ofta den nordiska dimensionen. Det är den nordliga dimensionen som vi talar om. De frågor som vi har försökt hitta i denna kanske lite svårdefinierade dimension är stärkt demokrati, säkerhet och hållbar utveckling i norra . har vi ett samarbete inom det arktiska området som har fått mycket uppmärksamhet och är i blickpunkten globalt på grund av klimatförändringarna. Det är inte bara på regeringsnivå i som det pågår aktiviteter. tar över ordförandeskapet i , och har ordförandeskapet i . Det är också ett parlamentariskt samarbete, med en konferens där vi deltar i arbetet som parlamentariker och försöker lyfta upp de viktiga frågorna till . Klimatförändringar har, som sagt, lett till det ökade intresset för exploatering av resurser som olja, gas och mineraler. Flera länder vill utöka sina territorier, och områdets säkerhetspolitiska betydelse ökar. Men det är också en diskussion om att kustländerna har sitt eget speciella ansvar för just sina egna vatten. Det gläder mig att till exempel och nu har kommit överens om var gränsen går där. Jag tror att det bara ska bekräftas av duman och . Vänner finns även där uppe. Detta leder direkt till nästa frågeställning: civil samhällssäkerhet inom området och säkerhetspolitik i sin helhet. Det är ett ganska nytt område för oss inom att diskutera. Men det blir viktigare och viktigare, och kanske just om vi pratar om samhällssäkerhet. Vi behöver inte gå direkt till det militära utan kan titta på hur folket har det. Det kan röra sig om hot och påfrestningar som spänner från naturkatastrofer till stora olyckor. Finanskrisen visade tydligt att globaliseringen ett ord som det ibland är svårt att hitta innehållet i och veta vad vi menar med sker i allt snabbare takt i världen och att dess konsekvenser blir allt tydligare. Det har vi verkligen fått uppleva . Vi i har goda förutsättningar att möta denna nya tid, men vi måste också fördjupa vårt samarbete sinsemellan och ta till vara vår regions fördelar. Vi är många små länder, men tillsammans kan vi i den globala världen hitta faktorer som är till nytta både för oss och för andra i världen. Vi har under vårt ordförandeskap beskrivit vår verksamhet med tre ord: gemenskap i det är vi gamla nordiska länder och tre självstyrande områden, grannskapsarbetet våra grannar runt och nordvästra och globalisering. Vi är många aktörer, och ibland känns det att det kan vara för många. Jag tror att det är viktigt att vi ser över verksamheterna med kritiska glasögon, att vi lär oss koordinera och synkronisera vårt arbete på ett bättre sätt . Men, herr talman, själva kärnan är vi som bor i , vill fortsätta att bo i och verka för en framtid för . (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla s) samt (). 136 (): Det känns en aning speciellt att stå här . Efter att ha varit i är det nu sista gången jag står i talarstolen. Det är en lite speciell känsla en känsla av att livet efter detta kommer att bli lite annorlunda. Under de 19 åren har jag haft förmånen att få arbeta med nordiskt samarbete. Det har för mig varit en viktig del i mitt arbete. Jag har som jag har arbetat med nordiska frågor haft förmånen att vara ordförande i näringsutskott, ordförande i kontrollkommitté, ordförande och medlem i BSPC, den parlamentariska östersjökommittén, och ordförande i liksom vicepresident i . Jag har följaktligen, tycker jag själv, fått en god överblick över vad och nordiskt samarbete är. och det nordiska samarbetet är oerhört viktigt och betydelsefullt för de nordiska invånarna. Även om inte alla ser den stora betydelsen, tyvärr inte heller alla i min egen partigrupp, kan man konstatera att av de nordiska invånarna enligt en ny undersökning tycker att nordiskt samarbete är oerhört viktigt. Jag tycker också att det nordiska samarbetet har stärkts och utvecklats mycket . Låt mig ge några exempel på vad vi sysslar med i det nordiska samarbetet, i och . Den första och viktigaste frågan är något som vi ofta har sagt är en överlevnadsfråga, nämligen att försöka lösa så många gränshinder som möjligt. Vi kan konstatera att löstes ca 30 gränshinder. Det är så många som de som löstes innan. Vi måste fortsätta lösa dessa gränshinder de gränshinder som inte uppstår av politiska skäl. Vi ska ju inte glömma att vi kan ha olika typer av regeringar i det nordiska samarbetet. Vill vi att nordbor ska kunna bo, arbeta, leva och flytta inom de nordiska länderna är det viktigt att vi ständigt arbetar med dessa frågor. Jag skulle vilja ge en eloge till vår samarbetsminister för att hon har tagit de här frågorna på allvar. Det är glädjande att vi har löst så många gränshinder, även om det som sagt finns många kvar. Den andra viktiga delen är globaliseringsarbetet, som startade på initiativ att statsministrarna 2007. Målsättningen är att de nordiska länderna ska ligga i framkant och anta de utmaningar och möjligheter som globaliseringen ger. Exempel på vad man har gjort och gör är att man i samarbete satsar på nordisk toppforskning, Globaliseringsforum, högre utbildning, klimatforskning och samarbete inom kultursektorn med flera delar. Detta är olika projekt inom globaliseringen. Ett tredje viktigt samarbete är Östersjöarbetet, som vi har dels inom den parlamentariska östersjökommittén och dess motsvarighet på regeringssidan, , dels inom Helcom, som jag vill mena gör ett fantastiskt arbete för att förbättra miljön i för att få en välmående med inriktning på miljö, sjösäkerhet, sjöfartsskydd, civil säkerhet, energi och klimatfrågan. Detta samarbete, som växte fram , behöver stärkas och utvidgas ytterligare. Jag har stora förhoppningar på att länderna nu kommer att följa de förslag som Helcom har tagit fram, så att det inte bara blir en pappersprodukt där man talar om vad som behöver göras. Låt mig också med viss stolthet konstatera att vi i fick ryssarna att gå med på PSA ni vet, particularly sensitive area och att föreslå detta inför den maritima sjöfartsorganisationen. Det är första gången som detta har skett. Vi vet nu att vi har dubbla skrov på alla oljebåtar som går i . Det fjärde området som man kan ta fram som bra exempel på samarbete är det som vi har med nordvästra vad gäller miljöfrågor, klimat och levnadsvillkor i och . Samarbetet mot trafficking är ett av de viktigaste samarbetena. Det är en av de värsta frågor vi har att hantera , och vi måste verkligen samarbeta för att komma till rätta med den trafficking som förekommer. Vi måste också samarbeta för att komma till rätta med den allt ökande brottsligheten och om välfärdsfrågor och demokratiutveckling. Det femte området jag vill nämna är . Där ligger vi i också i framkant. Många av oss i har varit i det ligger inte i , men det finns ett vitryskt universitet där. Med stöd av pengar från har flera hundra studenter fått möjlighet att utbildas där. Där ser man hur detta samarbete kan hjälpa vitryska studenter. Vi har också i haft demokratidagar, tre stycken, där det har gett tillfälle för delegater från men också från den vitryska oppositionen och regeringen att försöka prata med varandra. Det har de svårt med annars, men här har det getts tillfälle att diskutera demokrati, elsäkerhet, miljö och mycket annat. Det sjätte området jag vill lyfta fram är det nordiska försvarssamarbetet, där vi nu diskuterar gemensam utbildning och gemensamma inköp. Vi har , vi har krishantering, och man diskuterar också övervakning av isländskt luftrum, nu när amerikanerna har försvunnit därifrån. Dessutom har vi samarbetet om räddningstjänst. Det pågår alltså samarbete på en hel del områden. För var det strängeligen förbjudet att över huvud taget nämna säkerhetssamarbete i . Det har skett en utveckling som är till nytta för alla och som kan ge besparingseffekter och som vi tycker är en oerhört viktig del. Det sjunde området jag vill ta upp är det kulturella samarbetet, som är stort det omfattar av budget. Ta som exempel kulturfonden, som kanske inte så många känner till. Den stöder kultur i med över 30 miljoner , till nytta för författare, musiker och konstnärer. Detta är några områden som jag skulle vilja lyfta fram. Det finns många fler områden som visar vad betyder, men med tanke på att tiden går nöjer jag mig med detta. Låt mig slutligen få tacka alla de politiker och tjänstemän som jag har haft nöjet att få samarbeta med under dessa år. Jag kommer att sakna er. Jag kommer att sakna det nordiska samarbetet nu när jag slutar men hoppas att på annat sätt kunna fortsätta med det viktiga nordiska samarbetet. Er som fortsätter önskar jag lycka till! 137 (): Det är alltid trevligt att debattera nordiska frågor. Till skillnad från så många andra debatter här i kammaren handlar ju det nordiska samarbetet mer om dialog och kompromiss än om att debattera och slå argument i huvudet på varandra. Vi får se om vi kan bli oeniga i någon fråga här . Visst händer det att vi är oeniga, men jag vill ändå säga här i kammaren att det nordiska samarbetet är ett skönt avbrott från riksdagsarbetet. I stället för att ha som målsättning att vara oeniga, för det är på något sätt målet med politiken att överbevisa och vinna väljare från de andra partierna, går det i det nordiska samarbetet ut på att komma överens och finna kompromisser. Varför är då det nordiska arbetet viktigt? Vi som bor i gränstrakter, som i där jag bor, vet att det nordiska samarbetet är avgörande för att det dagliga livet ska fungera för tusentals människor som pendlar över . De bor på ena sidan och jobbar eller studerar på den andra sidan av gränsen. I det här fallet är det ofta människor som bor i och och som jobbar eller studerar i . är det ca 20 000 personer som pendlar över , och för dem måste föräldraförsäkringar, sjukförsäkringar, arbetsmarknadsutbildningar och allt man kan tänka sig som kan bli aktuellt fungera.