prot · GX09138 · 2010-06-16 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att var fantastisk i sitt replikskifte mot . Jag kan konstatera att försökte flytta sig från sin enfrågepartiposition till att försöka prata om jobb, vilket inte gick så bra, och sedan skola, vilket faktiskt gick sämre. Jag är oerhört stolt över allting som vi har åstadkommit när det gäller miljöpolitiken. När det gäller de olika frågorna som rör själva betänkandet, herr talman, måste jag faktiskt fråga och : Är det så att ni tycker att till exempel miljömålen också ska ha rättsverkan mot enskild? De har ju setts som miljökvalitetsnormer förut också. När det gäller de kommunala styrmedlen, som jag uppfattade att ni efterfrågar, undrar jag lite hur ni har tänkt att de ska se ut. Ska det vara ett system som finns vid sidan av den miljöpolitik som vi redan driver jämsides med de möjligheter man har när man har ett kommunalt planmonopol och kan styra verksamheten vid sidan av det arbete som många kommuner faktiskt bedriver? Jag delar inte oro, som hon beskriver här. Tvärtom tror jag att man behöver en helhetssyn. Det vi gör just nu är faktiskt att stärka åtgärdsprogrammet. Jag tror att det är ett vettigt sätt att ha ett tydligt åtgärdsprogram som inte bryr sig om den politiska organisationen utan som kan vara bredare än så och som har till mål att uppnå de här gränsvärdesnormerna. 190 () replik: Jag tror att missförstod min fråga totalt. Vad gäller partiledardebatten var det ganska tydligt att enfrågebenämningen tillhörde Alliansen, för det handlade väldigt mycket om skattesänkningar, och det har vi ju hört under hela mandatperioden. I vilket fall som helst kan jag läsa upp det som står i reservationen om den individuella prövningen. Det handlar alltså inte om något rättsförhållande gentemot den enskilde, utan det innebär att en ny verksamhet kan tillåtas även om den ytterligare belastar en norm som redan överskrids om det är förenligt med ett åtgärdsprogram. Det är det som är innebörden i betänkandet, skillnaden mot vad det har varit och mot vad ni föreslår. Detta öppnar för att miljö- eller hälsosituationen försämras och normuppfyllelsen förvärras. Det innebär att även om en gränsvärdesnorm inte uppfylls kan en ytterligare belastning tillåtas. Det var precis det jag tänkte fråga om. Jag tyckte inte att jag fick något svar alls. Det var något helt annat som svarade på. 191 () replik: Jag har full respekt för att det här är ganska krångliga frågor, men jag fick naturligtvis inga svar från om hon ville se till att miljömålen fick rättsverkan mot enskild, som skulle ha ganska offensiv effekt. Inte heller frågan om de kommunala styrmedlen besvarades. Det är ju så här enligt betänkandet att det alltid ska göras en rimlighetsavvägning, och de allmänna hänsynsreglerna gäller. Kraven som behövs för att följa gränsvärdesnormerna ska ställas. Det kommer att göras i åtgärdsprogrammen. Men det vi ser här är en ganska sorglig syn på kommunpolitiker och även på de myndigheter som faktiskt ansvarar för att utfärda de här åtgärdsprogrammen. Jag har fullt förtroende för att det, nu när vi har fått det här lite tydligare, också finns en möjlighet att utforma ett bra och effektivt åtgärdsprogram. Jag har fullt förtroende för det. Jag ber om ursäkt, men jag måste faktiskt säga någonting om partiledardebatten också. Jag är så fantastiskt stolt över den samlade alliansen. Det var extremt tydligt att vi har en bred och fin politik. Vi pratade om energi. Vi pratade om klimatfrågorna. Enfrågepartiet är faktiskt , även om de kämpar som små djur just nu för att kunna flytta sig från den positioneringen. 192 (): Dagens betänkande om miljömål, miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram kräver lite bakgrundsinformation. Det är komplicerat material. I EU:s ramdirektiv för vatten används termen miljömål för de mål som medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att nå. har valt att införliva detta direktiv om miljömål i vårt rättsliga verktyg som kallas miljökvalitetsnormer. Det är juridiskt bindande, och därför är det otroligt viktigt att vi har gjort på det här sättet. Det infördes i . Då handlade det om luft och buller. har ytvattenstatusen varit med. I den proposition som vi behandlar klargörs ytterligare en del begrepp, för precis som tidigare talare har sagt var det svårtolkat tidigare. Under tidigare mandatperioder kunde man inte riktigt avgöra vad som gällde. blir det effektivare och det blir också en möjlighet till ett fokuserat arbete. Det var om miljökvalitetsnormerna, som man har talat om, var överskridna eller inte som det fanns en osäkerhetsfaktor om under gångna år. Ökad tydlighet, hög ambition och också sunt förnuft skulle jag vilja sammanfatta detta med. Det är nu klockrent att myndigheter, till exempel vattenvårdsmyndigheter och kommuner, ansvarar för att miljökvalitetsnormerna följs. Man upprättar ett åtgärdsprogram, och åtgärdsprogrammet ska innehålla en beskrivning av hur kraven på förbättringar ska fördelas mellan olika typer av källor och vilka styrmedel man ska ha. Analys av finansiering ska ingå. Det är också viktigt. Och det är skarpare regler som gäller i åtgärdsprogrammen när det handlar om gränsvärdesnormer. nämndes och luftkvalitet. Därför tycker jag att det är viktigt att vi har de här preciseringarna. Jag förutsätter också att det sker en översyn vad gäller luftkvalitet, för där är vi alla medvetna om att det är problematiskt och att många åtgärder behöver skärpas. Det ska tydligt framgå vilka normer som är gränsvärdesnormer. De har ett absolut gränsvärde. Och precis som tidigare sade är målsättningsnormer inte det absoluta utan mer en inriktning. Det är bra att vi har de skarpa normerna och de ska också ha en annan verkan. Den så kallade stoppregeln vid prövning av nya verksamheter har också tagits upp här. Den tas nu bort. Bestämmelsen blir tydligare i fråga om att en verksamhet eller åtgärd under vissa förutsättningar kan tillåtas även om den bidrar till en ökad belastning och att man inte följer gränsvärdesnormen. Det sunda förnuftet kommer in här, då förändringen på något eller med de satsningar som har gjorts kan innebära en klar miljöförbättring. Då har ju miljön vunnit i sista ändan. Talerätten för miljöorganisationer har tagit upp. På många sätt kommer den att bli oerhört bra. Många fler kommer att få möjlighet att både klaga och framföra åsikter. I reservationerna oroar sig oppositionen för en försvagning. Bland annat förekommer resonemang runt två ord, nämligen följs och uppfyllas. Det är myndigheter och kommuner som har ansvar för att miljökvalitetsnormerna följs. Det är konsekvent att använda samma begrepp i både och PBL. När man slår upp synonymen till ordet följa står det bland annat att rätta sig efter. Det tycker jag säger mycket. Man sätter upp en ordentlig åtgärdsplan, och sedan har man ett krav att rätta sig efter åtgärdsplanen. Det viktigaste är nu att myndigheter och kommuner får de styrmedel och resurser som vi tillför så att de kan leverera, så att de kan rätta sig efter och följa åtgärdsplanerna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 193 (): Varje människa har rätt att leva i en miljö som är förenlig med hälsa och välbefinnande, men varje människa har också en skyldighet att skydda och förbättra miljön för nuvarande och kommande generationer. Detta är grunden för Århuskonventionen. För att åstadkomma dessa rättigheter och skyldigheter måste medborgarna ha tillgång till miljöinformation, rätt att delta i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Ett viktigt redskap för att vi ska kunna skydda och förbättra miljön är miljökvalitetsnormerna, som också är utgångspunkten i det betänkande vi diskuterar här. Miljökvalitetsnormerna utgår från tillståndet i miljön, och de behöver därför en form av översättning till hur personer och företag ska agera, vilket görs i åtgärdsprogrammen. Regeringen har lagt fram en proposition där tydligheten ökar vad gäller vem som är ytterst ansvarig för att miljökvalitetsnormerna följs. Det har tidigare funnits en otydlighet i hur lagen ska och kan tolkas. är det tydligt att det är myndigheter och kommuner som bär ansvaret. Normerna är inte till för att reglera prövning av enskilda verksamheter. För att åtgärda en miljösituation som är oacceptabel är det naturligt att i första hand försöka komma till rätta med den tillkommande föroreningen eller störningen i stället för att stoppa verksamheten i sig. Tydlighet i ansvarsfrågan anser jag vara ett steg för att i större utsträckning ta ansvar för vår miljö. För att ytterligare öka tydligheten görs det en skillnad mellan gränsvärdesnormer och andra miljökvalitetsnormer. Gränsvärdesnormerna som anger värden vilka inte får överskridas eller underskridas ska då ha en annan rättsverkan än övriga normer. Här finns möjlighet att ställa långtgående krav som bara gäller gränsvärdesnormer. Regeringen har även valt att utveckla det övergripande planeringsinstrument som finns och som ska ligga till grund för vilka styrmedel som behövs för att följa miljökvalitetsnormerna, det vill säga åtgärdsprogrammen. Utöver det som gäller ska det även anges hur kraven på förbättringar ska fördelas mellan olika typer av källor, som påverkar också hur vi ska följa mellan olika åtgärder. Det är också centralt att det nu ställs krav på att i programmet analysera hur åtgärderna ska finansieras. Krav på bättre åtgärdsprogram är ännu ett steg för att uppnå bättre resultat i vårt förvaltande av naturen. ser det också som mycket positivt att talerätten för miljöorganisationer nu utvidgas. Detta ger allmänheten en starkare röst i dessa sammanhang eftersom det är en bärande tanke bakom miljöorganisationernas talerätt att företräda allmänheten. Det finns en reservation där man anser att regeringen inte har gått tillräckligt långt och att det fortfarande finns organisationer som utesluts. Regeringen avser dock att noga följa utvecklingen på området, inte minst vad gäller talerättsregeln och miljöorganisationernas talerätt. Det är viktigt att upplysa om att det nu tas flera steg i rätt riktning. Kravet på antalet medlemmar sänks väsentligt, och det antalet är inte längre absolut. Det behövs riktlinjer för vilka organisationer som ska ha talerätt för att säkra en god lokal förankring och för att säkra att det är det allmänna intresset som företräds. Alliansen har tagit stora kliv framåt, och det är möjligt att det finns utrymme att justera ytterligare. vill jag lägga till att det är viktigt att komma ihåg att miljökvalitetsnormerna inte har störst betydelse för att begränsa påverkan från de stora punktkällorna. Utmaningen är framför allt att minska påverkan från de många små och svåridentifierade källorna. Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Sanktioner för överträdelser av nya EU-regler om kemikalier Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU30 Sanktioner för överträdelser av nya EU-regler om kemikalier (prop. 2009/10:211). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2009 Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU19 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2009 (skr. 2009/10:102). 194 (): I skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn ges en översiktlig redovisning av den ekonomiska utvecklingen i kommuner och landsting . Skrivelsen har en ton som skiljer sig från tidigare kommunala skrivelser, som har haft en mer entydig redovisande ambition. Redogörelsen visar på en förbättring jämfört med året innan, men faktum är att 2009 var ändå då verksamheterna i kommuner och landsting utvecklades negativt. minskade antalet sysselsatta med ca 25 000 personer detta enligt regeringens egna beräkningar. Regeringen har i vårpropositionen meddelat att man avser att 2011 dra tillbaka det tillfälliga krisstödet till kommunerna. Detta ska ske trots att det av vårpropositionen framgår klart att regeringen räknar med att antalet sysselsatta i kommuner och landsting ytterligare kommer att minska med 20 000 personer , alltså kommer sammanlagt 45 000 välfärdsarbetare att mista jobbet när vi nu faktiskt har en massarbetslöshet i landet. Även om vissa kommuner har en hygglig ekonomi finns det stora skillnader mellan kommunerna. Stora skillnader mellan kommunerna finns också när det gäller beredskapen för att erbjuda plats i förskola i rimlig tid. räknade 42 kommuner med att inte kunna erbjuda plats . I dessa kommuner var förklaringen att kommunen saknade ekonomiska resurser. Om vi tittar på skolans område visar den en splittrad bild när det gäller kvaliteten. Meritvärdet i årskurs 9 fortsätter att öka som andelen behöriga elever till gymnasiet har minskat. Detta är oerhört förvånande och djupt oroande, särskilt givet de ambitioner som regeringen har sagt sig ha på skolans område. Vi vet att ungdomar som saknar slutbetyg har stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och få en så kallad egen försörjning. Kostnaden för det ekonomiska biståndet, det så kallade socialbidraget, var 2009 det högsta och uppgick till 11 miljarder. Det var en uppgång jämfört med året innan. Med en sådan ökning kan man verkligen fråga sig vem det är som bedriver en bidragspolitik i det här landet. Låt mig få ta tid till att beskriva en verklig bild från mitt vackra . Det är inte med glädje jag gör detta när jag tänker på de personer som finns bakom de siffror jag läser upp. Där finns barnen och deras föräldrar som har drabbats av arbetslöshet och måste söka socialbidrag. De sitter inte och planerar semesterresor, utflykter i båten eller ett stort midsommarfirande. , med en befolkning på 12 508 personer, har betalat ut 9 miljoner i socialbidrag en ökning . kommun, med en befolkning på 13 345 personer, har betalat ut i socialbidrag en ökning . kommun, med en befolkning på 26 100 personer, har betalat ut i socialbidrag en ökning . kommun, med en befolkning på 9 915 personer, har betalat ut 3 miljoner i socialbidrag en ökning . kommun, med en befolkning på 9 142 personer, har betalat ut 8 miljoner i socialbidrag en ökning . kommun, med en befolkning på 14 883 personer, har betalat ut 9 miljoner i socialbidrag en ökning . Jag tror att jag slutar här, men så ser det ut i 15 av 16 kommuner i . Ni i , är det som står för bidragspolitik och ökat utanförskap? Vad är orsaken till dessa ökningar när det gäller socialbidragen? Ja, i vet vi vad det beror på. Det beror på att ni borgerliga partier har försämrat a-kassan och försämrat sjukförsäkringen, och det är avsaknad av jobb. Ni gick till val på löftet om fler jobb och färre i utanförskap. Tyvärr måste jag konstatera att ni totalt har misslyckats. Det behövs i stället nya resurser till välfärd och rättvisa. Att låna till skattesänkningar är en oförnuftig politik. Vi behöver i stället ge kommunerna resurser så att de kan behålla förskollärare, barnskötare, socionomer, undersköterskor och sjuksköterskor för att upprätthålla kvaliteten i skolan. Jag lämnar , men jag skulle vilja vända mig till mina borgerliga kolleger. Kom alltid ihåg: Om ett samhälle bedöms som ett gott samhälle är det hur man behandlar dem som har det allra sämst. Jag yrkar bifall till motion 14 och vår gemensamma reservation. 195 (): Ditt inlägg berörde, . Vi rödgröna har tydliga politiska prioriteringar. Vårt mål är att möjliggöra minskade barngrupper i skolbarnsomsorgen och förskolan och att öka lärartätheten inom . Vi rödgröna är tydliga med att vi vill förbättra i de livsavgörande välfärdsverksamheterna. Och här, herr talman, har vi en tydlig skiljelinje i svensk politik. Vi rödgröna har gemensamma tydliga ambitioner och prioriteringar på området medan högern inte på något sätt redovisat vad de vill med välfärden mer än att man vill värna välfärdens kärna. Vad det innebär i sig är totalt höljt i dunkel, utom kanske för dem själva när de sakta men säkert tuggar sig igenom kärnhuset i sin iver att komma med nya sätt att sänka skatterna, det vill säga statens inkomster som ska finansiera välfärden. Och det blir väl i högerns , om de får regera till, med välfärden som i sagan om Mäster skräddare: Det bidde ingenting. Kommuner och Landsting skriver i sin årsrapport: Konjunkturstödet fick dock inte effekten att kommunerna minskade på sparkraven i någon större omfattning eftersom de måste anpassa verksamheterna utifrån de långsiktiga förutsättningarna som i praktiken inte förändrats. Den ökande arbetslösheten och regelförändringar inom sjuk- och arbetsmarknadsområdet innebar också att kostnaderna för försörjningsstödet började skena i många kommuner. De tar vidare upp behovet av fortsatta åtstramningar för att kunna hantera den framtida situationen. Vi ser hur utvecklingen går åt fel håll på område efter område. Barngruppernas storlek i förskolan, i skolbarnsomsorgen och i förskoleklassen ökar, och personaltätheten är nu till och med lägre där än i . Antalet välfärdsarbetare i kommuner och landsting minskar på grund av privatiseringar och neddragningar. Enligt arbetskraftsundersökningen har arbetstillfällena i kommunsektorn minskat med 39 000, och det är en stor minskning. Det är det här som ni borgare kallar att värna välfärdens kärna. Vi vet alla vilken betydelse välfärdstjänsterna har för våra liv, för vars och ens frihet och trygghet och för hela samhällsutvecklingen. Vi överlåter ett enormt ansvar till de anställda i förskolan, på fritidshemmen, i skolan och äldreomsorgen. När vi låter dem ta hand om våra nära och kära, våra allra bästa, våra barn och våra åldrande föräldrar måste de också få de allra bästa förutsättningarna att ta det ansvaret. Det har de tyvärr inte . Men låt oss se till att de får det, genom ökad personaltäthet, satsningar på fortbildning och kompetensutveckling. För del vill vi gärna se maxtak för hur många barn per anställd det kan vara i förskolan, fritis och skolan. Vi prioriterar barn framför privat städning och lägre skatt för förmögna. Det kan tyckas att partier som säger sig värna välfärdens kärna borde göra detsamma. I skrivelsen kan vi se att det startats 135 nya vårdcentraler sedan LOV infördes. Ingen tror väl att de vårdcentralerna har startats i eller på Nordost i . Nej, snarare kan vi nog se dem i , och . Frågan är vad denna privatiseringshysteri har inneburit. av all privat äldreomsorg och sjukvård drivs av riskkapitalbolag, bolag som oftast fyra av fem inte är registrerade i utan har sitt säte i ett så kallat skatteparadis. Det är ogenomträngliga bolagsstrukturer i flera led. Jag kan tipsa om en väldigt bra artikel i där man går igenom hur de här bolagsstrukturerna ser ut och att det är hur omöjligt som helst att se igenom dem. Dessutom vet vi att bolag inom omsorg och sjukvård har dubbelt så hög avkastning som bolag i har i genomsnitt. Det betyder något. Det är våra skattepengar, som vi vill ska gå till en bättre kvalitet, till våra barn, till våra äldre och till våra sjuka, som går till riskkapitalbolag, som inte ens tycker att de behöver skatta för pengarna i . Det tycker tydligen inte ni på högerkanten är något problem, eftersom ni fortsätter den här utvecklingen. Riskkapitalbolag är dessutom kända för att vara mycket kortsiktiga ägare, stycka upp, belåna mycket högt och sälja vidare. Privata vårdgivare har dessutom lägre personaltäthet än kommunala. Och det är väl inte att undra på, för det är just där man kan spara pengar. Lagstiftningen om valfrihet har inneburit att vården kännetecknas av svängdörrar. Att få betalt per besök innebär självklart en ökad efterfrågan. Det innebär också att patienter med störst vårdbehov, till exempel multisjuka äldre, inte blir attraktiva för de vårdföretagen då de kostar för mycket. Enkla, lätta åkommor som ändå kan ge många besök blir i ett sådant här system rena rama bingon. Borgarna har i sin ideologiska iver, herr talman, byggt upp ett enormt resursslösande system där det ekonomiska ansvaret har underordnats de ideologiska värderingarna privatiseringar till varje pris. Vi har fått sjukvård efter efterfrågan i stället för efter behov. Vi i går till val på världens bästa välfärd utan vinstintresse. Vi vill att våra skattepengar ska gå till omsorgen om äldre, vården av sjuka eller till våra barns utbildning och inte till vinster som inte ens skattas i . Jag sade i min inledning att de politiska skiljelinjerna är tydliga inför höstens val. För oss rödgröna är prioriteringarna tydliga. Vi prioriterar omsorgen om allas våra barn, allas våra åldrande släktingar och sjuka, för vi vet att vi alla behöver varandra och att ett samhälle som håller ihop mår bättre och utvecklas bättre. Vi är inte nöjda med kärnhus, utan vi vill se kärnorna utvecklas till träd, sätta skott, blomma och bära frukter gång på gång. Kärnhus har en förmåga att förmultna om de inte tas om hand. Med det yrkar jag bifall till vår gemensamma reservation. I detta anförande instämde och (båda v). 196 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i FiU19. I partiledardebatten hörde vi att skulle komma med ett förslag om att fotbollsspelare skulle bli skattebefriade. Det gjorde att , som var anmäld till debatten, valde att spela fotboll i stället för att vara här. Jag får beklaga, men vi får hoppas att förslaget om skattebefrielse går igenom. Den bild som ni målar upp här överensstämmer inte riktigt med den bild som vi har, och det kanske inte är så konstigt. I er reservation har ni ett antal punkter som ni har tagit upp, bland annat kommunernas dåliga ekonomi, hur pass många färre anställda man har i kommuner och landsting och ökningen av försörjningsstödet. Jag är helt medveten om att det inte ser likadant ut överallt i . Jag har varit kommunalgubbe och vet att är ett av de län som har drabbats väldigt hårt. Men i mitt eget län är det kanske bara en kommun där försörjningsstödet har ökat kraftigt. I några har det till och med minskat. För att gå tillbaka till den dåliga ekonomin i kommunerna: Tiden är ibland politikens värsta fiende. Den bild ni målar upp är lite gammal. SCB kom med en ny rapport om läget i kommunerna. Det är 254 kommuner som har svarat på en enkät om kommunernas ekonomi. säger att de ligger på plus. av kommunerna säger att man till och med ligger på plus mer än per invånare. Det innebär att man vet att en kommun på 10 000 invånare har ett överskott på ungefär 5 miljoner. vet vi av erfarenhet att när det kommer en sådan enkät vågar ingen säga hur mycket överskott man egentligen har. Jag kan se på min egen kommun som sade att vi skulle ha ett överskott på 25 miljoner. Vi landade på närmare 100 miljoner. Så är det även i . Att kommunernas ekonomi är dålig stämmer inte. Skatteintäkterna är betydligt högre än vad man trodde från början. Sedan var det siffror om färre anställda. Eftersom ni inte tror på vad jag säger ska jag redovisa vad SKL säger. SKL säger att på grund av att kommuner har lämnat ut verksamhet till andra företag, vare sig det är företag från en skattebefriad ö eller seriösa företag som företagen oftast är, har det blivit ytterligare 30 000 människor anställda som inte räknas in i statistiken. Vad som framkom under dagens partiledardebatt var att våra verklighetsbilder är så vitt skilda. undrar man om det då finns någon anledning att fortsätta debatten. Jag stöder förslaget i FiU19. 197 () replik: Visst, , är det olika bilder i olika kommuner. När vi ser till helheten och den statistik som vi kan ta del av ser vi tydligt att antalet barn i förskolegrupperna ökat , antalet barn i grupperna i fritidshemmen har ökat väldigt mycket. Förskoleklasserna hade när man införde förskoleklasser högre personaltäthet än vad man hade i . är det tvärtom. har på uppdrag av regeringen tittat igenom hur många välfärdsarbetare som har försvunnit och funnit att det är 33 000. Det har någon betydelse i verksamheterna. Även om kommunerna kan redovisa att de går med överskott har man gått igenom en lång rad stora besparingar.