prot · GX0982 · 2010-03-04 00:00:00 — Det är inte acceptabelt i vårt land att någon människa oavsett religiös hemvist ska känna oro eller skam över sin tillhörighet en sådan oro och skam att man till och med är beredd att överge sin hemstad. 36 Socialminister (): Så ska det naturligtvis inte vara i vårt . Vi vill att alla människor som finns här ska känna sig välkomna och trygga i det sammanhang där de finns. Ingen ska behöva bli hotad, trakasserad eller förföljd på grund av sin etnicitet, bakgrund, religion eller sexuella läggning. Alla människor har rätt att känna sig trygga. De metoder som vi har är förstås att använda polismakten i detta sammanhang. Det handlar om att vi diskuterar detta i alla upptänkliga forum, inte minst i skolan tillsammans med de uppväxande, för att få klart att alla människor har lika värde. Det handlar också om att varje person, inte minst de som människor ser upp till eller som är ledande företrädare, är alldeles otvetydiga i sitt uppträdande i detta. Här har det funnits en debatt som leder argumentationen till antisemitismen som vi har lärt känna den och ett skuldbeläggande av de grupper som är förföljda. Detta är naturligtvis oacceptabelt. Varje demokrat har ett ansvar att stå upp för de förföljda i detta sammanhang. 37 (): , och gjorde tidigare ett utspel på där man kritiserade den borgerliga regeringens förda bostadspolitik och krävde handlingskraft . I artikeln skriver de tre organisationerna att neutraliteten mellan boendeformer och likvärdiga villkor när det gäller skatter, stöd och avdrag är viktig. Man menar att den borgerliga regeringen konsekvent har missgynnat hyresrätten . Man säger så här: har flera förändringar gjorts som påverkat de ekonomiska villkoren för upplåtelseformerna. Förändringarna i fastighetsskatten, införandet av ROT-stöd för privatpersoner som äger sin bostad samt att de fortfarande får behålla rätten till ränteavdrag har lett till ökad ekonomisk obalans där hyresgästerna är förlorare. Det är något som vi i oppositionen har påpekat vid ett antal tillfällen, men regeringen har inte lyssnat. Min fråga till statsrådet är därför: Kommer regeringen att lyssna på kritiken den här gången, och vad avser regeringen att göra för att rätta till den obalans som är resultatet av den borgerliga politiken? 38 Statsrådet (): Först vill jag säga att jag välkomnar rapporten som de tre parterna , Fastighetsägarna och de allmännyttiga bostadsföretagen har kommit med. Det är en balanserad rapport som lyfter fram utmaningar som finns på den svenska bostadsmarknaden. Jag är glad för att jag har samarbetat med de här organisationerna. Vi har bland annat kommit fram till en uppgörelse om ett nytt sätt att sätta hyror i som jag tror kommer att ha stor betydelse för hur bostadsmarknaden utvecklas framöver. Rapporten är intressant. Vi analyserar den . Jag tycker att det är för tidigt att säga vad i rapporten som vi eventuellt skulle kunna gå vidare med i vårt arbete framöver. Jag har med öppet sinne tagit del av rapporten och studerar den. Man för fram ett antal förslag. På departementet räknar vi på dem och ser vad vi kan använda oss av i vårt fortsatta arbete med att ytterligare förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. 39 (): Jag tackar för svaret. Jag tycker också att rapporten är läsvärd och väldigt intressant. Jag anser att inte riktigt har svarat på frågan om vad man konkret vill göra. Vi i den rödgröna alliansen har vid ett flertal tillfällen lagt fram förslag här i om hur vi vill förbättra villkoren för hyresrätten och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. Om regeringen inte har lyssnat på oss hoppas jag att man läser rapporten ordentligt och tar till sig en del av de förslag som i mångt och mycket stämmer överens med de förslag som vi socialdemokrater tillsammans med Vänstern och har lagt fram här i tidigare och att vi faktiskt får se handlingskraft inom det här området. Ett exempel är att den borgerliga regeringen har subventionerat bostadssektorn med över 5 miljarder i form av ROT-avdrag. Inga av de pengarna har gått till upprustning eller renovering av hyresrätter. Min fråga kvarstår: Tänker regeringen ta tag i frågan om den obalans som råder inom bostadssektorn? 40 Statsrådet (): Som jag sade i mitt första inlägg är detta en intressant och bra rapport. Om det statsfinansiella utrymmet finns när vi studerar förutsättningarna framåt kommer vi att titta på vad i detta som det kan vara värt att gå vidare med. Vi kommer att titta på om det kan ligga till grund för att ytterligare förbättra den svenska bostadsmarknadens funktionssätt. 41 (): Jag har en fråga till statsrådet om sårbarheten i samhället i allmänhet och särskilt på infrastrukturens område. Den här vintern har vi sett alltför många exempel på strapatser, strul och stopp till och med tvärstopp när det gäller vägar och järnvägar på grund av att vi har haft vinter och snö i detta nordliga land. Det gäller inte bara på infrastrukturens område utan i samhället i stort. Tak har rasat både i norr och i söder. Telefon- och IT-förbindelser har gått ned för att det har kommit snö på parabolantenner. Väg- och järnvägsbankar är sköra; det vet vi . står vi inför en snösmältning. Det är det min fråga gäller. Hur arbetar regeringen, , och infrastrukturansvariga för att säkerställa att vi inte får ett nytt kaos när snösmältningen kommer, och hur försöker man skapa åtgärder som säkerställer att vi inte får en sådan situation att vi får stopp på grund av vårfloder som strömmar sönder vägbankar och järnvägsbankar? 42 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag är mycket medveten om att den här vintern har drabbat många resenärer på ett oerhört dramatiskt sätt. Många resenärer är frustrerade och man undrar om inte tåg ska kunna fungera . Det ska de naturligtvis. Vi ska ha respekt för att vi inte har haft en sådan här vinter . Det är ingen ursäkt, men jag vill påpeka att jag och regeringen uppmärksammade detta redan när vi tillträdde . Därför har vi tillfört nya resurser till det som är ganska basalt, nämligen att sköta drift och underhåll så att infrastrukturen blir robustare och säkrare. Den ska fungera såväl sommar som vinter. Med erfarenheten att det nu är snö över hela landet bygger vi upp en beredskap för att ta oss an eventuella vattentryck. 43 (): Det låter ju rätt bra, men vet vi att det kan komma överraskningar. rämnade plötsligt och järnvägen förbi Åre och man fick tvärstopp i trafiken både på väg och på järnväg . Det var klent med förbifart och så vidare. Det är en ökad risk bedömer och med de ökade flöden som man kan räkna med den här våren på grund av att vi har så mycket snö. Vad kan man, inte bara långsiktigt utan också kortsiktigt, göra för att motverka en sådan situation? Har regeringen funderat på det? 44 Statsrådet (): Eftersom vi nu har snö i hela landet finns det beredskap, som jag sade, och arbete är på gång för att identifiera snösmältningen och var uppgraderingen hos de olika trafikverken finns. Så gör man i vanliga fall. Så gjorde inför den här vintern. Man identifierar och analyserar väder tillsammans med entreprenörer för att minska sårbarheten och möta de akuta situationerna. kan man planera för att identifiera sårbarheten där vatten drar fram på nya områden eftersom vi har snö i hela landet. Därför görs det ansträngningar i fler delar av landet . 45 (): Jag har en fråga till . Den gäller den dramatiska situationen på . Jag besökte tillsammans med några partikamrater och fick bland annat träffa den vänstergröna finansministern . Vi fick en god inblick i den mycket svåra situation som befinner sig i efter kollapsen med en utlandsskuld som har stigit från noll till av bnp, stora nedskärningar och skattehöjningar samt de diskussioner som förs med och om de så kallade Icesavelånen. riksdag har ju ställt sig bakom lån till i detta svåra läge. Tyvärr är det oklart om kopplar detta stöd till av och godkända villkor för Icesavefrågan. Min fråga är om den avser att klargöra att det svenska lånet till ställs till förfogande utan koppling till Icesavefrågan. 46 Socialminister (): Situationen på är minst sagt besvärande, precis som säger. Det är följden av en bubbla som har skapats i det egna landet och av en väldigt expansiv finanspolitik med djärva entreprenörer, för att uttrycka det försiktigt, som har gått utanför alla ramar när det gäller utlåning och satsningar inom bankverksamheter. Det slår med full kraft på ett litet land som när man drabbas av de här bakslagen. har självklart som en god granne bestämt sig för att bidra på det sätt vi kan. Men det är av största betydelse att islänningarna presenterar egna planer som visar hur man ska kunna ta sig ur den här situationen. Grannar kan inte lösa problemet, men vi kan bidra till lösningen under förutsättning att kan peka på en tydlig plan. har inga andra tankar än att vi ska kunna fortsätta det arbetet för att ska kunna ta sig ur den här knepiga situationen. 47 (): Det har blivit en låsning i och med att och de nordiska länderna inte är beredda att betala ut dessa pengar med tanke på Icesavefrågan. finns det ett program som IMF har godkänt och där den isländska regeringen har gjort ett åtagande. Jag anser att det är helt klart att kommer att leva upp till sina internationella åtaganden. Men jag anser att liksom andra EU-länder, till exempel , ensidigt borde kunna göra en uppgörelse med . Det skulle vara en bra garanti för att veta det när man är utsatt för en press från olika håll, från IMF, och , i denna svåra situation. 48 Socialminister (): Jag tror att det är av största betydelse för och islänningarna att de får en bred överenskommelse med många länder. kan inte ensamt klara situation, utan det fordrar många länders åtagande. För den sakens skull har självklart ett stort ansvar för att hitta vägar ur detta och nå överenskommelser. Vi har ett ansvar för att hantera våra skattebetalares pengar på ett sådant sätt så att vi kan vara säkra på att vi i de lägen då vi bistår kan få tillbaka dessa pengar. Vi ska vara generösa, vi ska göra vad vi kan, och vi ska gärna göra det tillsammans med många andra länder. Det tror jag är enda sättet att bistå för att ta dem ur en minst sagt mycket bekymmersam situation som de befinner sig i. Lag om mobilsamtal vid bilkörning 49 (): Jag har en fråga till statsrådet . är ett av få länder i världen som saknar lag om att prata i mobiltelefon som man kör bil. I är det bara och som inte har en hands free-lag. När man ser närmare på detta är det ganska konstigt. har skrivit på EU:s Wienkonvention för trafiksäkerhet, vilket innebär att är skyldigt att införa en hands free-lag. Därför föreslog att en sådan lag ska införas för att harmonisera lagstiftningen med de övriga länderna i EU. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Varför dröjer det så länge innan uppfyller sin skyldighet att införa en hands free-lag? 50 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att se att det är avgörande att ha en lagstiftning som når det mål som man har satt upp, nämligen att minska olyckorna i trafiken. Det underlag som levererade med anledning av ett eventuellt införande av lagstiftning om att prata i mobiltelefon när man kör bil handlade om att vi måste vara medvetna om att det är själva samtalet i sig som är problemet. Det är när man pratar i telefonen som man tappar fokus och koncentration på körningen. En lagstiftning där det ställs krav på hands free skulle ändå inte nå målet. Jag tror att det är viktigt att vi arbetar med lagstiftning som stärker trafiksäkerheten. Det är därför som jag har ett mycket brett anslag när vi arbetar med trafiksäkerhet i syfte att få bort till exempel alkohol ur trafiken som är den dominerande problematiken. 51 (): Både statsrådet och jag har naturligtvis ett engagemang för en ökad trafiksäkerhet. Men har det visat sig att det är väldigt farligt att tala i mobiltelefon som man kör bil. Vad som är ännu mer oroande är att många numera sitter och sms:ar som de kör bil. Det är helt förkastligt att man gör det. Som jag nämnde är ett av få länder i världen som inte har någon form av lagstiftning. Anser statsrådet att det är fel att man har den konvention som ändå har skrivit under? Ska man inte genomföra den? Det tycker jag är grundläggande problem. Mitt utgångsläge är egentligen att man när man kör bil varken ska tala i mobiltelefonen och hålla den intill örat eller använda hands free. Framför allt ska man inte få sms:a. 52 Statsrådet (): Jag tror att just kom in på problematiken. Den teknik som man kan använda i bilen har naturligtvis utvecklats . Jag skulle kunna peka på vikten av att man i en sådan lagstiftning anger att det är förbjudet att över huvud taget prata i telefonen, förbjudet att sms:a, använda gps eller dricka kaffe. Man ska naturligtvis ha fokus på trafiken. Det är därför som jag är noga med att säga att utifrån vad jag har hört från når den lagstiftning och det underlag som förelåg när skulle skrivas inte en förbättrad trafiksäkerhet. säger nämligen att det är just samtalet som skapar frustration och brist på koncentration, medan syftet med underlag var att förbjuda samtal i mobiltelefon vid bilkörning genom att hålla den intill örat men tillåta hands free. 53 (): Jag är glad över att statsrådet har tagit till sig den kritik som jag har riktat mot tidigare delegationer där det inte har funnits någon politisk representation och också mot att statsrådet själv eller någon annan från regeringen inte har deltagit vid CSW, alltså den årliga uppföljningskonferensen om kvinnokonventionen. Jag uppskattar att regeringen kommer att vara på plats . Däremot är jag orolig över innehållet. Jag nås av besked om att regeringen, för att skapa en enighet inom EU, har varit beredd att kompromissa bort sådant som är viktiga delar för riksdag. Innan statsrådet reser till konferensen skulle jag gärna vilja veta vad det är som vi har varit beredda att kompromissa bort. Jag tycker att det är viktigt att vi slåss för att millenniemålen ska upprätthållas. Vi ska inte tunna ut formuleringarna i Pekingplattformen. Mammadödligheten minskar egentligen inte. Den måste minska. Aidsdöden har fått ett ungt kvinnligt ansikte. Vi ser fortfarande patriarkala strukturer som inte är beredda att ta itu med denna fråga. Är vi då beredda att ge den nya genderarkitekturen muskler så att det inte bara är ett policyskapande dokument? 54 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det blir diffust när säger att hon har hört att är berett att kompromissa om vissa saker men inte nämner vad det är för saker. Jag är inte beredd att kompromissa om några saker, åtminstone inte om de saker som hon nämnde. Pekingplattformen ska godkännas på nytt. Vi vill gärna se att mer görs på den fronten. När det gäller mödradödligheten har avsatt öronmärkta pengar till arbete för att komma till rätta med den. Genderarkitekturen stöder vi fullt ut, och vi vill gärna se att den kommer på plats, gärna när sammanträder. Vad jag känner till finns det ingenting, åtminstone inte , som vi har sagt att vi ska kompromissa om. Men förhandlingarna började . Jag har just varit i och har redan talat i plenum och också haft side events, både svenska och det nordiska. Såvitt jag vet än så länge finns det inga saker som vi behöver kompromissa om, så behöver inte vara orolig. 55 (): hade under sitt ordförandeskap i EU ansvar för att ta fram underlaget. Sedan lämnade vi ordförandeskapet, och är det som är ordförandeland. Men redan i bakgrundsdokumenten finns det skrivningar som är svagare än de skrivningar som har ställt sig bakom. De är svagare än det som har gjort att vi har valt att tala med egen röst och inte tala samstämmigt med EU. Vi har tyckt att detta har varit så viktiga frågor för oss och att vi ska ha en spjutspets i fråga om dem. Vi har därför valt att stå utanför EU:s arbete. väljer vi ett annat förhållningssätt. Det kan vara riktigt. Men då vill jag ha besked: Vad är det för konkreta skrivningar som regeringen har varit beredd att kompromissa bort utan att redovisa det för kammare? 56 Integrations- och jämställdhetsminister (): Återigen känner jag inte igen beskrivningen av att vi har kompromissat bort någonting. Men som så väl känner till är det så att när det är kvinnokommission kommer EU inte överens om skrivningar när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa. Därför brukar ordförandelandet låter bli att läsa upp meningar för att vi inte vill urvattna det som finns bakåt i tiden historiskt. Men varje land får understryka vikten av att sexuell och reproduktiv hälsa är viktig. Det gör , och det gjorde vi också under CSW när jag talade . Vi har alltså inte kompromissat bort någonting. Som tradition har vissa frågor tagits bort från EU:s inlägg i plenum under CSW. 57 (): Jag har en fråga till . SJ, SL och har redovisat vilka åtgärder som de har vidtagit mot bakgrund av snökaoset. Frågan är vad regeringen har gjort. Det som jag har kunnat notera som det mest kraftfulla är att man har kommenderat fram 1 400 soldater som skulle hjälpa till med snöröjningen. Det låter bra. Men frågan är: Vad hände? hade ett par personer anlänt till i . De kom när snöröjningen var färdig. Några personer kom till , och 20 personer kom till . Vart tog de andra 1 377 soldaterna vägen? Rangerbangården i och godstrafiken där på spår motsvarar vad betyder för flygtrafiken och vad betyder för persontrafiken på järnväg. När man kom till fanns det inga snöplogslok. är det fortfarande stängt. Det är helt oacceptabelt för de företag som försöker använda spårtrafiken att inte kunna leverera. Vad ämnar göra åt detta? 58 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Jag är mycket väl medveten om den situation av frustration som både resenärer och svenskt näringsliv befinner sig i, framför allt till följd av den akuta situation som inträffade . Jag har respekt för snö. Men naturligtvis ska trafiken kunna fungera . Därför inledde den här regeringen med att tillföra nya resurser, något som tidigare inte fått tillräckligt av. När man inte sköter drift och underhåll blir det en mycket känslig situation. Det handlar om växlar, om kraftförsörjning och om signalsystem. Med allt detta har det pågått ett arbete. Naturligtvis är det också fortsatt starkt fokus på det i kommande åtgärdsplan. har haft full beredskap och full kapacitet med all den personal de kunnat frambringa just i syfte att snöröja, vilket var det akuta problemet . 59 (): Jag tackar ministern för det svaret. Men jag kan konstatera att det inte kommer någon banvaktspersonal och inte några soldater. Dessutom finns det inga snöplogar. Hur ska man då göra? Det handlar inte bara om anslag utan också om att ta ansvar för helheten och om att ha ett styrsystem som gör att de pengar som anslår också används på rätt sätt. Det är nu 1 500 färre människor som gör det praktiska arbetet med att hålla spåren i gång än det var när startade. Ändå är det nu högre anslag. Problemet här handlar om organisationen, om hur man styr det hela. är det uppstyckat och konkurrensutsatt. Det finns exempel på att handlat upp snöskottning vardagar på kontorstid, för det har varit billigast. Mot den bakgrunden frågar jag ministern om vinsterna av konkurrensutsättningen på något sätt har motsvarat de ökade kostnaderna för administrationen, uppstyckningen och konkurrensutsättandet av själva jobbet. Det är alltså färre som gör jobbet trots mer pengar . Är inte regeringen beredd att göra en utvärdering och att se vad som är felet? 60 Statsrådet (): Det är naturligtvis så att i sitt ansvar för krishanteringen och den extrema situationen har lagt personalresurser där man har prioriterat. Det är därför som jag, Försvarsdepartementet och haft en diskussion med försvarsledningen allt i syfte att få ytterligare handkraft till snöröjningen. Då var bangårdarna en prioritering. Där kan man som en främsta prioritet tillföra ny personal för snöröjning. Givetvis samlar vi, precis som alltid görs, erfarenheterna från den här vintern tillsammans med och alla andra aktörer som varit involverade i samband med den situation som varit så kaotisk för godstrafiken, för näringslivet och för personer. Det kommer att ske eftersom vi besitter olika erfarenheter från den här vintern. 61 (): Jag har en fråga till socialminister . son dog i cancer. Kammarrätten har i ett domslut ansett att det var rätt att hennes sjukpenning drogs in därför att hon inte dagen efter sonens död anmälde sig på Arbetsförmedlingen. Som präst har jag varit med många föräldrar som mist sina barn. På något sätt kan jag ana mig till den bottenlösa sorg sådant innebär. Jag kan, socialministern, garantera att ingen förälder i den situationen ägnar minsta tanke åt att behöva anmäla sig på Arbetsförmedlingen. Jag, socialministern och alla andra ska i en situation där någon förlorar sitt barn göra allting för att stötta och hjälpa. Min fråga till socialministern är: När kan vi förvänta oss att den nu gällande lagstiftningen ändras och blir både mänsklig och moraliskt rätt? 62 Socialminister (): Den fråga som tar upp handlar nog om det som vi alla inte bara vi föräldrar utan, tror jag, alla människor känner med den familj som har drabbats. Det är inte bara det att de har drabbats som många andra familjer tyvärr drabbats. Dessutom har de fått konstiga administrativa besked efter det som hänt. Det inträffade måste vara något av det allra svåraste som man som människa kan tvingas gå igenom. Vi måste naturligtvis eftersträva att vi har system som är anpassade till människor och till människors vardag. I det här fallet är det uppenbart att det blir en kollision. Självklart finns det ingen i en sådan här akut situation som först tänker på att gå till Arbetsförmedlingen eller på att rekvirera rätt blankett att fylla i. Därför har vi inom ramen för samarbetet mellan alliansens partier ett pågående arbete med att se hur vi kan lösa ut frågan. 63 PER (): Min fråga går till socialministern. Vi har ju ganska färska siffror över socialbidragsökningen i riket. Den ökningen har, lite milt uttryckt, varit tämligen dramatisk. Lokalt hemma handlar det om 10 miljoner i pengar, vilket är rätt så mycket för en ganska liten kommun. I rapporten i fråga hänvisar man till att svaret på detta är konjunkturen och arbetslösheten. Det är väl i mångt och mycket sant. En del när det gäller arbetslösheten är det som tidigare debatterats mycket: hur de sjuka går från sjukskrivning till arbetslöshet. Min korta och ganska enkla fråga blir därför om inte socialministern tycker att det är ett misslyckande att de sjuka tvingas gå till för att klara sitt uppehälle. 64 Socialminister (): Per tar upp en fråga mot bakgrund av de ökande kostnaderna för socialbidrag. I samband med konjunkturnedgångar ökar tyvärr i regel trycket på de olika trygghetssystemen det ekonomiska biståndet är ett sådant. kunde vi se att utbetalningarna ökade med . Det förklaras helt enkelt av krisen och av att personer som har väldigt små marginaler i sin ekonomi och som har en svag förankring på arbetsmarknaden fått svårare att försörja sig. Det är ganska lätt att förstå att det blir på det viset. Men fortfarande saknas ett tillräckligt bra underlag för att kunna analysera ökningen i sig. Vad man kan säga är att det inte finns någonting i det här materialet som tyder på att ökningen har ett samband med förändringarna i regelverket på sjukförsäkringsområdet, utan det hela följer väl mönster från tidigare konjunkturnedgångar. 65 PER (): Det är bra att min frågeställning belystes på slutet. Det som är intressant är följande. En god vän till mig, en kvinna boende i grannbyn, kontaktade mig i går, för jag hade skrivit att jag tänkte ställa en fråga. Hon skriver så här: är jag utförsäkrad. Då blir det att så vackert gå och knacka på dörr. Det får en att känna sig än mer värdelös än vad jag redan är. Kvinnan är sjuk och har fem barn att försörja. Det kan väl ändå aldrig vara meningen att regeringen vill utsätta människor för nämnda situation. Den här kvinnan är en av dem som socialministern pratar om som verklighetens folk. Hon finns där av kött och blod. Förmodligen kommer hon att må ännu sämre den dagen hon blir utförsäkrad. Något svar måste komma.