prot · GX0980 · 2010-03-02 00:00:00 — Hur ska det då gå till när det inte ens fungerar att samordna, i synnerhet inte den information som samtliga operatörer faktiskt är skyldiga att ge resenärerna? Hur ser ministern på detta egentligen? Jag tycker att hon undviker att svara på en så viktig fråga som naturligtvis också gör att människor känner frustration framöver. Vinter kommer det, som sagt, att bli igen och kommande år. Det vore mycket intressant att få veta vad vill göra. Kanske är det så att ministern tycker att vi har för stora förväntningar på tågtrafiken . Är det så, ministern? Om svaret är ja, hur ska vi då hantera tågtrafikssituationen framöver? Hur ska vi lösa det här? De svar vi så här långt fått från ger absolut ingen trygghet och absolut inga lugnande besked till alla dem som lyssnar på den här debatten och till alla de frustrerade resenärer från vilka vi alla fått vittnesmål. Bättre upp, ! 76 (): I interpellationssvaret säger statsrådet att hon tror att det är genom samarbete som vi ska klara av de utmaningar som det ökade trafikarbetet på järnvägen ställer oss inför. Det håller jag med om. Däremot tillåter jag mig att undra om hon lever som hon lär. I en artikel i kvällspressen står det nämligen att infrastrukturministern och SJ inte haft någon kontakt, och under en presskonferens meddelade SJ:s vd att han och ministern inte haft någon kontakt med varandra . Det tycker jag är ytterst anmärkningsvärt. Vore det inte på sin plats för SJ och statsrådet att eller åtminstone tala med varandra? Vi upplever ju nu den värsta vintern . Eller har möjligen kontakten mellan största järnvägsbolag och regeringen förbättrats ? Jag har sagt det tidigare och vill ytterligare förtydliga det ifall Rådhström missuppfattat mig: Att det snöar kan vi inte lasta ministern för. Men att ansvaret för information till berörda resenärer fungerar är helt och fullt regeringens ansvar. Att den ansvariga regeringen skyller på någon annan tyder på ett starkt undermåligt ledarskap i en krissituation. Det är alltid, oavsett vilka som regerar, sittande regering som har ansvaret för den dagsaktuella situationen. Att ministern, sin vana trogen, fortsätter att skylla på den tidigare regeringen ger inte svar på mina frågor. Om det är regeringens sätt att svara på alla frågor kommer väl finansministern att skylla dagens budgetunderskott på tidigare borgerlig finansminister. Sittande regering har alltid och kommer alltid att ha ansvaret för den dagsaktuella situationen. Men eftersom inget ansvar tycks falla på nuvarande regering får jag väl anta att ministerns tid så att säga är räknad. Landets tågresenärer vill att någon i ledande ställning tar sitt ansvar. Men med stor tydlighet har ministern gjort klart för oss som lyssnar att hon varken kan eller vill det. Frågan är vilka besked som ska ges till alla drabbade resenärer. Obefintlig information är en sak, men felaktig information är snäppet värre. Handikappade och äldre tvingas släpa väskor och dra rullatorer fram och tillbaka över och under perronger och tvingas stå där och frysa i bister kyla. Vilket besked vill ministern ge till äldre och handikappade resenärer? 77 (): Till kan jag bara säga: Det är ingen som lastar någon regering eller någon minister för att det snöar, vilket vi påpekat i våra interpellationer. Det är bra om läser också interpellationerna, inte bara det svar som den egna ministern lämnat. Angående det som ministern här tar upp, att vi inte har gjort någonting, och att det skylls det på det som varit vill jag säga att det inte fanns mer pengar i den tidigare oppositionens budgetar naturligtvis om man fråntar de 2 miljarder som hade till förstärkningar på vägsidan innan ni fick chansen att verkligen stärka på vägsidan. Det är faktiskt som har nyckeln till kassakistan. Det är kanske därför som det blir sådana här brister. Att det är trångt på spåren sade någon på den utfrågning vi hade. Men vad har gjorts för att det inte ska vara så trångt? I min hembygd, , håller man äntligen på med bygget av . Men vad gjordes från moderater, centerpartister med flera när ni tog över? Jo, hela bygget stoppades så det hela blev väldigt fördröjt och, naturligtvis, fördyrat eftersom man en gång till utredde alternativet med ett tredje spår. Det har kostat både tid och pengar och har naturligtvis också bidragit till att det kommer att ta innan vi, både sommar och vinter, kan komma fram på spåren. Trängselskatten var det före förra valet en väldig debatt om. Det är glädjande att ni bejakade den och det införandet. Men pengarna från trängselskatten gick inte till kollektivtrafiken, vilket stockholmarna hade röstat för. ska trängselskattepengarna gå till vägar; så är det sagt. Det är nu sittande regering som har tagit bort det bidrag till rullande materiel som man tidigare kunde få för att kunna köpa bättre tåg tåg som är mer beständiga mot vintern. Vad de pengarna lades på vet inte jag. är de borta. Det är väl sådant som skulle ha stått i svaret. Detta med förbättrad information vid störningar är inte löst. Där har ni inte gjort någonting, vill jag påstå. Det hade varit klädsamt med en uppföljning av den vinterutredning som gjordes 2002. Det har ju ministern nu haft på sig att hinna med, men inte heller det har gjorts. Någon talade här om och om att man minsann har flera olika operatörer. Det är riktigt. Jag har varit i och lyssnat på dem där. När jag frågade hur det kom sig att det inte var några störningar i deras tågtrafik berättade de att de först sätter tidtabellen. Sedan får operatörerna köra därefter. Men så är det väl inte riktigt tänkt att det ska gå till i det här landet. Jag vill återigen fråga ministern vilka åtgärder som har vidtagits och vilka åtgärder som, om vi blickar framåt, kommer att vidtas så att vi slipper stå här och debattera samma sak . 78 (): Med förlov sagt: Jag tror inte att de passagerare som inte kommit med sina tåg och som uteblivit från sina arbeten och från sammanträden eller vad de nu skulle till i det här läget är särskilt betjänta av en debatt om avregleringens vara eller inte vara. Frågan återstår om det i det här läget hade varit bättre om det hade funnits fler operatörer. Det är det som vi egentligen diskuterar i den här debatten. Punktligheten är viktig, säger ministern. Därför har man anslagit mer pengar till drift och underhåll. Men uppenbarligen räckte inte pengarna till snöröjningen. Något så banalt, så enkelt, som snöröjning räckte de inte till. Man vill ha ny teknik, modern teknik, heter det. Men det är ju delvis den nya, den moderna, tekniken som slagit ut hela stationsområde. Man säger också att man vill intensifiera arbetet med att ta fram mer medel till drift och underhåll. Men vad hjälper det när man inte får bort snön från spåren och stationerna? Det är det frågan handlar om. Den kvinna jag träffade, som hade väntat på att komma med bussen hem, kommer inte att vara hjälpt av en regering som står och säger att allt är alla andras fel och att denna regering har gjort allt rätt. Framför allt börjar det vid det här laget bli lite tjatigt att höra den argumentationen med tanke på att denna regering snart har suttit en mandatperiod. Ni kan inte ha gjort allt rätt eftersom det kan bli så fel i en sådan här situation. 79 (): Vice ordförande går upp i talarstolen och gör som vanligt lite egna analyser. Han försökte tilldela oppositionen en hel del uppfattningar om både konkurrens och bolagisering som vi inte står för. Jag tror att alla som är intresserade av trafikfrågor kan konstatera detta. Jag skulle dock vilja ställa ett par frågor till. Jag förstår om ministern har svårt att svara på allt det är många interpellanter och debattörer och inte så mycket tid att svara. Det är mångas ansvar, allra mest vädrets. Det tror jag att vi alla instämmer i. Vad fler instämmer i är dock att det krävs samordning och ökad spårkapacitet. Men vad gör då regeringen och ? Jo, de prioriterar vägsatsningar och avreglering som ger ännu fler operatörer. Jag och oppositionen är alldeles övertygad om att samordningen blir svårare att bedriva ju fler aktörer man har, och jag tycker fortfarande inte att ministern har några bra svar. Jag skulle vilja ställa några mycket konkreta frågor. För vilken tid och för vilka händelser tar ministern ansvar? Är det , eller behöver man ha makten i tolv eller ? Hur länge behöver man ha makten för att kunna ta ansvar för situationen som råder utan att skylla på historiska händelser? Dessutom vill jag ha svar på om krisberedskapen verkligen har räckt till. Underhåll historiskt i all ära, men det handlar ju om vilken kapacitet man har just , , att hacka is i växlar och röja spår. Har krisberedskapen varit nog och tillräcklig? 80 (): Jag är övertygad om att alla debattörer här är ense om att det är fullständigt oacceptabelt med så många drabbade resenärer bara för att det är kallt, kyligt och lite besvärligt läge . Alldeles speciellt oacceptabelt är det när vi hade en vinterutredning som, vilket jag sade tidigare, på beställning gick igenom situationen och kom med förslag. Den dåvarande regeringen hade ändå om jag räknar rätt; det var tre och ett halvt, på sig att göra något åt detta. När det blev regeringsskifte , vad hade man gjort? Det var då den europeiska järnvägsunionen konstaterade att tillhörde de allra sämsta i när det gäller att sköta järnvägsnätet och underhålla det väl. och hade haft på sig att rusta nätet inte bara när det gäller drift och underhåll i normala förhållanden utan också när det gäller vinterförhållanden. Det är lite fantastiskt när säger att regeringen inte har gjort något av vinterutredningen. Det var ju som beställde den och hade på sig att göra någonting av detta, och så lämnade han över en situation som inte alliansregeringen utan den europeiska järnvägsunionen säger är något av det sämsta de har sett. har det faktiskt hänt lite grann. , du tyckte inte centerbudgetarna var tillräckligt offensiva, men man ska vara bäst när det gäller. När vi väl satt i regeringen med en centerminister som ansvarig ökade vi anslaget från 9,4 miljarder till drift, underhåll, trafikledning och infrastrukturinvesteringar till 2009. generaldirektör använde precis dessa siffror i vår hearing i trafikutskottet , så det är inte jag som har hittat på dem. Vi gjorde en 50-procentig höjning, och går vi vidare för att fixa till detta så att inte den eländiga vintern ska få ställa till det när det blir snö och kyla igen. 81 (): Jag blev namngiven ett antal gånger i interpellationsdebatten, så jag tar mig friheten att också kommentera när ordföranden i trafikutskottet säger att de inte är negativa till konkurrens. Det var faktiskt precis vad ni var; ni sade ju nej till att bolagisera produktion. Det är där jag ser en väldigt stor skillnad. Jag tycker att det är intressant att höra infrastrukturministerns syn på att vi har partier som har ändrat sig så radikalt. SJ bolagiserades nämligen . Det var en socialdemokratisk regering som gjorde det. Då såg man fördelar med att utöka konkurrensen, men säger man nej när det ska effektiviseras. Det är skrämmande. tycker att det är beklämmande att alliansregeringen slår sig för bröstet för det som har varit. Ja, vi har haft en majoritet , och vi kommer att fortsätta ha det under nästa mandatperiod, så ni får väl fortsätta att beklaga er. Vi har ökat anslaget till drift och underhåll , och vi har ökat investeringsbudgeten . Jag tycker att det är hedrande att vi äntligen har en infrastrukturpolitik på järnvägsområdet som innebär radikala ökningar. Jag säger som : Det gäller att vara bäst när det gäller. Det är precis det alliansregeringen är. I regleringsbrevet sade faktiskt regeringen till att de skulle utveckla informationssystemet. Tyvärr blev de inte färdiga med det, men min fråga till ministern är: Ni gav väl uppdraget på grund av att ingenting har gjorts ? 82 Statsrådet (): Jag ska börja med att säga att jag inte tänker stå här och garantera att snö inte kommer att stoppa fordon framöver. Jag utgår ifrån att inte så många andra i denna kammare heller skulle ge sig på det. Däremot tror jag att det är viktigt att se att vi har ett ålderdomligt järnvägssystem som är i behov av resurser för att stärka drift och underhåll. En investering som gjordes behöver naturligtvis återkommande drifts- och underhållsresurser, och det är det också mycket tydligt har markerat en långsiktigt hållbar ram så att man kan ha en strategi för hur drift och underhåll återförs till en anständig nivå. Till er som lyssnar eller kommer att läsa protokollet tänkte jag upprepa vad jag sagt eftersom interpellanterna envisas med att man inte hör vad som har gjorts. Jag har tillfört nya resurser till just drift och underhåll, men det är naturligtvis något som måste fortsätta att öka. Man måste öka ambitionen och kanske till och med rikta för att kunna förbättra ström- och signalsystem, som de som reser hör alldeles för många ursäkter om. Det var någon som kommenterade att skyller ifrån sig. Nej, skyller inte ifrån sig, utan de har varit oerhört tydliga med att det som är deras ansvar kräver att man har en långsiktighet och resurser som man vet hur man strategiskt kan återta och göra reinvesteringar med. Vi har tillfört nya pengar, och vi har också sammantaget tillfört mer resurser till investeringar. Det handlar om att öka kapaciteten genom att skapa förbipassager så att de tåg som blir stående en vinter kan slussas ut från personspåret och passeras. Syftet är att nyttja det nuvarande systemet på bästa sätt här och . Det snabbaste är nämligen att tillföra drifts- och underhållsresurser och skapa nya resurser för passager, för det är investeringar som pendlaren snabbt kan se resultat av. Jag säger till er alla som är intresserade av hur järnvägsinfrastrukturen ska utvecklas att de punkter som pekades ut, åtgärder som mestadels ligger på , har beaktats för att förbättra punktligheten. Det viktiga är att stark fokus läggs på informationen jag har full förståelse för den kritik som riktats där i det arbete som pågår med en ny kollektivtrafiklagstiftning i syfte att se till att operatörer samverkar för att passagerarnas rättigheter ska stärkas. fick i uppdrag i regleringsbrevet inför att redovisa en handlingsplan för att förbättra trafikinformationen. Det är en av punkterna som inte har åtgärdats. har det gjorts en upphandling om ett nytt IT-system. De som vänder sig till hemsidan ska kunna få bra information; den ska inte krackelera fullständigt när det är problem ute på spåren. 83 (): Vi har bett ministern att redovisa vilka offensiva förslag hon har lagt fram för att förbättra den beredskap som behövs för att liknande tågtrafikkaos inte ska uppstå kommande vintrar. Vilka svar har vi fått? Jo, förlåt, just det: Vi har satsat mer pengar, säger . Men det hjälper uppenbarligen inte. Kaoset är ett faktum, ministern. Jag har bett ministern att följa upp beslutet från . Vad har jag fått för svar? Jag har bett ministern att svara på om trafikstörningarna kommer att märkas mindre när avregleringen börjar gälla full ut . Vad har jag fått för svar? Infrastrukturminister har inte lämnat några klara besked till alla dessa frustrerade resenärer. Det här är helt oacceptabelt. Det är tur, , att det snart är val. Det som kanske är mindre tur är att det sannolikt blir en vinter till, och har vi riktig otur kan det bli riktigt kallt, precis som den här vintern. Men till skillnad från den här vintern ska vi kommande vintrar, det är åtminstone min ambition och min förhoppning, ha ett mer samordnat informationssystem. Vi måste ha kraftfullare ställverk, högre snöröjningsberedskap och fordon rustade för svenskt vinterklimat. Då börjar vi närma oss en järnväg i världsklass. Delar min ambition? 84 (): Det känns som att det är svårt att få några svar här. tillsammans med och beskriver regeringens infrastruktursatsning som historisk. Det är svårt att känna igen sig i en sådan beskrivning. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen inom byggbranschen är det faktiskt en minskning jämfört med den ram vi presenterade för föregående planeringsperiod. I ärlighetens namn ska det sägas att infrastrukturpolitiken är historisk. Aldrig har den kreativa bokföringen varit mer utvecklad, och sällan har man skådat en regering utöva en sådan ekonomisk utpressning gentemot kommuner och landsting. Detta, herr talman, hjälper föga landets tågresenärer. skyller ansvarig minister på den förra regeringen som bara ville investera drygt 1 miljard mer än regeringen i nya vägar och spår. Vi vill bygga ett grönt land. Vi vill länka samman . Vi vill se mer satsningar på snabba järnvägsförbindelser. Kom ihåg: För varenda extra miljard till investering i underhåll skapas det 1 500 nya arbeten. För oss socialdemokrater är jobben viktigast. Jag skulle vilja avsluta med att citera , ett citat , och fråga , och om de står bakom verklighetsbeskrivningen i det. säger så här: En investering i väg är fyra fem gånger viktigare än i järnväg. Vi har överinvesterat i järnvägar. Vi måste våga göra en prioritering. I så fall förklarar det en hel del. 85 (): Det är väsentligt att järnvägssektorn kan leva upp till sitt ansvar och ta hand om sina allt fler resenärer på ett tillfredsställande sätt. Annars kommer tågtrafiken att förlora resande. Det är ett viktigt uppdrag som vi har allihop. Inte minst den här interpellationsdebatten vittnar om den iver som vi från oppositionens sida, från Socialdemokraterna, känner för att göra någonting för att det ska bli bättre. Ministern har talat om hur mycket man satsar på drift och underhåll. Jag fick lära mig när vi hade en diskussion i utskottet att det även handlar om att reinvestera. Det måste vara investeringar också i tågtrafiken och inte bara i väg. Det hade varit klädsamt om ministern i sitt svar hade sagt: Vad gör jag åt det här? Jo, jag har fördröjt byggandet av med . Det har blivit dyrare ledsamt. Trängselskatten, som ni alla hade röstat om här i , gick inte till kollektivtrafiken. Tji fick de som röstade ja i den frågan. Det skulle gå till vägar. Bidraget till rullande materiel, som vi satsade på för att vi skulle ha bra och funktionsdugliga tåg, tog man snabbt bort. Det är väl det som ministern har gjort . Ja, informationen måste bli bättre. Det är glädjande att det äntligen har kommit till. Det var en fråga som vi tog upp i tidigare propositioner. 86 Statsrådet (): Det är mycket intressant för den som lyssnar på debatten att höra när säger att det inte är pengar som behövs till svenskt järnvägssystem. Jag tror inte att vi kommer att ha så många nya operatörer , för det tar lite tid när man avreglerar. Men jag ser fram emot att vi har operatörer som till exempel har vintertestade fordon och som möter resenärer med olika service när det inträffar problem. Jag tror att även nya fordon kommer att snöa in. Vi har ett sådant klimat att kallt väder kan återkomma med ojämna mellanrum. Jag tänker upprepa ett antal siffror, , som visar lite grann vikten av att vi skiftade regering. Järnvägsinvesteringarna har ökat i löpande priser . Vi har tillfört nya pengar. var det 7,1 miljarder, 2008 var det 7,3 miljarder, 2009 var det 8,3 miljarder och 2010 8,5 miljarder. Det är resurser som naturligtvis har betydelse för ett gammalt järnvägssystem när det gäller att göra nyinvesteringar för ökad kapacitet. Det vore mig främmande att säga annat än att pengar har betydelse för svensk järnväg. Det är intressant att höra mycket ärligt säga att fördyrades. Ja, var det inte så att ni hade glömt att lägga till några nollor? Vi är garanten för att har en rättvis ekonomisk kalkyl, vilket innebär att vi kan finansiera den. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2009/10:243 om betaltjänster i glesbygden 87 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta penninghanteringen i glesbygden. Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Dessa tjänster ska huvudsakligen tillhandahållas av marknadens aktörer men har kompletterats med en upphandling för äldre personer och personer med funktionshinder och en upphandling för vissa landsbygdsområden. redovisade sitt bevakningsuppdrag . Som själv påpekar bygger rapporten delvis på ett bristfälligt underlag och ytterligare analyser kan behöva göras. Rapporten bereds nu inom , men jag vill trots detta lämna några korta kommentarer. Vad gäller hanteringen av dagskassor är jag inte övertygad om att ytterligare upphandlingar är den rätta vägen att gå. Däremot ser jag att det finns ett fortsatt behov av att utveckla och stimulera marknadsdrivna initiativ. Regeringen har därför givit i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att främja och stimulera framväxt av marknadsdriven hantering av dagskassor. Detta ska givetvis ske i samverkan med marknadens aktörer, länsstyrelser, banker och andra berörda aktörer. Jag ser även möjligheter i nya tekniska lösningar, inte minst för äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Det är också därför som även har fått i uppdrag att utreda och analysera möjligheten att använda elektroniska kommunikationer i detta sammanhang. Fokus ska då vara särskilt på äldre personer och personer med funktionshinder i glesbygd. Som ett led i det fortsatta arbetet med betaltjänstreformen kommer jag att träffa , tillsammans med , för att orientera mig om myndigheternas arbete. 88 (): Jag tackar infrastrukturministern för svaret på min interpellation. Om målet för regeringens politik är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser, som är ministerns svar på min fråga, borde ministern om någon förstå att marknaden struntar i områden som är olönsamma. har varit ett landsbygdsparti, men allt fler frågar sig var de står . Frågan om betaltjänster har diskuterats flitigt sedan det blev klart att läggs ned. Det är framför allt i landets glest bebyggda delar som man varit oroad över hur kontanthanteringen kommer att ske när lantbrevbärarna inte längre hanterar pengar. De tidigare farhågorna har besannats, enligt den rapport som lämnade . Den pekar ut två tydliga problemområden svårigheten för äldre och funktionshindrade att ta ut kontanter och problem för landsbygdsföretag att hantera sina kassor. Det finns många gamla och personer med funktionsnedsättning som saknar bil eller körkort eller är alltför sjuka för att kunna ta sig till närmaste ställe med kontanthantering. blir de hänvisade till släkt och vänner, eller kanske till någon utomstående, för att kunna hantera normala betalärenden. Detta är inte bara orimligt, det är ovärdigt. Vuxna människor måste själva kunna sköta sina ärenden och inte vara beroende av någons välvilja. Det finns många småföretagare som fått betydande problem med sina kassor. Rånrisken ökar när de måste förvara pengar innan de kan lämna in dem på banken. De har inte heller nytta av ekonomihantering över nätet eftersom bredbandskapaciteten är otillräcklig. Jag har talat med några företagare i min hembygd i i , Bakvattnet, och . De säger att det var bättre . När man hängde ut plastbrickan på brevlådan stannade brevbäraren och man kunde uträtta sina ärenden. När detta ändrades fick man ringa före om man ville träffa brevbäraren, men det fungerade fortfarande. kan man inte ens posta brev med brevbäraren, trots att det är samma brevbärare som kommer till samma brevlåda. I stället får man uppsöka närmaste postlåda. Resultatet av dessa ändringar är att småföretagare riskerar att slås ut på orter där varje arbetsplats är guld värd. Det leder till en negativ utveckling med utflyttning och utarmning av bygder i stora delar av inland. Nej, ministern, marknaden är inte lösningen på alla problem. Marknadskrafterna är inte intresserade av att investera på orter där det inte går att tjäna stora pengar. Därför måste staten garantera alla boende i landet en grundläggande infrastruktur i form av telefoni, bredband och betaltjänster. Det jag undrar över är vad infrastrukturministern tänker göra med anledning av .