prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Jag samarbetar gärna med regeringen. Det gör mitt parti också. Frågan är bara vad vi ska samarbeta om. Du nämnde att du vill reformera CDM-systemet. Det är alldeles utmärkt. Vi vet att CDM-systemet, uppköp av billiga utsläppskrediter i utvecklingsländer, till stor del inte fungerar. Det är inte additionellt. En stor del av projekten leder de facto inte till minskningar. När du vill reformera det och förhandlar på EU-nivå undrar jag om det innebär att du till exempel vill plocka bort HFC-gaserna, som utgör en stor del av projekten. Rening av lustgas är ett annat stort kryphål. Ska det bort helt från CDM-systemet? Jag vore tacksam om du kunde ge svar på det. Vidare nämnde du att finansminister inte tyckte någonting om den stora andelen utsläppskrediter som har. Det motsvarar, eller beräknas uppgå till, ungefär koldioxidekvivalenter. Det är en otrolig mängd utsläppskrediter som självklart kan sälja på marknaden. I artikeln i nämndes, och det är därför jag frågar, att har talat med och andra östeuropeiska länder och sagt: Om ni får köpa våra utsläppskrediter kan ni gå med på att skala upp EU:s ambitioner från till . Därför känns det som att det trots allt pågår någon form av samtal om att sälja dessa utsläppskrediter. Du som miljöminister borde kunna deklarera vad du tycker. Om vi inte annullerar dem kommer vi att totalt eliminera hela svenska folkets samlade miljöarbete, för det innebär i så fall att alla utsläpp som vi har sparat säljer vi vidare och så kommer de att ske någon annanstans i stället. 193 Miljöminister (C) replik: Jag säger utan vidare att jag inte tycker att utsläppsrätterna ska användas till att öka utsläppen, och det sker inte heller. Det är just det som utsläppshandeln handlar om, nämligen att allt motsvaras av gjorda utsläppsminskningar. De ökar inte någon annanstans för att man säljer dem. Den regering som har ansvar för ekonomin kan dock inte plötsligt, hux flux, tänka bort någonting som i statens bokföring representerar upp emot 10 miljarder. Det skulle inte ni heller kunna göra, , om ni satt i regeringsställning. Vi kommer att ge besked, och vi har fortsatt samma höga ambition som vi har uttryckt . Men ha lite respekt för att vi är beredda att ta ansvar för hur staten redovisar sina tillgångar. Viktigare att säga är att ja, vi samarbetar gärna om att reformera CDM. Det är därför jag riktar den inbjudan till dig. Du har erfarenhet från och kan många av frågorna beträffande utvecklingen av CDM. Vi vill se dem som gröna investeringar, och för att den internationella solidaritetens ideal ska kunna prägla mer av marknaden. Vi vill att det ska gå till utsläppsminskningar som annars inte hade blivit gjorda. Vi tycker därför att man ska ompröva en del av projekten. Vi vill att det ska gå till fler projekt i fattiga länder. Det är riktigt som du är inne på att mindre skulle gå till de stora utsläppsländerna. Oavsett om de är diktaturer eller inte är det länder som själva har stora pengaresurser. Det skulle också vara rätt att det ledde till grön utveckling med nya innovationer och ny teknik i utvecklingsländerna. Jag vill fråga varför ni säger nej till att bygga kablar till exempelvis , och som ger möjlighet att sälja elöverskott och därmed minska klimatutsläppen. Genom att i stället använda den koldioxidfria el vi producerar i kan man stänga kolkraftverk i . 194 (V) replik: Det är bra att delvis svarar på frågan om CDM, och kanske kan vi ha en del samarbete. Det pågår en diskussion inom EU om att till exempel ta bort HFC-gaserna, som på vissa håll är förbjudna, från systemet. Det är ett gigantiskt kryphål. Jag tror att det motsvarar av alla CDM-projekt. Där skulle jag vilja höra att den svenska linjen är att de gaserna helt ska bort från systemet. Det är märkligt att miljöministern tillstår att det finns problem med CDM men inte lite självkritiskt från regeringen kan säga: backar vi tillbaka lite grann, det ska inte bli så mycket CDM. I ert valmanifest sade ni att ni vill öka andelen uppköp av krediter i utvecklingsländer. Det oroar mig. Ni har slagit fast att ungefär ska göras med CDM-projekt. Det är av hela regeringens miljöpolitik. Jag vill ha ett klart besked från miljöministern där miljöministern säger: I väntan på att vi har konkreta exempel på projekt som verkligen är additionella och på översynen kommer vi att dra ned på projekten och i stället göra åtgärder på hemmaplan. Jag skulle vilja säga något om att sälja överskottet. Om man säljer överskottet på 70 miljoner koldioxidekvivalenter till innebär det att de kan släppa ut dessa . Det är enorma utsläpp. Jag skulle se det lite som ett slag i ansiktet på hela svenska folket som ändå varit duktigt med att minska våra utsläpp. Åtminstone du som miljöminister borde kunna driva på. Jag kan tänka mig att det finns en motsättning mellan ditt departement och . Det vore bra att veta att vår miljöminister driver på för att detta ska annulleras. Jag tror att redan har markerat att de kommer att annullera sitt överskott. Det skulle jag också vilja höra från . 195 Miljöminister (C) replik: När det gäller utsläppsrätterna är det en ren skendebatt som ni försöker dra igång. Redovisa i stället hur det ska täckas i statens bokföring. Vi kommer att redovisa för vilken linje vi har den dag vi kan redovisa den saken. Det kommer att påverkas av utvecklingen på koldioxidmarknaden. Den vet vi ännu inte hur den kommer att bli till 2012. Däremot är det självklart, precis som jag sade, att vi inte vill att det ska användas till att öka utsläppen. Det är viktigare när det gäller klimatinvesteringarna i . Vad vi säger är att vi vill öka klimatinvesteringarna. Det står i Alliansens valplattform. Tycker du att det är fel? Du tycker väl egentligen också, , att det är rätt att göra mer satsningar i . Då är nästa fråga: Ska det vara bara CDM? Det har vi inte sagt. Vi vill också utveckla nya mekanismer. När det gäller de pengar vi satsar på CDM går de till exempel i allt ökad utsträckning till de fattigaste länderna i . Om du säger att vi medan vi reformerar ska dra ned på den satsningen, menar du verkligen att vi ska minska satsningen i ? Jag tror inte det. Jag diskuterar gärna detta vidare med dig. Jag vet att du också har tagit upp det i en interpellationsdebatt med mig. Vi samarbetar gärna om att reformera CDM. Jag lyssnar gärna på de krav du har också när det gäller HFC-gaserna och andra saker som kan förbättra det systemet. Jag tror att det är riktigt. Det är också därför vi har drivit det i alldeles . När det gäller är det självklart att ett land som till för sin el är beroende av kolkraft är otroligt beroende av ren elenergi. För dem är det ett val om de ska importera kolkraft från för att släcka ned egen kolkraft eller om de genom en kabel över ska få möjlighet att få köpa grön koldioxidfri el från oss. Vi tycker att man ska producera ett överskott för att kunna minska klimatutsläppen. Det är viktigare än att bara snabbt avveckla kärnkraften. Kärnkraften är ändå ingen framtidslösning. Men det är mer bråttom med klimatet. 196 (MP) replik: Tack, miljöministern, för att du har kommit hit denna sena timme för att debattera detta viktiga område! Du har helt rätt i att det är många som är engagerade, och det är många som drar över talartiden. Varje beslut som leder till att vi ökar miljöpåverkan är en förlorad chans att göra någonting bättre. kom inte in i för att säga någonting annat än att varje missad chans på miljöområdet också är någonting en regering måste ta ansvar för. har vi inte fått möjlighet att sitta i en regering och ta det ansvaret själva. Men vi är väldigt beredda att göra det . Det är lätt att ryckas med i miljöministerns engagerade tal om det svenska landskapet. Men jag har svårt att se framför mig realiteten av föregångslandet när jag vet att den gångna och pågående politiken i innebär en jakt på hotade arter och klimatstörande motorvägar som byggs medan vi har nedskärningar på järnvägstrafiken. Vi har framtidsförstörande kärnkraft. Vi ska nu enligt ministerns tal också göra till en park med kärnkraftverk för att producera den så kallade koldioxidfria elen till EU. Vi ser art- och friluftsförstörande åtgärder med ett urholkat strandskydd. Jag kan rada upp många sådana exempel i den här debatten. Det är inte ett föregångsland, miljöministern. Varför ska inte utnyttja sin potential fullt ut? Varför begränsar ni det till att leva på gamla meriter och att delvis värna om ett gammalt system i stället för att titta utåt? Det finns länder som har gått om på vissa områden. Det finns länder som ännu inte har kommit ifatt . Men kan fortfarande göra mer. Varför vill man som miljöminister i inte göra mer? 197 Miljöminister (C) replik: Jag tror egentligen, , att du är mycket mer nyanserad än vad du ger intryck av att vara. Jag tror inte att du själv tror på den lite trötta attityden att allt vi har gjort har varit dåligt och allt som tidigare gjordes var bra. Jag erkänner gärna att ni gjorde bra saker tidigare. Jag har självkänsla nog till det. Men jag säger också att det är sant att vi har haft större klimatutsläppsminskningar under alliansregeringen än tidigare. Vi har tredubblat vindkraften och byggt långt mycket mer än tidigare. Vi har ökat miljöbilarna från 25 000 till 330 000. Vi har fått fram mer skog för skogsskydd . Vi har satsat havsmiljömiljarden. Upprepa inte det helt orimliga att vi skulle vilja ha en kärnkraftspark i . Det kommer inte att finnas mer än tio reaktorer i . Det är de reaktorer som den regering hade byggt som du stödde. Då höll du inte på med den sortens tal. Det behöver du inte göra nu heller. Däremot är det en viktig diskussion om hur vi till exempel ska klara trafiken i framtidens gröna föregångsland på klimatområdet. Jag vill ändå säga att du gör ett misstag om du säger att det är motorvägar som ger utsläpp. Det är inte sant att det är motorvägarna som ger utsläppen utan bilarna som åker på motorvägarna, och de kan göras om. De kan bli någonting mycket bättre än dagens miljöbilar. Vi satsar på elbilar. Det är därför vi satsar på att få fram biogaser och också nästa generations etanol. Då kan vi åstadkomma grön bilism tillsammans med satsningar på tåg. Vi kan också se till att vi klarar en levande landsbygd och Småortssverige. Visst ser du väl ändå dilemmat att om du bara höjer kostnaden för bensin och inte lyckats tillräckligt starkt med de andra delarna slår det väldigt hårt mot Småortssverige? Det slår mot det vi vill åstadkomma med föregångslandet . 198 (MP) replik: Det är intressant att miljöministern nu vill tala om att inte bygga en tunnel i skulle vara att slå mot Småortssverige. Jag tror att det är många småorter i som vet att deras pengar går upp i det blå på infrastrukturområdet när man ska lassa in dem i det svarta hål som kommer att heta Förbifart . Jag såg valaffischerna från med miljöministerns nuna på. Där sade man till stockholmarna att lösningen för en miljömässigt bättre framtid inte ligger i att stoppa bilarna utan att ändra bränslet. Jag tror att du begår ett fruktansvärt misstag när du inte ser de stora städerna i och de växande ständerna i . Där handlar miljöfrågan om att växla ökad massbilism mot en effektiv kollektivtrafik och en hälsosam cykel- och gångtrafik. Det ger en livskraftig stad som inte bygger vidare på den massbilism som du en gång har kritiserat men som du gör dig till största förespråkare för. Du talar här om samarbete med bland annat . Jag skulle återigen vilja redovisa vad läste upp från regeringsförklaringen: Regeringens bedömning är att redan vidtagna och aviserade åtgärder räcker för att nå målet. Det handlar då om koldioxidmålet. Vad är det då, miljöminister , vi ska samarbeta om? Du är nöjd, du tycker att vi är en förebild och du tänker inte göra något mer på klimatområdet . 199 Miljöminister (C) replik: Jag är beredd att samarbeta om mycket som vi ska göra på detta område, klimatområdet, som kommer. Det är den stora satsningen på att göra oberoende av fossila bränslen i bilparken. Det är den stora satsningen på att bygga vidare på förnybar energi. Det är den stora satsningen på att åstadkomma bättre ekonomiska styrmedel där vi redan om kommer att ta första steget i att höja koldioxidskatten. Rader av nya åtgärder är vi beredda att vidta. Vi ska också lägga upp strategi för hur vi ska nå visionen att inte ha några nettoutsläpp alls från . Det kommer också att vara dags att på grundval av till exempel klimatpanelens nya rapport formulera målen för . Det kommer att finnas många nya steg på klimatområdet att samarbeta om, också det du själv nämnde i din replik, skulle det inte vara bra att samarbeta om handelssystemet för utsläpp i ? Det gäller även arbetet för att lägga miljökostnaderna också på den internationella flygtrafiken. Jag tror att du själv inser hur svårt det är. Om du bara höjer skatterna i riskerar du att driva flyg från till exempel till , och då har vi inte vunnit något för klimatet. Kan vi hitta ett intelligent sätt att lösa detta problem men ändå lägga mer miljökostnader på trafiken? Jag tycker att det är värt att titta på. När det gäller Förbifart är det när man tittar på kalkyler helt uppenbart att klimatutsläppen minskar med Förbifart . Det ni slåss för i dessa scenarier är . Ja, det är lite bättre, men även där skulle det kunna vara en nyans. Jag tror att den stora frågan är att vi inte kan ha en massbilism som bygger på bensin och fossildrivna bränslen. Vi kan dock ha mycket bilism också för landsbygdens småorter om vi utvecklar den nya, helt miljövänliga gröna bilparken. 200 (KD): Detta blir kanske ett lite annorlunda anförande. Först ska jag bara be att få tacka miljöministern för en fantastisk beskrivning av det Alliansen vill åstadkomma och det vi vill göra i samverkan med andra. Det är också utifrån att detta är något vi gör i samverkan. Det vill jag gärna ha fört till protokollet. Det gäller inte minst det som detta betänkande också handlar om, nämligen uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Jag lyssnade också i går till miljöministern i detta arbete, där jag tillsammans med vår uppföljningsgrupp försöker följa detta. Det är nämligen så att utskottet har till uppgift att också följa vad det blir av det vi gör. Hur förvaltar vi de resurser som finns? Hur arbetar regeringen? Denna grupp har jag haft förmånen att leda , och därför vill jag slå ett extra slag för dessa skrifter hållbara städer i det ena betänkandet och ekologisk produktion och konsumtion, som berör nästa betänkande. Jag tror nämligen att det är viktigt att vi tar till oss detta och ser att det jobb som görs av duktiga medarbetare här, där vi får lägga rastret på vad vi vill fördjupa oss i, är en viktig del i det arbete gör. Jag tänker inte göra detta anförande mycket längre än så utan kort och koncist säga: Läs betänkandena! Ta hem dem till jul som god och nyttig läsning! (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Areella näringar, landsbygd och livsmedel Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2010/11:1 delvis). 201 i (S): Vi ska diskutera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 2. Det handlar om utgiftsområde 23, det vill säga areella näringar, landsbygd och livsmedel. Kort sagt kan man säga att det är ett gigantiskt område med många olika sakpolitiska delar, och jag kommer bara att ha möjlighet att beröra några av dem . Vi har från de rödgröna partierna inte något formellt motförslag att redovisa när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. Det är på grund av att vårt förslag helt enkelt överstiger regeringens förslag till budget, och därmed kan vi enligt de regler som finns inte rent formellt ta upp det till behandling. Till exempel hade vi förslag på ökade anslag för den ekologiska matproduktionen, ett område vi anser behöver sättas mer i fokus för den aktiva politiken. Vi tycker inte att man nog kan understryka vikten av att stimulera en lokal matproduktion som omfattar både närodlade och ekologiska varor. Just för ekoproducenterna är efterfrågan på marknaden oerhört betydelsefull, så när regeringen strök anslaget till ekoodlingens utveckling gjorde man ett ganska stort misstag. Det är ett misstag som knappast rimmar med de stora ord man svänger sig med från regeringens sida när man pratar om ett hållbart jordbruk eller storsatsningen Matlandet . För vad är egentligen Matlandet för satsning? Att läsa in sig på vad det rent konkret innebär är inte helt lätt. Det finns många luddiga beskrivningar. Till slut mynnar det ut i en stor marknadsföringskampanj för svensk mat, vilket i och för sig kan ses positivt. har man dock till och med lyckats kalla Matlandet en livsmedelsstrategi på en del ställen. Det tycker jag är intressant och i någon mån lite häpnadsväckande. som man säger detta och bedriver detta projekt åker jag nämligen runt bland både matproducenter och deras organisationer, och det jag får höra av dem när jag frågar vad de tycker att de behöver är: Vi skulle vilja ha en livsmedelsstrategi från den svenska politiken. Då kan man ju undra vad regeringen egentligen håller på med. Visionen av som ett nytt matland ställer nämligen en hel del krav på livsmedelsproduktionen. Det innebär också en del förpliktelser. Bland annat måste regeringen se till att underlätta för konsumenterna så att de kan göra kloka och välinformerade val. Ursprungsmärkning är en metod vi har drivit från oppositionen under den gångna mandatperioden men som regeringen väldigt tydligt och sagt nej till. verkar det som att EU blir överens om en ursprungsmärkning på visst kött, men det är inte riktigt bestämt hur den ska se ut. Det kan bli en ursprungsmärkning där det står Kött från EU på köttbiten. Det kommer inte att ge speciellt mycket mervärde för de svenska bönderna. Nej, regeringen med märk väl i spetsen i denna fråga vill bara ha en frivillig ursprungsmärkning. Allt ska regleras av marknaden, precis som i all annan politik. Regeringen måste också aktivt fokusera på jordbrukets inverkan på miljön. Att avskaffa skatten på handelsgödsel utan att vidta andra åtgärder är inte direkt ansvarsfullt. Jordbruket är en källa till utsläpp av kväve i haven; det vet vi. Det är ingen hemlighet. Då är min fråga vad regeringen ser för lösningar på dessa problem. Ska vi fortsätta som vi alltid gjort och gömma oss bakom argumenten att det finns andra som är värre än vi? Dessa argument funkar ju inte ens i småskolan, ni vet: Han var ju ännu taskigare än jag. Det funkar verkligen inte i klimatpolitiken heller. Vi socialdemokrater vill jobba fram en riktig livsmedelsstrategi, en som sätter fast mål för hur vi ska producera, vad vi ska producera och som fokuserar på livsmedelssäkerhet. Vad har vi egentligen för strategi med den svenska livsmedelsproduktionen? importeras varannan tugga vi äter i . Det sker som engagemanget för mat och säkra livsmedel är större . Är regeringen nöjd med denna utveckling? Är det bättre att vi importerar mat och lägger ned det svenska jordbruket, med alla konsekvenser det skulle medföra? Vi ser , inte minst i min del av landet, det vill säga den norra, hur fler och fler inom jordbruket har väldigt svårt att klara sina verksamheter. Är det så vi vill ha det? Vill vi ha svensk matproduktion, eller ska det enbart vara marknadskrafterna som styr vad vi och våra barn äter för någonting? Vi vill ha en dialog med alla berörda parter, och vi vill sätta mål för försörjningsgrad. Vi vill prata om hur och varför, och det vill vi göra vid sidan om marknadsföring. Man kan inte bara satsa på den ena delen. Det svenska jord- och skogsbruket har en viktig roll för sysselsättningen i landet. I de gröna näringarna arbetar runt 400 000 personer, vilket faktiskt är nästan var tionde av alla sysselsatta i . Jobb skapar också jobb. De gröna näringarna beräknas svara för av den totala sysselsättningen, och jordbruket utgör underlag för lokala servicenäringar som detaljhandel, vård och skola och en levande landsbygd. En så bärande sektor i vårt samhälle borde ses på och behandlas med stort allvar, och det borde verkligen finnas en politisk strategi för dess överlevnad. Vi anser att vi måste ta en aktiv del i diskussionerna om den framtida jordbrukspolitiken i EU. har vi en situation där vi, om EU skulle följa linje i förhandlingarna rakt upp och ned vilket tack och lov, höll jag på att säga, inte kommer att hända skulle innebära att jordbruket i stora delar av landet skulle slås ut ganska fort. Vi anser att en avreglering av jordbrukspolitiken måste ske i rimlig takt. Konsekvenserna av att avreglera för snabbt skulle bli enorma för delar av vårt land. Vi har under hela förra mandatperioden efterlyst ett brett parlamentarisk arbete där alla partier och näringen gemensamt skulle jobba fram en syn på jordbruket , på det sättet som den gamla socialdemokratiska regeringen gjorde . Det har dock inte funnits något intresse för den typen av samarbete från den borgerliga regeringen. Här har man i stället startat en kontaktgrupp, det vill säga en grupp för information från departementet till riksdagspartierna. Jag tycker att det är lite märkligt att man inte vill ta det på allvar och gemensamt arbeta fram en strategi för hur vi vill att det svenska jordbruket ska se ut . Vi har ett gemensamt rödgrönt förslag om att inrätta en djuretisk ombudsman, och vi har avsatt ökade medel för det. Djurskyddsfrågorna har varit ämne för debatt sedan den borgerliga regeringen tog över regeringsmakten . Vi har ganska fundamentalt olika syn på hur djurskyddet ska organiseras för att djuren ska må bäst. Vi har alla hört landsbygdsminister bedyra att det är viktigt att djuren mår bra. Som i så många andra fall med den här regeringen kan man dock ana att de säger en sak och gör en helt annan, och så tror de att svenska folket går på det. Under den förra mandatperioden omorganiserades djurskyddstillsynen i landet. Det har lett till högljudda protester, färre djurskyddsinspektörer som jobbar över större områden och därmed färre timmar för det faktiska djurskyddet. Jag har hört djurskyddsinspektörer som har ringt mig och berättat om hur de nu när tillsynen har flyttats från nivå till länsstyrelsenivå spenderar i bilen för att nå fram till djurbesättningarna. Är det effektivt? Nej, knappast. Blir det bättre för djuren? Nej, jag skulle inte tro det heller. Men regeringen fortsätter att försvara reformen. Det gör man också när det gäller konkurrensutsättningen av distriktsveterinärerna och landets veterinära smittskyddsberedskap. tror jag regeringen är lite förblindad av marknadskrafterna. Man kunde önska att även en borgerlig regering skulle kunna se vikten av att vi gemensamt äger verksamheter som är kritiska för samhället, till exempel smittskyddsberedskapen, och inte lägger ut det på privata aktörer vars främsta mål är att tjäna pengar och inte att se till att djuren ska må bra. Men det kanske är för mycket begärt. Den svenska skogen har en väldigt viktig uppgift i vårt samhälle, både för vår nationalekonomi och arbetsmarknad och för vårt miljö- och klimatarbete. Regeringen säger ofta och gärna att de vill värna skogen och att det aldrig förr har gjorts så mycket för miljön, som de i realiteten sänker anslagen till biologisk mångfald. Pengar som skulle ha gått till skyddsarbete, kalkning, viltförvaltning, vattenvård tas bort. Man säger att man särskilt eftersträvar ett mer kostnadseffektivt sätt att skydda naturen. Javisst, säger vi. Gör man mindre är det klart att det bli billigare. Vi socialdemokrater fokuserar politiken på den svenska skogen. Vi vill finna nya former för att bevara mångfald, skydda värdefull skog som vi vill utveckla den svenska skogsnäringen och skogsproduktionen. Här finns mycket kvar att göra. Vi tycker att regeringen borde engagera sig mer i plantering, röjning och gallring för att öka produktionen i skogen. raljerade i den förra debatten om oppositionens tjat om att det görs för lite och att det görs . Det finns en anledning till att vi säger det gång på gång i talarstolen.