prot · GY0920 · 2010-11-24 00:00:00 — Att garantera varje utlänning i princip exakt samma rättigheter förtar den förmån det innebar att vara svensk medborgare, och det gör till en mer osäker plats. Den andra punkten som gäller urholkningen av medborgarskapet är, som några har varit inne på, att man tar bort medborgarskapskravet på en rad områden. Det är inga små förändringar vi pratar om. I dagens regeringsform finns det krav på medborgarskap för att inneha vissa samhällsbärande tjänster. Det gäller bland annat poliser, domartjänster och statsråd där det krävs att man ska ha varit svensk medborgare . Det gäller också statschef, åklagare och så vidare. Sjuklövern, det vill säga de övriga sju partierna, vill ta bort en stor del av de kraven i grundlagen och kan eventuellt tänka sig att de hamnar i vanlig lagstiftning eller helt och håller utgår. Detta innebär en kraftig försvagning av medborgarskapets ställning. Nuvarande bestämmelser som återfinns i Regeringsformen tas helt bort och ersätts med en annan paragraf som öppnar för utlänningar att inneha alla typer av tjänster som överbefälhavare och riksåklagare, men även chefspositioner på våra svenska myndigheter. Som några har varit inne på tar man bort kravet på att ett statsråd måste ha varit medborgare . Det ska räcka med att vara svensk medborgare. Det håller vi givetvis inte med om. Alla medborgarskapskrav för statliga anställningar avskaffas i princip, förutom för Justitiekanslern, ombudsmän, ordinarie domare och riksrevisorerna. Det är ganska stora förändringar. Resterande lämnar man över till vanlig svensk lag. Jag nämnde tidigare att överbefälhavaren i inte ska behöva vara svensk medborgare. Det får anses vara särskilt anmärkningsvärt. Så här motiverar Kommittén om medborgarskapskrav varför till exempel kravet medborgarskap för statsråd skulle kvarstå: En majoritet i Kommittén om medborgarskapskrav menar att det var sakligt motiverat att upprätthålla kravet medborgarskap för statsråd. En sådan kvalifikationstid borgade enligt majoritetens bedömning för att statsråden var tillräckligt förtrogna med allmänna och mer långsiktiga frågor som rör det svenska samhällets grundläggande struktur och värderingar som faran för påtryckningar i ett spänt läge torde vara något mindre för den som har varit svensk. Det är det som det handlar om. Att vara statsråd handlar inte bara om att ha en bra juristutbildning eller att vara bra på PR. Det handlar om att känna , den svenska kulturen och förutsättningarna i det här landet. Det gör man inte om man kom hit i går och fick medborgarskap och blir statsråd . Det krävs att man har bott här ett tag för att man ska ha lärt känna och det svenska samhället. Det kan finnas flera anledningar till sjuklöverns agerande. Det handlar om att fortsätta att driva på det mångkulturella projektet genom att öppna för att samhällsbärande positioner besätts av utlänningar. Det har säkert också att göra med EU:s ambitioner att splittra de nationalstater som består av för att skapa en federation, . I vägen för det projektet står just nationalstaterna. Det är därför det finns en sådan iver och ett sådant intresse för att försvaga dem. Ytterligare ett sådant led är EU:s Interregprogram. För sjuklövern som inte gillar som en nationalstat är det säkert ett drömscenario att luckra upp medborgarskapets betydelse, men vågar erkänna nationalstaternas betydelse för det framgångsrika land har utvecklats till. Frågan är hur uppluckrandet av medborgarskapet går ihop med regeringsförklaring. Han sade att han vill signalera medborgarskapets tyngd och betydelse. Det går givetvis inte ihop. är det enda parti som påtalar detta. Ytterligare en aspekt är att mångkulturen cementeras. Den skrivning som återfinns i grundlagen talar om att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Grundlagsändringarna innebär att det ska främjas. Det innebär att det blir en tvingande lagstiftning och mycket större tyngd juridiskt. har ett skydd som mer än väl tillgodoser de nationella minoriteternas behov. Vi tror inte att detta i huvudsak har drivits av minoriteterna själva. Det är bara ett tecken på den ängslan som existerar hos det politiskt korrekta etablissemanget där man gång på gång måste in och lagstifta om dessa minoriteters särrättigheter i förhållande till majoritetsbefolkningen. Det skulle vara tacksamt och befriande om man hade samma inställning till den svenska kulturen. Men det råder tyvärr ett utbrett förakt här i kammaren utom hos när det gäller och den svenska kulturen. Eftersom relativismen är stor i detta land och i denna kammare ser vi också, som nämnde, en risk med att det kan komma att nyttjas av andra minoriteter som inte omfattas av denna bestämmelse. Vi sverigedemokrater anser inte att ett land ska bygga på motsättningar mellan olika grupper. Vi försöker i stället bjuda in folk till den svenska gemenskapen för att på så sätt uppnå en kulturellt homogen stat som är en förutsättning för en stark välfärd och ett harmoniskt . Av den här diskussionen och åsikterna hos de övriga sju riksdagspartierna framgår det ganska tydligt att är det enda parti som värnar självständighet gentemot EU. har, som påtalade, gett efter och till och med svikit sina egna väljare i den här frågan. Resten av partierna är tämligen öppna med sitt totala ointresse för svensk självständighet. är det enda parti som på riktigt vill värna om medborgarskapets tyngd och betydelse, till skillnad från som pratar fint om det i regeringsförklaringen men i nästa andetag fullständigt urholkar medborgarskapet. är det enda parti som anser att land ska byggas på gemensamma värderingar och en gemensam kultur. Sjuklövern, däremot, späder på olikheterna och motsättningarna med sin mångkulturella politik. Inte nog med detta. Inget parti i sjuklövern har haft intresse av att informera eller väcka debatt om grundlagsförändringarna så att de vi representerar, svenska folket, får kännedom om det och möjlighet att säga sitt i sammanhanget. Det var totalt tyst inför den första omröstningen, totalt tyst i valkampanjen och totalt tyst inför denna omröstning. har som enda parti, nästan som enda organisation, försökt att skapa debatt i frågan genom debattartiklar och Facebook- och bloggkampanjer. Vi har påkallat en aktuell debatt i denna kammare, men den blev avslagen. Vi har startat ett upprop som på ungefär har samlat 10 000 underskrifter mot grundlagsförändringarna. SD är därmed det enda parti som med hedern i behåll kan säga att man har tagit sitt demokratiska ansvar och informerat det svenska folket om den mest omfattande förändringen i svensk grundlag . Jag vill med detta yrka bifall till reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda SD). 28 (MP) replik: fick vi ganska raka besked om att ser som sin främsta uppgift att upprätthålla diskrimineringen i och helst öka den. Det är ju den andra sidan. Om man till varje pris vill värna medborgarskapet som något särskilt som bara ska vara till för en del av befolkningen och som det ska vara svårt att nå och att mycket ska vara förbehållet den gruppen upprätthåller man en diskriminering. tar vi en del steg för att minska diskrimineringen i . Jag har en fråga som handlar om den andra sidan av myntet. Om man minskar diskrimineringen ökar man i stället när det gäller statliga anställningar styrkan i 12 kap. 5 § som handlar om särskilda bestämmelser för statliga anställningar. Det står så här: Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Vad är faran med att den delen stärks när man ska anställa människor på statliga tjänster? 29 (SD) replik: De enda som upprätthåller diskrimineringen i det här landet är sjuklövern. De har infört de berömda instegsjobben som de facto diskriminerar svenskar. Vi förespråkar att alla som är svenska medborgare och därmed tillhör den svenska nationen ska ha exakt samma rättigheter. Det är inte vi som förespråkar instegsjobben. Om man är svensk medborgare ska man ha samma rättigheter. Det är något som varken eller alliansregeringen står för. Det är magstarkt att säga att vi upprätthåller diskriminering. Vi vill att alla som är svenska medborgare ska ingå i en svensk gemenskap där det inte föreligger någon diskriminering på grund av etnicitet, vilket är infört och stöds av . Det är vi som står upp för jämlikhet och mot diskriminering i det här landet ingen annan. 30 (MP) replik: Det är uppenbart för var och en att det är felaktigt. har precis hållit ett anförande som nästan bara handlade om att upprätthålla skillnaderna mellan olika människor i . Men han svarade inte på min fråga. Jag ställde en enkel och rak fråga: Vad är faran med att sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet får ett större genomslag vid anställning i statliga tjänster än tidigare? 31 (SD) replik: Jag var inne på detta i mitt anförande. Att styra detta land på de olika nivåer som det kan handla om handlar inte bara om att ha en bra juristutbildning, vara en bra PR-nisse eller vad det nu kan handla om. Det handlar om att känna till , känna till den svenska kulturen och känna till hur saker och ting fungerar, precis som Kommittén om medborgarskapskrav menade. Kommittén menade att det var sakligt motiverat att upprätthålla krav medborgarskap för till exempel statsråd. Med samma motivering ska det givetvis vara ett medborgarskap som ligger till grund för samhällsbärande positioner i detta land, för personer som har ett ansvar att styra detta land i enlighet med svensk tradition, svensk kultur och svenska värderingar och normer. Därför är det självklart att ett medborgarskap måste föreligga för dessa vissa viktiga positioner som det handlar om och som är samhällsbärande i . Något annat är bara nit. 32 SKÅNBERG (KD) replik: Till att börja med måste jag medge att Alliansen och sannolikt har haft fel när vi har tänkt att ju mindre hörs, desto färre röster skulle de få. Det är precis tvärtom. Ju mer ni hörs, desto mer uppfyller ni ordspråket: Ge dem ett rep och de hänger sig själva. Det hade varit utmärkt om det som vi nu hörde i detta anförande hade hörts på gator och gränder och i tv under valrörelsen, för då hade vi fått veta till exempel att det är fel om människor åker utomlands på Interrail. Det var hårresande. Var så god och utveckla detta. Vad har emot att ungdomar åker utomlands? Vad har emot Interrailprogrammet? Sedan måste jag ställa en fråga. Varför ska det vara just medborgarskap för statsråd bara för att det står i det gamla grundlagsförslaget? Är det i själva verket så att önskar att statsråd ska vara födda i landet? Det finns faktiskt en bestämmelse i som säger att den som inte är född i inte kan bli president där. Det går aldrig att rätta till detta. Kanske det är en sådan utveckling som önskar, . 33 (SD) replik: Först och främst ska jag säga följande. Om du, Skånberg, har sett opinionsundersökningar är det så att ju mer vi syns i riksdagsarbetet, desto högre siffror har vi fått. Vi ligger nu på vårt högsta snitt någonsin i opinionsundersökningarna. Du kanske borde ta en titt på dem innan du börjar yttra dig om att vi så att säga sänks eller att folk inte röstar på oss ju mer vi pratar. Det är snarare tvärtom: Ju mer vi syns, desto mer gillar folk oss. Det är därför som vi säkert kommer att hamna på efter nästa val. Då kommer ni att svettas ännu mer. Varför ska det vara ? Ja, någon gräns måste man sätta. Man kan diskutera om det ska vara . Det kanske ska vara . Någon gräns måste man ha. Ärligt talat skulle jag vilja ha en gräns för riksdagsledamöter också. Då kanske vi till och med skulle kunna förhindra att en viss moderat satt i denna kammare. Jag har inte pratat om Interrail. Det finns en plan i EU om att öka samarbetet mellan olika nationalstater. Det finns vissa områden, till exempel mellan och och mellan och , som ska få mer samarbete och större utbyte med varandra för att nationalstatens betydelse ska luckras upp. Betydelsen av samarbete mellan de olika nationalstaterna ska öka. Därmed ska nationalstatens betydelse luckras upp. Det finns EU-program om detta. Jag tror att det till och med finns tre. Det handlar alltså inte tåg. Det handlar om hur EU försöker luckra upp nationalstaterna. Jag hade önskat att du hade lite kunskaper om att detta fanns. Men uppenbarligen verkar så inte vara fallet. 34 SKÅNBERG (KD) replik: Jag fick inte något svar på varför det var det var så idealiskt med medborgarskap. Varför ska det inte vara eller livslångt? vill jag ge möjlighet att svara. Skulle det kanske vara bättre om det var bara etniska svenskar som kunde bli statsråd? Är det möjligen så han tänker, eller åtminstone att det ska vara fråga om livstid? 35 (SD) replik: börjar epiteten hagla här igen, att vi pratar om etniska svenskar, som du, Skånberg, verkar vara inne på. Jag vet inte riktigt vad ditt parti tycker i den frågan. Uppenbarligen har ni grumliga tankar där. Vi har, som vi alltid har sagt, förespråkat en öppen svenskhet där vi menar att man kan bli svensk om man tar till sig den svenska kulturen och de svenska traditionerna. Om man ska ha en tioårsgräns, en åttaårsgräns eller en tolvårsgräns kan man, som jag sade tidigare, diskutera. Vi anser oss vara nöjda med en tioårsgräns. Det är ungefär som vi har diskuterat att det ska ta att få ett svenskt medborgarskap över huvud taget. Vi anser att det är en rimlig gång när man väl har fått medborgarskapet . Jag vill återigen poängtera att EU har som syfte att luckra upp nationalstaterna, som du var inne på. Det var inte Interrailprogrammet som jag pratade om. Jag vill gärna att du kollar upp det inför nästa gång. 36 (C): Det är naturligtvis en historisk händelse när regeringsform reformeras . Men i något avseende hoppas jag att det inte kommer att dröja lika till nästa förändring, även om det är många som har efterlyst den processen. Jag tror på breda och långsiktiga överenskommelser om våra grundläggande demokratiska grundvalar. Men jag kan tycka att debatten och diskussionen om och kring demokratins spelregler förs alldeles för sällan. Möjligen kan dagens debatt göra någon skillnad. Jag menar inte att debatten alltid är till för att förändra utan för att faktiskt sätta in det demokratiskt uppbyggda samhället och dess grundläggande regler i den övriga aktuella samhällsdebatten och därmed i det aktuella årtionde som vi befinner oss i. Det har nämligen ett egenvärde att föra en öppen och medveten debatt om våra grundläggande fri- och rättigheter i ett demokratiskt uppbyggt samhälle. Det tål att ge uppmärksamhet åt att demokrati och mänskliga rättigheter inte alltid är givna i alla samhällen eller för alla människor. Precis som sade borde det vara en oerhört viktig del för skolelever att ha med sig den kunskapen. Men det borde även för dig och mig som lyssnar på denna debatt vara en viktig del att ha en utvidgad kunskap om folkstyret. kommer vi snart att fatta beslut om en reformerad och modernare grundlag som jag som representant för anser innehåller många viktiga reformer som vi måste vara stolta över. sätts den enskilda individens rättighetsskydd i fokus på flera sätt. Den privata äganderätten stärks med huvudprincipen full ersättning när det offentliga ska expropriera mark från privata ägare. Diskrimineringsskyddet stärks för att också omfatta sexuell läggning. Rätt till rättvis rättegång i skälig tid läggs till i grundlagen. ges ett tydligt grundlagsskydd som stärker den personliga integriteten. Det är troligen den tydligaste förändringen som skiljer sig års regeringsform då det handlade mer om statens rätt över medborgare i stället för tvärtom. Alla dessa förstärkningar av de mänskliga fri- och rättigheterna är viktiga och stärker den enskildes skydd mot intrång i fri- och rättigheterna från det allmännas sida. Det sätter på ett bättre sätt den enskilde individen före staten. Men som jag sade anser jag att vi behöver en öppen och återkommande debatt om våra demokratiska grunder och våra grundlagar, allt i syfte att möta den tid som våra grundlagar och demokratiska redskap ska verka i. Jag tycker att det ska vara breda och långsiktiga överenskommelser. Dagens beslut kommer inte att ändra de bärande delarna i det svenska statsskicket. Men dagens beslut kommer, förutom de saker som jag redan har nämnt, också att leda till förändringar och reformering av vallagen och kommunallagen. Jag vill ta personvalssystemet till intäkt för att vi bör vara öppna för en ständig översyn och utveckling av hur till exempel sambandet mellan väljare och politiskt förtroendevalda kan stärkas. och jag hade gärna sett ett tydligare personvalssystem. Det tror vi är till gagn för att stärka väljarens möjligheter att välja sina förtroendevalda och för att därmed ge ett ökat intresse och möjlighet att faktiskt följa och utvärdera desamma. Ett förtydligande om personvalets innebörd på valsedlarna 2014 kommer vi också att se detta för att ytterligare markera vikten av att välja person. Vi tar nu ytterligare steg för att utveckla personvalet, som infördes , i och med sänkningen av personvalsspärren. Det är bra. Men jag menar att det här är ett bevis på att vi framöver också ytterligare måste utveckla personvalssystemet. Jag vill även uppmärksamma att den lokala nivån nu stärks i grundlagen genom att det kommunala självstyret får ett eget kapitel i grundlagen. Det får inte bara vara vackra ord i portalparagrafen, utan nu ges det kommunala självstyret en tydligare markering och plats i regeringsformen och i de skrivningar om proportionalitetsprincipen som innebär att en inskränkning i det kommunala självstyret inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Möjligheten till skatteutjämning skrivs också in i grundlagen. För är det viktigt att stärka redskapen och formerna och att bygga samhället underifrån, att flytta makten närmare människor och öka möjligheterna till delaktighet och medansvar. Både stärkt personvalsinslag och stärkt markering av det kommunala självstyret är förändringar i rätt riktning för att nå detta. Det skapar också nya möjligheter att lättare genomföra för kommuninvånarna viktiga folkomröstningar. Vi ska ha spelregler och lagar som stärker demokratin genom att människan sätts i fokus. har vi på bord förslag om grundlagsförändringar som går i den riktningen och som hör hemma . Jag yrkar bifall till förslag i betänkande 4. 37 (M): Många har påpekat att ett omfattande arbete ligger till grund för det här beslutet. Det har varit utredningsarbete och därutöver beredning, bland annat i denna kammare, och en tidigare omröstning här. Jag hade förmånen att tillsammans med , Per och, ett tag, företräda i som låg till grund för just detta och vill gärna påminna om de tre starka samhällstrender som har förändrat då vår nuvarande regeringsform i huvudsak skrevs. Det första är internationaliseringen. har blivit mer öppet. Att vi är medlemmar i är ett mycket konkret uttryck för detta. Det andra är en ökad individualisering. Vi lever våra liv på olika sätt. Vi har olika etnisk bakgrund. Vi tror på olika gudar. Diversifieringen har ökat i det svenska samhället. Det tredje viktiga som hade att ta fasta på var att kollektiviseringen till exempel mätt i antalet medlemmar i de politiska partierna har minskat . den överenskommelse som vi nu debatterar hade till uppgift att svara på de här tre stora samhällstrenderna. Vi har varit inne på detta och diskuterat markeringen av EU-medlemskapet. Vi har även diskuterat personvalets ökade genomslag just som ett svar på detta med att när partierna tappar medlemmar ökar motiven för att låta väljarna i större utsträckning få bestämma vilka som ska representera dem i riksdag. Det gäller också något som jag kommer att ägna huvuddelen av mitt anförande åt, nämligen den diskussion som jag vill påstå var den allra mest centrala då arbetade och som tar sikte på den serie reformer som syftar till att markera våra domstolars konstitutionella ställning och till att tydliggöra våra domstolars roll som yttersta garant för att grundlagens lika fri- och rättigheter verkligen värnas i praktiken, i realiteten. Jag vill betona för kammaren att det här förvisso är en utveckling av den grundlag som finns. Men det är också strukturella reformer av vår rättsordning. För en andra läsning ligger nu på kammarens bord förslag om att ta bort den begränsning och den reglering det så kallade uppenbarhetsrekvisitet av domstolarnas möjligheter att underkänna lagarnas tillämpning i de fall konsekvenserna strider mot regeringsformens fri- och rättighetskapitel. Motivet för detta är tydligt både i texter och i propositionen. Man motiverar detta så här: Här är det av särskild betydelse att grundlagens regler om fri- och rättigheter fullt ut får genomslag i rättstillämpningen. Det är en mycket tydlig motivering till reformen och aktiverar i högre grad vårt eget grundlagsskydd för våra fri- och rättigheter, det som är kärnan i vårt medborgarskap. Det förtjänar att påpekas i den här diskussionen. Den här diskussionen är på intet sätt ny. Det har funnits ett återkommande krav i den svenska rättspolitiska debatten och i vår konstitutionella debatt, och det har länge funnits ett brett stöd för detta. Det var en bred majoritet i millenniets allra första statliga utredning. , SOU 2000:1, framhöll just vikten av ökad lagprövning som ett önskat inslag i vår demokrati både i ett mer komplext samhälle och som ett inslag som förbättrar den enskildes rättssäkerhet i när tempot i lagstiftningsarbetet väsentligt har ökat. Äntligen är nu tiden kommen för en sådan reform. På samma sätt stärks också, som vi hört i debatten här, det materiella innehållet i grundlagskapitlet om de grundläggande fri- och rättigheterna. Regeringsformen förses nu med förstärkt skydd för den enskildes privatliv, med förstärkt skydd för integriteten. Det markeras också detta är viktigt en rätt till rättvisa rättegångar motsvarande det skydd som finns i om de mänskliga rättigheterna. Beträffande de här reformerna, som hör samman, ska det också sägas att makten över domarutnämningarna, det som brukar kallas för rättsstatens rötter vem som har makten över domarutnämningarna i allt väsentligt och i praktiken flyttas från den politiska makten, från , till en mer fristående nämnd. Besluten fattas fortfarande av regeringen, men beredningen kommer att ske utanför . Det här stärker i grunden och i substans våra domstolars och våra domares självständighet. Med detta ökar den dömande maktens och domstolarnas förutsättningar att självständigt värna grundlagens principer och grundlagens fri- och rättigheter. Till detta kommer också det som kanske är mer semantik men som symboliskt spelar en roll, nämligen att det markeras att den svenska regeringsformen nu får ett eget kapitel om just domstolarnas självständighet och oberoende. Det är viktigt. Domstolarna ska inte bara vara oberoende. För legitimitetens skull ska det också synas att de är det. Den här serien av tre reformer är mycket väsentlig tillsammans med, som vi tidigare hört, att Lagrådets makt och inflytande ökar för att höja kvaliteten i lagstiftningsarbetet. Jag tror att det är viktigt att detta markeras i vår egen grundlag just för att vi nu i större utsträckning kan utkräva våra rättigheter med vår egen grundlag som verktyg och inom ramen för vår egen rättsordning utan att med nödvändighet vara hänvisade till processer i EU:s rättsliga forum, till domstolarna i och . En viktig effekt av att stryka uppenbarhetsrekvisitet är att det inte längre leder till en inkonsekvens i vår egen rättsordning. Med detta menar jag att uppenbarhetskravet inte tillämpas när svenska domstolar ska bedöma en nationell föreskrifts förenlighet med EG-rätten men väl med vår egen svenska grundlag. uppenbarhetsrekvisitet bort haltar inte längre den svenska grundlagen i förhållande till EG-rätten. Det är ett viktigt skäl som också utvecklades i de utredningar som ligger till grund för reformen.