prot · GX0985 · 2010-03-10 00:00:00 — Det allra bästa för världshandeln är att ha gemensamma spelregler i form av multilaterala avtal för att säkra ett rättvist, stabilt och förutsägbart handelssystem. Här är det viktigt att fortsätter att vara en tydlig röst i EU och i , , för en fri och öppen handel. Det är och alliansens uppfattning att WTO fungerar förhållandevis väl och uppfyller sitt syfte. Det har successivt skett förändringar och förbättringar som dialogen med det civila samhället har stärkts. Men de komplexa och utdragna förhandlingar som pågår inom ramen för Doharundan visar med all önskvärd tydlighet att det finns behov av att se över organisationens funktionssätt. Förhandlingsrundorna uppfattas som tungrodda, då beslut ska ske i konsensus bland 154 medlemsstater som har spretande intressen. Det allra viktigaste nu är att ro Doharundan i land . På WTO:s sjunde ministerråd i där jag hade förmånen att delta kunde jag konstatera att många medlemsländer var mycket angelägna att få till stånd ett nytt frihandelsavtal. Några av de stora handelspolitiska utmaningarna framöver rör just WTO:s framtida utformning. Marknader runt om i världen verkar alltmer över nationsgränserna. Sättet att bedriva handelspolitik och formerna för förhandlingarna har inte hängt med tillräckligt i den här utvecklingen. Därför är det hög tid att vi funderar på vad som bör ske när Doharundan väl är slutförd. tror jag att vi kommer att behöva mer långtgående förhandlingar om icke-tariffära handelshinder, offentlig upphandling och subventioner. Utvecklingsdimensionen är viktig i detta sammanhang. Handelssystemet måste bli bättre på att integrera de fattiga länderna i världsekonomin för att de ska kunna dra full nytta av sin potential. Detta är för övrigt hela upprinnelsen till Doharundan. Det var så den kom till. har också arbetat för en utvecklingsvänlig handelspolitik genom DDA, och Aid for trade som syftar till att de fattiga länderna ska kunna dra ökad nytta av möjligheterna i internationell handel och ta ett helhetsgrepp på det handelsrelaterade biståndet. Som moderat tror jag att handelspolitiken och biståndspolitiken måste integreras än mer med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och kvinnans roll i samhället. Jag tror att handelspolitiken och biståndspolitiken måste gå hand i hand. Där tror jag att kan göra skillnad. president sade så här: I have never seen a country develop through aid or credit. Countries that have developed all believed in free markets. There are no mysteries there. took the wrong way after independence. Det tycker jag är tänkvärda ord. Det är frihandel som frigör länder och skapar välstånd. För , som är ett litet, ekonomiskt öppet land, är utrikeshandeln avgörande för den ekonomiska tillväxten. Exporten står för över hälften av bnp. Varannan skattekrona och vartannat jobb har sin grund i vårt utbyte med andra länder. Sedan den globala finanskrisen som fick den internationella handeln att rasa har många öppna och handelsinriktade länder haft det tufft. I finanskrisens spår minskade den svenska exporten med . Inte minst därför är det en viktig uppgift för politiken att främja handel för att därmed åstadkomma fler jobb, mer företagande och bättre tillväxt. Genom att låta svenska företag utvecklas genom handeln med nya tillväxtmarknader skapas bättre förutsättningar för att komma starkare ur den ekonomiska krisen och möta framtidens utmaningar. Men utan exporten har vi inte råd med någon import. Det är ett av de viktigaste skälen till varför regeringen aktivt uppmuntrar svenska företag att exportera. Det är viktigt att den svenska främjandeorganisationen, aktörer som , , Invest in , , och andra, samverkar för maximal effekt. Exportfrämjandet är en viktig del i att underlätta för små och medelstora företag att ta steget ut på främmande marknader. ger kostnadsfri information och rådgivning till mindre och medelstora företag och arrangerar, tillsammans med UD, ambassaderna och , branschvisa seminarier och affärsdelegationer världen över. Den exportfrämjande verksamheten handlar i grunden om att minska de praktiska och framför allt de mentala trösklarna, som den som vill ge sig ut i världen för att göra affärer lätt snubblar på. finns numera lokalt i alla län med regionala exportrådgivare som erbjuder kostnadsfri hjälp. Sju av tio företag som gått igenom den metodiska process som kallas steps to export upplever att de stärkts i sin förmåga att ta sig vidare ut i världen. Men det är inte bara utan en rad organisationer och myndigheter som på olika sätt kan bistå företag som vill exportera. Det är bra, men ibland kan det vara lite svårt att hitta rätt i denna djungel av information. Därför välkomnar jag den nya gemensamma webbportalen som lanserats och som vänder sig till företag som söker information om rådgivning, finansiering, expertkunskap och så vidare. Där finns samlad information från , , och så vidare. kan det dessutom räcka med rätt så enkla åtgärder, som till exempel när och samlokaliserar sig. Ännu bättre är det när man i kommunerna kanske samlokaliserar sig med näringslivsenheten. Då kan det bli riktigt bra. En av allra största satsningar är deltagandet i världsutställningen i , 2010, på temat better life som kommer att invigas . deltar med en paviljong på temat Spirit of innovation som bygger vidare på Symbiocity med inriktning på innovationssystem, hållbarhet och välfärdsfrågor inom hälsa och omsorg. UD bidrar här med 70 miljoner och näringslivet med 87 miljoner. Detta kommer att skapa en välkommen plattform för svenskt näringslivs närvaro på den kinesiska marknaden. Motionsbetänkandet behandlar två motioner som argumenterar för att exportförbudet för svenskt snus på EU:s inre marknad ska hävas. Såväl jag som moderat som utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande: Vi menar att den fria rörligheten av varor, tjänster, personer och kapital är av väsentlig betydelse för förverkligandet av den inre marknaden. För ett litet och utrikeshandelsberoende land som är en väl fungerande inre marknad särskilt viktig. Förbudet mot försäljning av snus över gränserna inom unionen är inte förenligt med principen om den fria rörligheten av varor, och exportförbudet till den inre marknaden ter sig därför både diskriminerande och oproportionerligt. Sammanfattningsvis anser vi, i likhet med motionärerna, att EU:s snushandelsförbud bör avskaffas. Jag kan konstatera att regeringen och handelsministern tydligt deklarerat sin avsikt att verka för att förbudet att exportera snus inom EU ska hävas. 175 () replik: Högsta möjliga grad av frihandel är den devis som den har när det gäller framtida handelsavtal. Det är intressant att pratade om WTO och WTO:s framtid och framhöll vikten av att vi får en frihandel som visar högsta möjliga grad av frihandel som ska främja ökad handel och tillväxt runt om i världen. Vad innebär det egentligen? När det gäller tjänster och handel driver , såvitt jag vet, att samtliga länder bör göra mer långtgående åtaganden i WTO och att inga sektorer ska undantas från liberalisering inte ens grundläggande servicesektorer som el och vatten. Jag undrar hur ni tänker. Ska det öppnas för handel mellan länder? Ska den marknaden i förlängningen också öppnas här i så att det blir öppet för att konkurrensutsätta el och vatten? Det måste väl finnas en konsekvens i linjen. 176 () replik: ställde en väldigt teknisk fråga som jag inte kan ge ett bra svar på, känner jag. I mitt anförande pratade jag om vikten av frihandel och vikten av WTO. Men just förhandlingarna om en liberalisering av vattentillgångar med mera känner jag inte till. 177 () replik: Så kan det vara. Detta är en principiell fråga. Vad menar egentligen borgerligheten när man pratar om frihandel? Man vill också öppna upp tjänstesektorn. Då måste det i konsekvensens namn även innebära att man öppnar upp den sektorn i för handel med andra länder. Det är en principiellt viktig fråga. Men mer konkret har EU tull på etanol från . Rimmar det med principerna om en frihandel och en öppen marknad, eller ska vi genom protektionism skydda den europeiska etanolframställningen på bekostnad av frihandelsprinciperna och utvecklingen i ? 178 () replik: Just när det gäller etanol från , som naturligtvis vi i är angelägna om att få nyttja, driver den att etanol till bränsle inte ska definieras som jordbruksprodukt. Det är därför som man har en sådan hög tull på den. Det är en prioriterad fråga för den . 179 () replik: talade sig varm för Doharundan och hur bra den är för alla medlemsländer. Detta kan vi vara eniga om. Det mest oroväckande ingår ju i den borgerliga majoriteten här i kammaren var dock att det pratades mest om Doharundan och WTO-förhandlingarna i ett historiskt perspektiv. Men det som är allra viktigast just nu är framtiden och att det kommer ett avtal till stånd. Detta känner både och jag till eftersom vi hade förmånen att få vara med i i novemberdecember 2009. Men det talades där om vikten av att ett avtal kommer till stånd så fort som möjligt på det nya året, det vill säga 2010. är det mars månad. Efter min förra fråga till kan jag konstatera att det inte finns någon information om vad som händer i Doharundan. anförande här i kammaren andades ungefär samma sak. Det är oerhört oroväckande. Det är kvar , och vi i , som ett av medlemsländerna i WTO och som en av rösterna i EU, vet hitintills ingenting. Jag hoppas verkligen att inte delar uppfattning att vi ska läsa oss till informationen i tidningarna i tidningsrummet. 180 () replik: Jag delar naturligtvis bekymrade inställning till avsaknaden av framsteg i Doharundan. Men vi kanske ska vara lite ödmjuka i finanskrisens spår. Detta har så att säga tagit många länder på sängen. Förhandlingarna har varit mindre effektiva . Men jag är säker på att man kommer i gång. Och när det väl finns någonting att rapportera om är jag övertygad om att både handelsministern och hennes statssekreterare kommer att informera både näringsutskottet och . 181 () replik: Jag blir faktiskt lite oroad över det svar som jag får om detta. Finanskris hade vi nämligen också. Alla medlemsländer som var där var nog väl medvetna om det. Det kan inte vara orsaken till detta. Jag är helt övertygad om att man inte sitter med armarna i kors i utan att någonting händer. Frågan är om det finns något intresse från den att ta reda på vad som händer. Det är nog det mest oroväckande. En annan fråga som talade sig varm för var vikten av export och hur betydelsefull den är för utifrån att är ett så litet land. Därför kändes det lite märkligt på ett eller annat sätt. Regeringen och majoriteten har i stort sett halverat resurserna till . Ändå har man så stora förväntningar på att ska kunna genomföra så pass mycket och att så många små och medelstora företag ska få en möjlighet att komma ut på nya marknader. Detta handlar om en prioritering. Jag kan inte låta bli att här i kammaren fundera över detta. Man har nästan halverat resurserna till . Man har tagit ifrån dem möjligheter att arrangera exempelvis mässor och se till att fler svenska företag kan finnas med där, vilket kan vara oerhört betydelsefullt i många olika sammanhang och vilket många andra länder gör. har man satsat på en bransch i genom RUT-avdraget. Man hade kunnat ta av den summan till . Tänk vad mycket vi då hade kunnat göra i världen bara genom att finnas med på mässor. 182 () replik: Låt mig inledningsvis slå fast att ligger på ungefär samma nivå som under den förra mandatperioden. Det var bara precis året före valet som fick ett extra tillägg i sin budget. Jag tycker att det är rätt olyckligt att göra som gör, nämligen att jämföra en jobbskapande aktivitet i , i inrikespolitiken, med exportfrämjande. Det är som att jämföra äpplen och päron, och jag tycker inte att det hör till denna debatt. 183 () replik: Jag har ett par mycket enkla frågor till . De handlar om mediciner till fattiga människor i fattiga länder. Jag undrar om ni som företräder regeringen i denna debatt tycker att fattiga människor i fattiga länder ska få tillgång till mediciner. Jag tror det. Om vi då antar att svarar ja på denna fråga kommer följdfrågan: Anser ni att detta fungerar ? Finns det tillgång till mediciner? Låt mig anta ett svar på den frågan också. Då vill jag ställa en följdfråga. Om anser att detta inte fungerar tillfredsställande , och det tror jag, men hon kan anse något annat, undrar jag: Vad gör regeringen åt detta? Det är ett reellt problem som behöver lösas. 184 () replik: ställer ett antal frågor till mig och svarar själv på hälften av dem. Det stöder fattiga länders rätt att skydda folkhälsan och så vidare. ger möjlighet till tvångslicensiering, vilket innebär att patentinnehavaren får rätt att tillverka kopior av exempelvis läkemedel. är alltså bra. Men jag vill lyfta ett varningens finger för att sätta alltför stor tilltro bara till när det gäller möjligheten att bota svåra sjukdomar och så vidare i fattiga länder. Det är så många andra komponenter i utvecklingsarbetet som måste till. Det måste finnas läkare, och det måste finnas en infrastruktur. Det är inte bara patenterade läkemedel som kan skapa lösningar på alla de hälsoproblem som kan finnas i utvecklingsländer. 185 () replik: Jag svarade kanske på två tredjedelar av mina frågor, knappast på hälften av frågorna med tanke på att det var tre frågor. Jag konstaterar att jag inte fick svar på den sista och viktigaste frågan: Om det inte fungerar tillfredsställande, vad gör då regeringen åt det? Jag kan tänka mig att det uteblivna svaret beror på att regeringen inte gör någonting, vilket jag i så fall tycker är riktigt skandalöst. Här har vi ett väldigt stort problem för oerhört många miljoner människor i världen. Men man gör ingenting fastän det finns goda möjligheter att göra något åt det. Givetvis är det så som framför, nämligen att det också krävs läkare, infrastruktur och så vidare. Men även om frågorna om läkare och infrastruktur löses kvarstår att det också behövs mediciner. I de flesta fall räcker det inte med enbart läkare för att bota sjukdomar. Det hoppas jag att vi är ense om. Om inte får det bli någon form av debatt om helt andra frågor, men jag tror att vi är ense. Frågan kvarstår: Vad gör regeringen åt det här? Det finns en liten möjlighet genom . Det är bra. Uttalandet om att den möjligheten ska finnas är också bra. Men det som faktiskt spelar roll för de människor som är sjuka är vad som sker i praktiken. Därför är det rimligt att det också i praktiken finns tillgång till läkemedel. Vad gör regeringen i praktiken för att alla dessa människor ska slippa dö? 186 () replik: Låt oss, , slå fast att inom ramen för EU verkar för att utvecklingsländer ska ha rätt att använda sig av flexibiliteten i . Hur stor del tror att och tillgången till patenterade läkemedel till en lägre kostnad egentligen innebär? Finns det någon statistik på det? Jag har slagit fast att det är bra att finns, men jag tycker att det finns en fara i att lägga alltför stor vikt bara vid det avtalet. Det är så mycket som måste ske på marken i utvecklingsländerna. Som jag tidigare nämnt krävs det utbildad personal. Du kan ha hur billig hivmedicin som helst. Men om du inte har en vårdcentral, sjuksköterskor och läkare och om du som sjuk inte har en väg att ta dig på till vårdcentralen, till vilken nytta är då billiga hivmediciner genom tvångslicensiering? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:133 Höjda mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:623 Fördubbling av sex- och våldsbrott i av () till justitieminister () 2009/10:624 Lagen som reglerar könsbyte av () till socialminister () 2009/10:625 Handel med skor och risk för miljögifter av () till statsrådet () 2009/10:626 Sotning och vinterns skorstensbränder av () till försvarsminister () 2009/10:627 Snö, takras och byggnormer av () till miljöminister () 2009/10:628 Tillsyn inom jobb- och utvecklingsgarantins fas tre av () till arbetsmarknadsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:556 Säpos lista över Stasianknutna svenskar av () till justitieminister () 2009/10:561 Utbetalning av bostadsbidrag av () till socialminister () 2009/10:566 Antalet mc-poliser i av () till justitieminister () 2009/10:567 Svenska samarbetsmän med av () till justitieminister () 2009/10:585 Djurskyddet i av () till jordbruksminister () 2009/10:586 Mål för minskat matavfall av () till jordbruksminister () 2009/10:587 Droginförsel via Internet av () till justitieminister () 2009/10:588 Ersättningen till borgerlig vigselförrättare av () till justitieminister () 2009/10:589 Studenters boende i av () till statsrådet () 2009/10:590 försäljning av Studentstaden i av () till statsrådet () 2009/10:591 Kalkning av sjöar av () till miljöminister () 2009/10:592 Barngruppernas storlek i förskolan av () till utbildningsminister () 2009/10:593 Studentbostäderna i av () till statsrådet () 2009/10:594 Arbetstillstånd till utlänning av () till statsrådet () 2009/10:595 100-årsdag av () till kulturminister () 2009/10:596 Tobakslagen av () till statsrådet () 2009/10:597 Trakassering av folkvalda i av () till utrikesminister () 2009/10:598 av () till utrikesminister () 2009/10:599 Säkerställande av 90:s användbarhet av () till försvarsminister () 2009/10:601 Produktion av soja av () till jordbruksminister () 2009/10:602 Ålfiske med grimgarn av () till jordbruksminister () 2009/10:603 Utveckling av indikatorn vetenskaplig produktion och citering av () till statsrådet () 2009/10:604 Det kustnära fisket av () till jordbruksminister () 2009/10:605 Dagstidningar på samiska och meänkieli av i (s) till integrations- och jämställdhetsminister () 2009/10:606 Myggbekämpning i norra av () till miljöminister () 2009/10:607 Vinterns tågproblem och avregleringen av () till statsrådet () 2009/10:608 Besittningsskyddet i samband med tvångsförsäljning av bostäder av () till justitieminister () 2009/10:609 Bluffakturorna ökar av () till justitieminister () 2009/10:611 Postservicen i av () till statsrådet () 2009/10:612 Nya svavelkrav på sjöfarten i av () till statsrådet () 2009/10:613 Flytt av godstransporter till sjöfarten av () till statsrådet () 2009/10:614 Nordiskt samarbete kring arbetet med sällsynta sjukdomar och resurskrävande behandling av () till socialminister () 2009/10:615 Bredbandsutbyggnaden av () till statsrådet () 2009/10:617 Den nya vapenlagen av () till justitieminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 34 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 64 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 99 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 120 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 159 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.