prot · GX0974 · 2010-02-12 00:00:00 — fråga är: Ska vi sitta här och stillatigande se på när den kooperativa vindkraften försvinner i ? Det är ju det som håller på att hända. Det är det ena alternativet, och det som regeringen och finansministern med väldig emfas propagerar för. Eller ska vi se hur en bransch håller på att slås ut och försöka göra något åt det? Det som vi på den rödgröna sidan kämpar för är att vi ska ta tag i problemet och göra något åt det. Inom finansministerns allians finns det vitt skilda uppfattningar i den här frågan. Uppenbarligen har också problem med utpräglad skattepopulism i sitt eget läger. Företrädare för har högljutt krävt att man måste ha åtgärder för att minska utslagningen av den kooperativa vindkraften. Även företrädare för eget parti har sagt att frågan måste lösas. Tråkigt nog har finansministern uppenbarligen inte tagit till sig de synpunkterna från sina alliansvänner. Det kan jag bara beklaga. Finansministern anklagar mig för att företräda ett särintresse. Särintresse är ett ganska vitt begrepp som kan tolkas som man vill. Vi kan ta en liknelse. Om till exempel den svenska bilförsäljningen skulle minska med mellan , gissar jag att en stor andel riksdagsledamöter från alla partier skulle säga att vi måste göra någonting åt problemet och att vi inte kan ha det så här. Det skulle kunna gälla skogsbranschen. Om försäljningen av papper till exempel sjönk skulle vi antagligen ha ganska högljudda diskussioner om att något måste göras åt situationen. gäller det den kooperativa vindkraften, som står för en ganska liten del av elproduktionen men ändå är en viktig bransch för att få acceptans för vindkraft generellt. Då anklagas man för att företräda ett särintresse. Jag tycker att ska fundera lite över vad ett särintresse är. Min fråga kvarstår: Står finansministern verkligen fast vid att man inte ska göra någonting åt problemet? Ska man bara stå och se på hur den kooperativ vindkraften slås ut i ? 73 (): Det förekommer olika kampanjer för olika särintressen. Enligt mitt förmenande har vi nu sett ett av de värsta exemplen på detta, nämligen en grupp som har blivit vilseledd om vilken princip som gäller för skattepolitiken. Per och hans parti måste nog ta på sig en betydande del av ansvaret för den nedgång som är för handen. kommer de skattevillkor som ska tillämpas för all annan uttagsbeskattning att gälla. Per var otroligt noggrann med att inte svara på frågan om han tycker att uttagsbeskattning ska gälla även för vindkraft. Det är den centrala frågan. Om Per vill fortsätta att vilseleda ägare av kooperativa vindkraftverk ska han förstås undvika att svara på frågan. Annars måste Per svara på frågan. Det är Per som vilseleder. Många människor vänder sig till och ledamöter av skatteutskottet. Vi har inget problem med svaret, men många människor är vilseförda. Därför tycker jag att Per är svaret skyldig i kammare. Tycker att uttagsbeskattning ska gälla för allt utom kooperativ vindkraftsproduktion? Det är den viktiga frågan. Tycker ni det, eller tycker ni inte det? Det måste Per svara på, annars kommer han att fortsätta att vilseleda väljarna på den punkten. 74 (): Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten, men eftersom ifrågasattes angående inställningen till uttagsbeskattning ska jag klargöra det så att det inte råder något tvivel om det. tycker att uttagsbeskattning så som den ser ut ska gälla för vindkraftskooperativ liksom för alla andra branscher. Det vill jag slå fast. Det som vi nu har sagt, som har kallats ett resultat av en kampanj från särintressen och så vidare, är att man ska ta tag i och titta på denna fråga. Varför har detta problem dykt upp? Vilka bakomliggande orsaker finns? En viktig bakomliggande orsak är synen på marknadsprissättningen på uttag av el. Är det Nordpools prissättning som ska gälla, eller finns det andra underlag? Det har också i denna debatt presenterats andra metoder för att ta fram och beräkna priset på el. verkar det som om denna debatt har halkat lite snett. Det som jag ser som en viktig del i den överenskommelse som vi har gjort är att man tittar på om det finns andra beräkningsgrunder. Uttagsbeskattning ska naturligtvis finnas om man får el till ett underpris. Men om den beräknas på felaktiga antaganden ska vi föra den diskussionen. Med detta vill jag bara slå fast inställning till uttagsbeskattning. 75 Finansminister (): Jag är ansvarig för att vi har intäkter till välfärd och annat i offentlig sektor. Jag är ansvarig för att vi har ett effektivt skattesystem som är förenligt med full sysselsättning. Då är det naturligtvis självklart att jag reagerar på skattepopulism i alla partier, vid alla tillfällen och i alla inriktningar. Det är stötande när enskilda grupper försöker skaffa sig fördelar på det allmännas bekostnad och dra till sig vinster och ekonomiska resurser som det inte finns motiv och rimliga skäl för. Det är stötande. Ett tydligt exempel på detta är denna diskussion. Det är inte så att Per reser en fråga om huruvida vi ska göra någonting för att stötta vindkraften. Jag är den förste att säga att det är bra med vindkraft och att det är bra att vi har elcertifikat, CO2-skatt och annat. Det är inte det som frågan gäller. I sin interpellation anger Per att vi ska ifrågasätta beslut, alltså att vi ska ifrågasätta en juridisk instans prövning av alldeles självklart och uppenbart tillämpliga regler. Det är en väldigt märklig utgångspunkt för en debatt i riksdag. Vidare är frågan om jag vill ändra reglerna kring uttagsbeskattningen på kooperativ vindkraft. Då har vi två komponenter i den. Jag kan bara vädja till de andra delarna av den rödgröna alliansen att ta till sig detta. Är det meningen att vi ska skattebefria hela den kooperativa sektorn och att den ska nollbeskattas? Enligt min uppfattning är det en helt orimlig ståndpunkt. Vi kan inte ha en sektor i som är nollbeskattad när vi har ett skattetryck på nära nog . Är det meningen att uttagsbeskattningsreglerna ska ändras? Nej, det kan ingen av oss på fullt allvar mena. Tar man ut varor eller förmåner ur ett bolag ska det naturligtvis utgå skatt på dem. Allt annat vore orimligt. Det skulle undergräva samhällsmoralen i ett samhälle om man tillät detta. Är det då meningen att vi ska ha en särskild regel för uttagsbeskattning på kooperativ vindkraft i strid med gällande rätt och i strid med vad vi har för praxis på andra områden? Jag kan bara vädja till Per att ompröva sin uppfattning. Skälet till att detta inte kommer att genomföras med mindre än alldeles oerhörda krumbukter är att det måste genom en statsstödsprocess, att det måste genom en översyn av uttagsbeskattning och att det måste genom en översyn av beskattning av kooperationer i allmänhet. Vi måste hålla isär två olika debatter. En debatt gäller om vi är intresserade av att minska CO2-utsläppen. Är vi intresserade av att skapa förutsättningar för mer vindkraft? Där vill jag inte ifrågasätta Per ärliga intentioner. En annan debatt gäller hur vi ska göra med uttagsbeskattningen på kooperativ vindkraft. Man kan naturligtvis, som framhåller, titta på hur man ska värdera prissättning vid uttagsbeskattning. Men det måste rimligen och i grunden göras av de ansvariga myndigheterna, inte av riksdag. Rättstillämpning och tillämpning av skatterättslig lagstiftning ligger inte på riksdag. Det måste göras av och . Det är de som har ansvaret för att göra detta. Ska reglerna för detta ändras måste de naturligtvis ändras generellt. Vi kan inte ha särskilda marknadsprissättningsvärderingsregler för kooperativ vindkraft. Med förlov sagt kan jag bara vädja till Per att lägga ned denna position och i stället hitta på ett annat sätt att ge pengar till kooperativ vindkraft om det är detta som han nu avser. Jag skulle föredra att vi i sådana fall stöder alternativ energiproduktion generellt med gröna certifikat så att vi inte snedvrider samhällsekonomin. Per får ursäkta om han tycker att jag blir engagerad och upprörd. Men jag har mycket svårt för skattepopulism. Detta är ett av de mest utpräglade exemplen på skattepopulism som jag har stött på. 76 PER (): Jag klagar verkligen inte på att finansministern är engagerad. Jag kunde önska att han var mer engagerad i att se till att den kooperativa vindkraften har en framtid också. Men så långt har han tyvärr inte gått i sitt engagemang än så . Eftersom det nu har kommit fram en hel del missuppfattningar både från finansministern och från andra debattörer ska jag säga att aldrig har ifrågasatt att uttagsskatt ska förekomma i det svenska skattesystemet. Vi har inte heller krävt att det måste vara ett undantag just för den kooperativa vindkraften. Det som vi däremot ser är att vi måste göra någonting åt den situation som har uppstått här i verkligheten. Om jag får be finansministern att lyfta näsan ur de ekonomiska kalkylerna och titta på vad som händer i verkligheten är det uppenbart att det ändå är ett enormt tapp för denna bransch som jag och många med mig anser är en viktig bransch. Näringsministern sade i en debatt att det är en viktig bransch som vi måste se hur man kan stödja. Då är frågan: Ska man göra någonting, eller ska man inte göra någonting? Finansministern har uppenbarligen uppfattningen att vi inte ska göra någonting, och jag kan bara beklaga det. Jag deltog, tillsammans med finansministern, i en debatt . På en direkt fråga från mig sade finansministern att det är alldeles självklart att vi mycket noga ska följa frågeställningen. Om vi vill ha ett starkt tredje förnybart ben i energiförsörjningen måste vi noggrant följa utvecklingen för att säkra att detta ben också kommer till stånd. Jag hoppas att finansministern inte ifrågasätter utvecklingen. Det är väl ändå så att finansministern ser att den kooperativa vindkraften, som har stått för av utbyggnaden, håller på att slås ut helt och hållet? Då är frågan: Tänker finansministern stillatigande stå och se på hur detta sker, eller tänker han göra någonting åt det? När vi ändå har finansministern i närheten vill jag passa på att ge honom ett underlag där man tittar just på bedömningen av marknadspriserna som anser är de rimliga och om det verkligen är det som är en rimlig bedömning av marknadspriset på kooperativ vindkraft. Jag ber finansministern att läsa igenom detta material och bilda sig en egen uppfattning. Men det vore bra om han åtminstone satte sig in i det material som rör kooperativ vindkraft. 77 Finansminister (): Per reser här frågor om uttagsbeskattning. I hans interpellation framgår för det första att han starkt ifrågasätter besked. Det är i sig anmärkningsvärt att vi från sida ska börja ifrågasätta rättsliga instansers prövningar av gällande rätt. För det andra säger han att det i stället krävs politiska beslut om ändrade regler för uttagsbeskattning. Det blir rätt naturligt att jag tror att det är det som Per avser. Det står i interpellationen att det i stället krävs politiska beslut om ändrade regler för uttagsbeskattning. Det är svårt att värja sig från intrycket att Per förordar förändrade regler för uttagsbeskattning. Låt mig ta detta från grunden igen. Om man driver ett företag, tjänar pengar och gör vinst utgår bolagsskatt. Betalar man ut dessa pengar utgår dessutom skatt hos ägaren av bolaget. Det är det som vi kallar för dubbelbeskattning. Jag kommer från ett parti som kan tycka att dubbelbeskattningen är ineffektiv eller bör förändras därför att vi på lång sikt ska förstärka företagsklimatet. Det är en fullt legitim och rimlig uppfattning. har vi dubbelbeskattning i . Då säger att kooperativa föreningar, som inte har dubbelbeskattning utan redan har skattebefrielse, ska ha ytterligare en skattebefrielse. Det blir i så fall nollskatt på det området, och det är en helt orimlig hållning. Man kan inte säga att man för en smal liten sektor ska införa nollbeskattning. Det är en helt absurd och orimlig hållning. Jag kan därför bara igen vädja till Per att återgå till det som är den rimliga diskussionen: Hur skapar vi rimliga förutsättningar för vindkraft i ? Det är en bra och viktig diskussion som jag gärna deltar i. Men lägg ned diskussionen om uttagsbeskattningen på kooperativ vindkraft! Diskutera möjligen hur man i allmänhet vill stödja kooperativ vindkraft. Det är en annan och rimlig frågeställning. Men jag kan näst intill lova Per att det inte kommer att gå snabbt att genomföra en nollskatt på kooperativ vindkraft om olyckan skulle vara framme och det blev en miljöpartistisk regering efter valet. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2009/10:181 om tonnageskatten 78 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att verka för ett införande av tonnageskatt samt när det, enligt min bedömning, är möjligt att införa en tonnageskatt. Jag har redogjort för min inställning vid flera interpellationsdebatter i , i svar på interpellation 2008/09:589. Jag har då framfört att det är angeläget att det råder likvärdiga konkurrensvillkor mellan den svenska handelsflottan och andra handelsflottor. Men jag har också påtalat att sjöfartsnäringen är en skattemässigt gynnad bransch. Rederinäringen erhåller ett omfattande sjöfartsstöd som innebär att branschen får tillbaka både inkomstskatt och socialavgifter trots att de ombordanställda tjänar in pension och andra sociala förmåner i . Avskrivningsreglerna har dessutom gjort att branschen har byggt upp stora latenta skatteskulder genom överavskrivningar på fartyg. Ska vi ha ett system med tonnageskatt måste en rad utestående frågor ses över. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte heller innebära att andra branscher missgynnas. Jag kan därför fortfarande inte lämna något besked om när ett förslag om tonnageskatt kan komma att läggas fram. 79 (): Det finns frågor som går i repris. Det är inte så konstigt att tonnageskatten går i repris, . Frågan har behandlats i vid ett antal tillfällen. En enig riksdag har begärt att regeringen ska lägga fram ett förslag till om tonnageskatt. har vid ett flertal tillfällen följt upp frågan och påtalat att lämnat ett tillkännagivande till regeringen. Ändå har finansministern vägrat att lämna ett förslag om tonnageskatt. Det intressanta, och skälet till att jag ånyo väckt en interpellation i ämnet, är att statsrådet i talar om att hon gärna ser att det införs en tonnageskatt. Hon delar åsikten att det är viktigt att en tonnageskatt införs i . Tillsammans med andra riksdagsledamöter har infrastrukturministern framfört samma åsikt. Jag kan också notera att i sade så här: Svensk sjöfart blöder. Den ekonomiska krisen har slagit mycket hårt mot sjöfarten, och har ett antal svenska fartyg flaggats ut och fler är på gång. Detta är ett mycket allvarligt hot inte bara mot svenska arbetstillfällen ombord utan mot hela den svenska maritima näringen och därtill kopplade näringar. Bakgrunden till min interpellation är alltså att regeringen såvitt jag kan förstå är oenig på den här punkten. Då är frågan självklart varför finansministern inte kommer med något förslag om tonnageskatt. Vi kan inte ha en situation där har fattat ett beslut och uppdragit åt regeringen att komma med ett förslag om tonnageskatt och regeringen avstår! Detta håller på att bli en konstitutionell fråga. När nu till och med delar av regeringen har samma uppfattning som en enig riksdag är frågan återigen: Varför kommer det inte ett förslag till om en tonnageskatt? Det finns många argument för detta. Jag ska inte gå igenom alla just , men jag ska återkomma till dem . Jag kan dock bara notera att sedan vi hade den senaste interpellationsdebatten om tonnageskatten för har utflaggningen av svenska fartyg fortsatt. beräknas ca 30 fartyg ha flaggats ut från . Skälet som anförs är att man i övriga har tonnageskatt. Det är bara som sjöfartsnation i som inte har tonnageskatt. Därför flaggar man ut till andra länder som har tonnageskatt. Man vill ha likvärdiga konkurrensvillkor. Det är det som är grundfrågan. Varför är det så svårt att inse att det är helt avgörande för den svenska handelsflottan att ha likvärdiga konkurrensvillkor, i synnerhet som handelsflottan har så stor betydelse för , både för svensk export och för svensk sysselsättning? 80 (): Jag har inte deltagit i någon av alla dessa tidigare interpellationsdebatter om tonnageskatten men väl i debatter i skatteutskottet. När den första motionen om tonnageskatt skrevs i 2003 var vår dåvarande representant i trafikutskottet med och skrev under den. Det var en sexpartimotion, som mynnade ut i att man tillsatte en utredning om tonnageskatten. Det finns jättemånga argument för varför vi ska gå vidare med den här frågan. Flera har påtalats här, bland annat att svensk sjöfartsnäring nu har en konkurrensnackdel. Detta är en näringspolitisk fråga i allra högsta grad. I och för sig kan det vara så som säger och skriver, att denna näring redan är skattemässigt gynnad, men icke desto mindre är det många andra länder som redan har anslutit sig till systemet med tonnageskatt. Det är mycket möjligt att det fortfarande finns problem kvar att lösa. Vi har bland annat frågan om hur man ska hantera den latenta skatteskulden. Vad jag förstår hanterar utredningen den på det sättet att denna skatteskuld skulle kunna lösas upp utan att det får skattemässiga konsekvenser. Det bör man titta på, tycker jag, inte minst därför att det måste finnas incitament för att göra återinvesteringar i sina bolag. Det är en fråga som det kan vara viktigt att titta på. Sedan kan man se det i ett bredare näringspolitiskt perspektiv. Här är näringen och de fackliga organisationerna överens om att man till varje pris vill förhindra den utflaggning som sker . Precis som sade finns det också en i princip enig riksdag i den här frågan. Jag noterar att i svaret säger att det inte går att ge något besked om när ett förslag ska komma. Ska vi tolka det som att det kommer ett förslag och att vi bara inte vet det kommer? Sedan noterar jag en sak till, och det gäller de statsfinansiella effekterna. Utredningen skriver i alla fall att sett över en konjunkturcykel skulle en tonnageskatt vara statsfinansiellt neutral. 81 Finansminister (): Skatter är viktiga frågor, centrala och avgörande. Vi vill ha en relativt omfattande välfärdsstat i , och ska man ha det måste man ha skatteintäkter. Jag företräder en regering som vill ha låga skatter, så låga som möjligt, på de områden där de gör skada för samhällsekonomin. Det handlar också om samhällsmoral: Alla sektorer i samhället ska vara med och bidra till vårt gemensamma bästa, annars undergräver vi samhällsmoralen. Låt oss då ta tonnageskatten och diskutera den. För sjöfartsnäringen gäller nu att flottan fortsätter att växa, att läget ljusnar och att kurvorna pekar uppåt om man får tro Svensk Sjöfarts-Tidnings beskrivning av läget just . Tittar man på statistiken ser man samma bild: Antalet fartyg i har gradvis ökat, då det var 568 till 2009, som vår senaste statistik gäller, då det var 594. Nybyggnationsprogrammen är alltjämt omfattande. Låt oss sedan ta frågan om sjöfartsstöden. Jag har tidigare i diskussionen använt beskattningen av en respektive en industriarbetare som exempel. En normal industriarbetare bidrar med skatteintäkter på . En normal anställd inom sjöfartsnäringen bidrar med . Det sammanhänger med att vi inte har arbetsgivaravgift och inkomstskatt på sjömän. i relation till ger mig intrycket att det är en relativt gynnad näring vi talar om. Går vi vidare jag har fått ny statistik som vi har tagit fram ur databasen och tittar på hur det står till med bolagsskatten kan vi konstatera att näringen vi har siffror för, 2007, betalade en bolagsskatt på på en omsättning på 37 miljarder. Det är alltså inte en direkt tung skattebelastning. Som andel av nettoomsättningen utgör bolagsskatten . Det är faktiskt den bransch som har lägst andel av alla. Tittar vi på de ackumulerade överavskrivningarna utgör de av nettoomsättningen i branschen. Det finns några till, el och , som ligger i närheten, men annars står man närmast i särklass. Tittar vi på överskotten som andel av omsättningen är de nästan de lägsta. Tittar vi på skattesatsen i förhållande till balansen är det den lägsta vi kan hitta. Vi kan notera att det finns branscher som betalar nära nog . Det här är en bransch som, om man tittar på bolagsskatten som balans till omsättningen, betalar 0,0017. Vi talar om en bransch som betalar utomordentligt lite skatt, arbetsgivaravgift, bolagsskatt och inkomstskatt. Det är möjligt att det är ett rimligt förhållningssätt och att vi behöver ha så låg beskattning på sjöfart. Det är så det förhåller sig. Vilka svårigheter och problem finns då med tonnageskatten? Till att börja med har vi detta att om vi går på utredningsförslaget och upphäver överavskrivningarna, om vi ger bort dem, får vi utflaggning. Det som håller kvar bolagen i är naturligtvis överavskrivningarna. För att rulla den här latenta skatteskulden framför sig måste man investera i fartyg i . Flaggar man ut dem upphäver man skatteskulden. Vidare har vi ett problem med att vi höjer den administrativa bördan i skattesystemet om vi går på utredningsförslaget, och därtill är det långt ifrån statsfinansiellt neutralt. reserverade sig redan i utredningen på den punkten och har tydliggjort att man inte delar bedömningen att detta är statsfinansiellt neutralt. Enligt min uppfattning är det ett rätt avgörande bekymmer att vi talar om en näring som inte betalar inkomstskatt och arbetsgivaravgift och mycket lite bolagskatt. Vi talar om en utredning som presenterade ett förslag som innebär stigande administrativ börda, en inte obetydlig statsfinansiell press och därtill kan leda till ökad utflaggning av fartyg. Därför har vi lite bekymmer i den här frågan. 82 (): Utflaggningen har ökat. Jag noterar att det var 354 fartyg som utflaggades föregående år de betalar ju ingen skatt och det ökar ännu mer. Om man är rädd om skatteintäkterna måste man försöka ha ett skattesystem som innebär att denna näring känner att den vill vara hemma i och att den känner att den har likvärdiga konkurrensvillkor. Det är märkligt att vi som enda land i inte ska ha tonnageskatt. Hur förklarar finansministern att övriga sjöfartsnationer i har tonnageskatt och lever med den? Varför ska inte kunna ha en tonnageskatt? Det är intressant att notera att regeringen har sagt att man ska komma med ett förslag om tonnageskatt, men ingenting har hänt . glider ni mer och mer. Eftersom jag har sett den senaste förteckningen över de propositioner som ska få utgår jag ifrån att det inte finns något förslag om en tonnageskatt. Under hela har ni inte gjort någonting alls i riktning mot en tonnageskatt. Det är också intressant att notera att i skatteutskottet och bland de borgerliga ledamöterna i påstås det att det pågår ett skyndsamt arbete i . Av det interpellationssvar jag får kan jag utläsa att ingenting nytt har hänt. Det pågår över huvud taget inget arbete med att försöka införa en tonnageskatt. Därmed lämnar man den här näringen åt sitt öde. Det är mycket allvarligt. Det är väldigt många människor som är sysselsatta inom sjöfartsnäringen i . Enligt en rapport från i är 25 000 jobb i direkt eller indirekt kopplade till sjöfarten. Totalt sysselsätter det svenska sjöfartsklustret i 200 000 personer. Det är en mycket stor näring när man ser till vad den har för betydelse i sin helhet. Att då påstå att vi inte kan införa en tonnageskatt, som man har i de övriga europeiska länderna, är ytterst märkligt. Det har inget att göra med att vi ska se till att människor betalar skatt. Den debatten tycker jag är ganska ointressant i sammanhanget. Han vet att Socialdemokraterna är mycket angelägna om att vi ska bibehålla ett rättvist skattesystem i och att man ska betala skatt till vår välfärd. Här handlar det om en teknisk skattefråga. Jag tycker att det är att inser att den har en mycket stor betydelse för en stor näring. Det är därför som vi är så envetna. Det är uppenbarligen så att inte har med sig sin regering i dess helhet.