prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Socialdemokraterna vill därför att regionalpolitiken ska få ett större utrymme och en större betydelse i den politiska debatten. Jag vill därför yrka bifall till de socialdemokratiska förslagen och reservationerna. 96 (MP): Jag vill börja med att säga till representanter för regeringspartierna att jag visserligen gärna hade sett att ministern hade varit här men att jag inte önskar att ni från min sida framför någon hälsning att antingen kommer hon hit eller också kan hon lämna sin post. Jag tror att hon är en fullt vuxen och kapabel människa att själv avgöra var hon gör bäst nytta. I valet hade stora framgångar i hela landet, inte minst på landsbygden. Vi fick då mandat i många kommuner där vi tidigare inte har varit representerade och vi stärkte vår representation kraftigt på andra håll. Ökningen var faktiskt procentuellt sett högre i mindre kommuner än i storstadskommunerna. Vi gjorde vårt bästa val någonsin i varenda kommun i hela landet med undantag för att vi inte nådde i den här gången. är och förblir ett parti för både stad och landsbygd. Alla är vi beroende av att stat och kommuner klarar av att ta sin del av ansvaret för att skapa en ekologiskt hållbar framtid. Ett misslyckande på miljöområdet påverkar oss alla, och vi har ett gemensamt ansvar. Det är inte heller så att insatser för storstäderna gör det svårare för en levande landsbygd, och insatser för landsbygden står inte emot starka och livskraftiga storstäder. Det finns tvärtom en positiv symbios mellan stad och landsbygd som är uppenbar och där vi är beroende av varandra för att klara oss. Alldeles särskilt är vi som bor i städerna naturligtvis beroende av landsbygden. Brukandet av resurser som skog, vattenkraft, jordbruksmark och mineraler är grundläggande för att ska vara det land som vi är . Förutsättningarna för att leva och arbeta på landsbygden liksom i alla delar av förändras . Det blir både enklare och svårare. Ser vi på landsbygden har möjligheterna att transportera sig förbättrats avsevärt , med undantag för järnvägstrafiken som skulle behöva betydligt större insatser. Men detta leder till större arbetsmarknadsregioner och större frihet att bosätta sig var man vill och ändå kunna ta sig till jobbet. Utbyggnaden av regionala högskolor ger en möjlighet till högre utbildning för fler, även för dem som inte vill flytta långt. Informationstekniken gör det möjligt att distansarbeta, att kunna delta i globala sammanhang på lokal nivå, att distansstudera, att driva företag via nätet och att hålla kontakt med människor långt borta. I vissa delar av landet används IT för att ge mervärde i vården genom att viss service kan ges på distans och minska behovet av resor. finns en del problem. Tillgängligheten till service, myndigheters kontor, banker, bensinmackar och närbutiker minskar, delvis som en följd av att utvecklingen har gjort många saker enklare. Att resandet är lättare gör att fler väljer att handla på stormarknaden eller tanka på en större mack inne i stan. IT gör att fler väljer att använda banken i datorn eller i mobiltelefonen. Regionalpolitiken syftar till att skapa tillväxt, konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning i hela landet. Det mesta av detta sker naturligtvis helt utan statens inblandning genom människors arbete runt om i landet, genom företag, stora och små, genom kommuner, byalag, föreningsliv, organisationer och enskilda människor som gör en insats i just sin del av landet. Trots detta avsätter staten 3 ½ miljard av skattebetalarnas pengar för att satsa på regional tillväxt. En av de största posterna här är som ligger på 1 ½ miljard. Det finns två perspektiv som är lite av skiljelinjer i diskussionen om regionalpolitiken ett uppifrånperspektiv med ett stort mått av statlig och överstatlig styrning och ett underifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt i lokal demokrati och att värna regionala styrkor och olikheter. Dagens regionalpolitik, eller politik för regional tillväxt, är till största delen ett exempel på ett uppifrånperspektiv. Bara namnet tyder på att statens övergripande önskan är att regionerna runt om i landet i första hand ska bidra till den nationella tillväxten. Det kan låta logiskt. Man skulle också kunna resonera utifrån termer av trivsel för dem som bor i hela landet, god service, tillvaratagande av individuell skaparkraft och möjligheterna för hela att bidra till målet om ekologisk hållbarhet. Men det tydligaste exemplet på att budgeten styrs av ett uppifrånperspektiv är just att den största delen av pengarna, 1 ½ miljard, är pengar som är kopplade till . Det är fortfarande oklart vilken effekt dessa satsningar har för att bidra till en långsiktig regional utveckling, eller snarare har de flesta utredningar svårt att påvisa någon sådan långsiktig effekt. Medan projekten pågår skapar de naturligtvis sysselsättning. Men hur det är därefter är mycket oklart. Hur många andra delar av statens budget skulle vi acceptera att lägga 1 ½ miljard på med sådana utvärderingar? Eftersom varje satsad krona från EU dessutom kräver medfinansiering innebär det att stora summor ytterligare från bland annat kommunerna används för att få tillgång till strukturfondsmedlen. Det är lite förrädiskt eftersom varje inblandad aktör känner att det är någon annan som betalar. Staten känner att det är EU som betalar, kommunerna känner att det är staten som betalar, och företagen eller människorna som deltar i projekten ser att pengarna finns där att söka. Men sammantaget innebär det att ungefär 3 miljarder spenderas, och det är någon som betalar. Just nu sker det en översyn inom EU av dessa strukturfonder. De är beslutade . Det är svårt att förändra under innevarande period. Men ska man ha en öppen process som ska leda till en reformering. Jag hoppas att den väljer en tydlig linje inför denna reformering och om vad som ska hända därefter. För det första bör EU:s satsningar via strukturfonderna minska kraftigt till förmån för mer av ett underifrånperspektiv. Det är inte ett lämpligt sätt att spendera skattepengar på att beslutsfattare sitter i och räknar ut hur mycket pengar de olika länderna ska spendera på regional utveckling och med vilken inriktning det ska ske. Det är en tredjedel av EU:s budget. Var finns behovsanalysen? Vem är det som har bett om pengarna från första början? Vilka av dem som försöker bedriva företagsverksamhet, söker sysselsättning eller vill stärka konkurrenskraften i landets olika regioner hade valt just EU:s sätt att spendera dessa drygt 3 miljarder ? Vad vet EU om behoven i regioner som vi inte vet? För det andra bör de pengar som spenderas, som blir kvar, gå till smarta och långsiktiga investeringar som kan bidra till att uppnå EU:s miljömål, sådana investeringar som är av intresse för EU, snarare än för de enskilda medlemsstaterna, och därför lämpar sig för att beslutas om på just EU-nivå. Inte en skattekrona ska gå till att öka beroendet av eller förlänga eran av fossila bränslen. För det tredje måste dessa beslutsprocesser liksom genomförandet av stödprojekt ske med stor öppenhet. Det ska vara möjligt att granska vad dessa pengar går till och analysera hur effektivt de används. Det minskar risken för korruption och ineffektivitet. Jag vill se en tydlig regeringslinje när det gäller hur ska användas efter 2014. I övrigt är det uppenbart att skillnaden mellan oppositionen och regeringen när det gäller budgeten för regional tillväxt är ganska liten. De viktigaste delarna av den politik som bidrar till att utveckla regionerna i hela bedrivs inom andra politikområden och ligger under andra budgetposter. På transportområdet återfinns till exempel den kraftigt ökade satsningen på järnvägarna, tågen och godstrafiken som vi rödgröna vill göra i hela landet. För norra del finns satsningen på Norrbotniabanan som ensamt antagligen skulle vara den mest effektiva utvecklingssatsningen på den regionen som vi över huvud taget kan göra. Småföretagarpolitiken är mycket viktig för att skapa möjligheter för entreprenörer i hela landet att förverkliga sina idéer. Utbildningspolitiken kan, förutom att erbjuda utbildningsmöjligheter, bidra till att den verksamhet som bedrivs vid de regionala högskolorna kan utvecklas i samarbete med näringslivet och med det omgivande samhället till nytta för många. I detta betänkande som rör regionalpolitiken finns det tre konkreta saker som föreslår som skulle göra en liten skillnad, men ändå en skillnad, för de boende på landsbygden. Vi anser att det är rimligt att de regioner där vattenkraft och storskalig vindkraft finns eller byggs framöver också ska få en större del tillbaka av de statliga intäkter som kommer från den verksamheten. Vi vill se ett tillfälligt stöd för att få fler biogaspumpar i landet. Här är majoritetens svar att det inte behövs för att det finns så lite biogas. har vi, dock på andra budgetområden, förslag som även skulle leda till en ökad produktion av biogas. Det hade därför varit fullt möjligt att bifalla båda dessa delar så hade vi brutit ett moment 22. Vi anser också att regeringens satsning på grundläggande kommersiell service i glesbygden behöver utökas. Den är i ett uppbyggnadsskede, och förhoppningen är att stödet inte ska behöva permanentas på den nivån. Men i detta läge föreslår vi 30 miljoner ytterligare. Jag yrkar bifall till reservation 7. 97 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2 och 5, men jag står givetvis bakom samtliga reservationer. I regeringens budgetproposition kan man läsa att hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Vidare står det: Genom lokalt och regionalt inflytande för statliga tillväxtresurser ska regionalpolitiken stärkas. I en av punkterna i sammanfattningen står det att det ska vara en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgarna och företagen i alla delar av landet. Vem håller inte med om detta? Det här är ju bara ord. Tittar vi lite grann på resultatet av regionalpolitiken och den satsning som har skett, inte bara som har gått utan under en rad av år, har befolkningen minskat, vilket har lett till en åldrad befolkning, att ungdomen har flyttat från landsbygdskommunerna och arbetskraftsbrist. Det här visar att det är ett ganska svårt område. Tittar vi ut över resten av världen kan vi se att den urbanisering som sker har inneburit att av världens befolkning bor i städer, trots att politiken har ett annat syfte och ett annat mål. Det visar också att det är ett område som det är ganska svårt att hålla på med. menar ändå att det finns möjligheter, enorma möjligheter, att bromsa utvecklingen och förhoppningsvis vända den. Det finns landsbygdsregioner i som har lyckats med det, genom en strategiskt viktig och riktig politik som ofta har byggt på lokala initiativ, och på uppifrånperspektiv. Vi ser i fyra huvudmål för regionalpolitiken: jämlika levnadsvillkor, en långsiktigt hållbar livsmiljö, en dynamisk ekonomisk utveckling och en utjämning av makten. Jag kommer att beröra några av dessa områden . Jag menar att det finns goda möjligheter här. Mycket av våra basresurser, naturresurser, finns just i dessa områden. Det är skogen, malmen och besöksnäringen, som har möjligheter att växa ytterligare. För att tillgodogöra sig alla dessa sammanlagt mycket stora utvecklingsmöjligheter behöver i första hand staten men också andra aktörer, som de privata och kooperativa företagen samt kommunerna, skapa en långsiktig strategi för att göra landsbygdsregioner till mer attraktiva framtidsmiljöer för människor i och övriga länder. Till de insatsområdena hör följande områden. Det behövs en väl fungerande infrastruktur i hela landet. Utan en sådan är det svårt att göra övriga insatser uthålliga och trovärdiga. Det faller om vi inte har en infrastruktur. Det handlar inte bara om vägar och järnvägar, utan också om telekommunikationer. Har vi inte den basen spelar det ingen roll vilka insatser vi gör när vi yrkar medel. Då löser vi inte det. Grunden för att skapa större arbetsmarknadsregioner, grunden för folk att kunna bo på en ort och jobba på en annan ort och grunden för ett näringsliv att kunna växa är att det finns en infrastruktur. Det behövs också en finansiell infrastruktur som garanterar strategiskt viktiga investeringar i landsbygdsdistrikten. Att ge lån till uppbyggnad av ett antal lokala sparbanker är ett medel att stärka landsbygdsregionerna. Vi kan se att där det finns lokala sparbanker finns det också större tillgång till krediter, tack vare att de lokala sparbankerna inte har samma krav och inte styrs från . De har sin lokala förankring, och därmed känner de näringslivet och känner de människor som bor där, och de har då lättare att ge krediter. Om vi använder inlandsfonden för att hjälpa till att bygga upp den typen av finansiell infrastruktur löser vi det långsiktiga problemet med krediter i landsbygdsregionerna. Det behövs också, som sade, ökade möjligheter för landsbygdens befolkning att få inflytande över sin vardag och över de investeringsmedel för infrastruktur eller annan offentlig service som behövs. Jag har jobbat med under en rad år som kommunalråd i min hemkommun, och tro mig! Det är en byråkrati som går långt utöver den svenska byråkratin. Det är en revisionsplikt som de som inte har hållit på med det här inte förstår. Vi har de kommunala revisorerna, vi har EU:s svenska revisorer och vi har de regionala fondernas revisorer, som kan komma om tio och revidera ett suddgummi eller en penna ute i en kommun. Då gäller det att ha ordning och reda på sina papper. En sådan struktur kan vi givetvis inte ha. Det är inte trovärdigt, och på det sättet löser vi inte de grundläggande problemen. Vi har också en annan utmaning, herr talman, och det är våra svenska statliga myndigheter, den myndighetsstruktur som byggdes upp här och som fortfarande lever cementerad och bygger sina småriken här i . Trots att regeringen otaliga gånger har sagt att samverkan är det rådande och att det ska vara samverkan mellan myndigheterna och samverkan mellan myndigheter och kommuner, för att på det sättet lösa problemen, sker det inte . När man nu med den nya strukturen, med IT och allting, har fått möjligheter, vad gör man då när man ska samarbeta? Jo, man drar sig bort från inlandskommunerna och centraliserar till de regionala storstäderna. På det sättet har både Arbetsförmedlingen och underminerat möjligheterna att bygga upp livskraftiga landsbygdsregioner. Vi menar från , och Socialdemokraterna att det här måste ändras. Det är därför vi föreslår att det ska inrättas servicepunkter i varje kommun där det finns en grundläggande service som är lika i hela landet. Vi hänvisar här och jag gör det gärna till utredning Se människan, för det är det som det handlar om. Det handlar om människan. Myndigheternas uppdrag är att jobba utifrån ett tydligt och konkret uppdrag: Det är människan det handlar om. Då ger vi också möjligheter för kommunerna att växa. Annars blir det, herr talman, som någonstans har sagt: Ja, företagen ska ju växa på något sätt, och är ett område, och kan kommunerna inte göra det frivilligt är jag beredd att lagstifta. Jag förstår att hon har läst bok , som jag nu ska citera: Det var en stor glädje att det fanns gamla och sjuka att vårda. Den dag ingen längre behövde vårdas var det slut med bygden. Ja, de sjuka och döende var en välsignelse. De utgjorde basen för näringslivet i trakten. De var de enda som behövde föröka sig. Är det den utvecklingen vi ser? Är det den utvecklingen regeringen ser framför sig, eftersom tydligen har sett den möjligheten för näringslivet att utveckla sig på landsbygden? 98 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. Jag hoppas att jag ska ge en mer positiv bild än den bild gav oss. Jag bor nämligen själv på landsbygden, och jag tycker att det finns mycket positivt där som är värt att lyfta fram. Det är synd att vi alltid har det här tycka-synd-om-perspektivet, för möjligheterna är också stora om vi bara nyttjar dem på rätt sätt. är ett fantastiskt land med många möjligheter till tillväxt i alla delar av landet, från norr till söder, i storstäder, landsorten och landsbygden. Alliansregeringen har presenterat en budget med en tydlig politik för fler och växande företag som riktar sig till alla branscher för hållbar tillväxt. Vi har flyttat fokus från att prata om utveckling och utjämning till att i stället fokusera på att stärka den regionala tillväxten med fokus på konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. I budgetpropositionen konstaterar alliansregeringen att utmaningar inom området kommersiell service kommer att kräva fortsatta kraftfulla insatser för att bland annat stärka butiker och drivmedelsstationer av strategisk betydelse. Därför presenteras ytterligare som ska avsättas för ökade och intensifierade insatser, för att stimulera investeringar och lokala servicelösningar i gles- och landsbygder och för att utveckla nya innovativa servicelösningar. Medlen ska fördelas med 20 miljoner . kommer att få i uppdrag att administrera medlen och samordna insatser . En närmare precisering av hur det ska gå kommer att framgå av ett särskilt regeringsbeslut . Alliansregeringen har stärkt den lokala och regionala konkurrenskraften och skapat bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. Tillväxtpotentialen och sysselsättningsmöjligheterna i hela landet kan därmed utvecklas. Den nationella utvecklingskraften är beroende av hur väl de unika förutsättningar som finns lokalt och regionalt tas till vara av enskilda och företag. För konkurrenskraften är EU en viktig samarbetspartner, inte minst genom sammanhållningspolitiken och . Eftersom varken är något favoritområde för mig eller den största kunskapskällan hos mig kommer jag att lämna över den frågan till , som kommer att berätta mer om vår syn på de strukturfonderna. För en stark konkurrenskraft i alla delar av landet är det självklart att ett antal basala förutsättningar måste finnas. Tillgång till grundläggande service för invånare och företag är en sådan. Ett väl fungerande transportsystem var inne på. Åtgärder för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar är oerhört viktigt. Vi måste också möta det arbetskrafts- och kompetensförsörjningsbehov som finns i många delar av landet, inte minst i kommuner med en åldrande befolkning, vilket var inne på. Bra boendemiljöer och ett aktivt förenings- och kulturliv är väldigt betydelsefullt, liksom jämställdhet. Det är avgörande att regioner och orter ser såväl kvinnors som mäns initiativ i sökandet efter morgondagens framtidssagor. Jag kommer själv från . Det finns sådant som är tråkigt: Vi har sett en utveckling med minskad befolkning speciellt i de norra delarna av inlandet. Folk tenderar att flytta ut till kusten, gärna till . Men det finns potential jag tycker det är viktigt att lyfta fram det. är rikt på naturresurser och på kunniga och företagsamma människor, och det är välkänt. Hela världen frågar nu efter råvaror och förnybar energi. Det kan ge många jobb till regionen. Jag är väldigt glad över de 2 miljarder som vi har beslutat om till Inlandsinnovation. Jag vet ju att det finns ett stort behov av riskkapital, speciell i inland. Här handlar det naturligtvis om företag. Men jag skulle också vilja belysa att det finns problem även på det privata planet. Människor som vill bygga strandnära eller bosätta sig i inland kanske har svårt att låna pengar eftersom bankerna lånar ut bara till det faktiska värdet på marknaden inte vad det kostar att bygga. Samma sak är det för företagen, som är grunden för vårt välmående och vår utveckling. Därmed ser jag med tillförsikt fram emot Innovation och vilka möjligheter bolaget kan ge oss framöver. Jag vill också lyfta fram och . Det sker mycket här när det gäller turistsatsningar. Med ett ökat riskkapital tror jag att det, som en distriktsordförande för i sade, kommer att bli åka av. Jag kommer själv från en liten by som heter . Vi har 400 invånare, och vi har 400 arbetstillfällen. Egentligen skulle man kunna säga att är en liten håla som ligger mitt i ingenstans. Hur kan det då komma sig att vi har 400 arbetstillfällen? Det är inte så fint att skryta i . Men jag skulle gärna vilja skryta, eftersom är ett av alla de ställen på landsbygden i som är framgångsrika och visar att det är möjligt att nå framgång på landsbygden. Det är tack vare alla företag, som i sin tur möjliggör att vi har en jättefin affär, som i sin tur möjliggör att vi har en skola, att familjer vill flytta hit och att vi har många barn. Vi har en medelålder på . Jag tycker inte att det så illa pinkat, om man får använda det uttrycket. har det pågått ett arbete med att stärka utvecklingskraften i landsbygder. kunde alliansregeringen presentera en gemensam strategi som jag skulle vilja säga tog ett unikt grepp på landsbygdsfrågorna. finns det en uppföljning av landsbygdsstrategin som redovisar 156 insatser som stärker utvecklingskraften i landsbygder. Det handlar om upprustning av det finmaskiga vägnätet, sänkta arbetsgivaravgifter, valfrihetsreformer, stöd till kommersiell service, satsningar på Matlandet och ett mer flexibelt strandskydd, för att nämna några exempel. landsbygder är mycket viktiga för vårt lands framtid. Bara genom att ta till vara det engagemang och den utvecklingskraft som finns på landsbygderna skapas det förutsättningar för tillväxt i hela landet. Någon var inne på att stad och land är beroende av varandra. När vi pratar om regional utveckling är det precis som om stad och land skulle vara varandras motpoler, men så är det ju inte. Som flera andra har varit inne på är stad och land väldigt mycket beroende av varandra. Landsbygden har mött stora utmaningar det medger jag. Det har varit utflyttningar, problem med den demografiska utvecklingen, bristande lönsamhet för flera av landsbygdens företagare, svårigheter att hitta jobb med mera. Men jag är optimistisk, och jag tycker att jag har skäl till att vara optimistisk. har förutsättningarna varit så goda för landsbygder som . Nytänkande, entreprenörskap och modern teknik skapar möjligheter för boende, företagande och utveckling av välfärden i hela landet. I av omställning har landsbygden också en avgörande roll för utvecklingen av ett hållbart samhälle, bland annat genom sin roll för produktion av förnybar energi. Vi ser hur bioenergin har gått om oljan som slutenergikälla i och hur vindkraftsparker anläggs där det finns stora öppna ytor. Jag tror inte att framtidens energi kommer att produceras av en oljeschejk i utan av bondens gödselbrunn, av skogens råvara och av solens, vindens och vattnets kraft. Omställningen till ett samhälle som drivs av förnybar energi kommer att innebära stora möjligheter för landsbygden. En viktig fråga i sammanhanget är att trygga glesbygdens tankställen. Här kommer vi in på de dispenser som finns och som ska vara tidsbegränsade. De dispensmöjligheter som finns är begränsade när det gäller både tid och omfattning. och regeringen vill värna om glesbygdens möjlighet till service och tillgång till bensin och miljövänliga bränslen. Därför kan det bli aktuellt med utökade dispensmöjligheter för mackar på landsbygden eller ändringar i den så kallade pumplagen. I spåren av finanskrisen har det mest talats om de branscher som har gått dåligt. Men ni ska veta att det också finns branscher som har gått riktigt bra, till exempel turismen, som hade ett nytt rekordår 2009. Det är en bransch som sysselsätter 160 000 personer, varav många finns just på landsbygden. Jag är stolt över vad alliansregeringen har åstadkommit under den förra mandatperioden. Men det räcker inte. Arbetet med att stärka utvecklingskraften måste fortsätta. Jag är beredd att fortsätta arbeta hårt för ett där människor kan förverkliga sina drömmar och göra det i hela landet. tillväxt är ju summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar.