prot · GY0941 · 2010-12-22 00:00:00 — Det uppstår just nu en konflikt i regionen mellan regionpendlingens behov av att ha styva tidtabeller och planeringen av övriga tidtabeller för bussar, länstrafik och Kustpilen, som jag tror, , att ni har i ert område. Det är en komplex situation att har dubbelspår bara mellan och . Men den stora sårbarheten är egentligen sträckan mellan och . Jag är väldigt medveten om det. har fokus varit på att det ska byggas en höghastighetsbana, där Ostlänken mellan och har varit en del. Och det är mycket arbete som har lagts ned. Skulle vi fullfölja arbetet, vilket inte är avsikten i och med att det inte finns med i planen, vet jag att det handlar om ytterligare ungefär 800 miljoner för att gå vidare med bara järnvägsplaner. Det som är viktigt är framför allt punktligheten. Vissa sträckor på är överbelastad. Det har jag också kunnat konstatera. Det är några konflikter som har uppstått och som vi ser över i de kommande trafikavtalen. Ett exempel är när SJ:s snabbtåg hamnar bakom ett Östgöta lokaltåg och även ett . Men det handlar också om fem snabbtåg från SJ som har fått prioriteras och att i stället Östgötapendelns fem tåg har fått tidsförskjutas . Som det ser ut har samtliga som har sökt kapacitet fått kapacitet, men inte exakt som har önskats. Då uppstår problem, och jag är fullt medveten om det. Ett sätt att råda bot på problemet inom en snar tid, snabbare än det går att bygga nya spår det behövs säkert förbipassager och annat för att minska sårbarheten är att ge ett uppdrag att se över metoderna för tilldelning och eventuellt också om man ska använda någon form av ekonomiska styrmedel under kapacitetsprocessen. Jag känner också att diskussionen som vi har haft tidigare, fru talman, om järnväg och spårtrafik mycket mer kommer att handla om att säkra arbetspendling, kanske före långa resor. Det finns små justeringar som behöver göras och som ligger längre fram i planperioden när det gäller . Jag är medveten om det. Men det vi har sagt är att det ska göras en kompletterande utredning till som är färdig. Den ska handla om vad vi kan och bör göra för att öka kapaciteten på de stambanor vi redan har och till vilken kostnad för att se om det finns någonting som vi kan gå före med. Annars är det riktigt som säger, att det inte ligger så mycket i planen. Framför allt ligger inte Ostlänken med i den plan som är fastställd. 153 (MP): förklarade genom överbelastad de timmar då flest reser till och från jobb och skola. Det innebär att inte kunnat finna en lösning som accepteras av såväl Östgötatrafiken som ansvariga för Östgötapendeln och fjärrtågsoperatören . I det läget beslutade , enligt sin manual, till fjärrtågets fördel. bryts den styva tidtabellen för Östgötapendeln. Styv tidtabell innebär att tågen går varje timme, till exempel hel timme, 20 över och 20 i. Det har stor betydelse för att resenärer ska välja att resa kollektivt. Om tågen eller bussarna går oftare än en gång i kvarten spelar tidtabellen ingen roll eftersom det är så ofta. Men pendeltågen går bara , så där är det viktigt. grundläggande princip för att prioritera vid konflikt om ett tågläge är att välja att ge företräde åt det tåg som ger störst samhällsekonomisk nytta. Vad är då samhällsekonomisk nytta? Enligt definition undervärderas pendeltågstrafik systematiskt jämfört med fjärrtrafik. Att biljetterna subventioneras i pendeltågstrafiken drar ned nyttan ytterligare. Pendeltågssystem har ingen chans att hävda sig i årets och kommande års tilldelning av tåglägen när tågtrafik hanteras som en företagsekonomisk hellre än samhällsekonomisk fråga och den operatör som betalar mest ges förtur. Manualen föreskriver att prioriteringskategori ska väljas individuellt för varje enskilt tågläge och att kollektiv bedömning där ett helt trafiksystem värderas tillsammans inte får förekomma. Kort och gott: Ett fjärrtåg värderas alltid högre än ett pendeltåg. Det blir ännu svårare när fler operatörer får slåss om tåglägen med början 2012. Ett sannolikt scenario är tyvärr att den påbörjade utträngningen av ett helt pendeltågssystem kommer att fortsätta tills det till slut blir ointressant att köra pendeltåg så länge inte manualen justeras så att den skyddar och säkerställer pendeltåget och så länge inte mer kapacitet skapas. Hur nyttan av olika trafiktyper värderas är i högsta grad politiska beslut. Enligt min mening är en successiv nedmontering av landets fjärde största pendeltågssystem inte en fråga som ska avgöras av en tekniskt utformad manual. Att passivt följa hur värderar olika trafiktyper räcker inte. Det var intressant att får höra lite grann hur infrastrukturministern tänker. Jag hoppas att ministern kommer att verka för en lite annorlunda syn på hur olika trafiktyper bör prioriteras. Jag skulle gärna vilja veta om infrastrukturministern anser att nuvarande prioritering uppfyller EG-direktivet om rättvis fördelning av tillgång till infrastruktur mellan samtliga användare och trafiktyper. Infrastrukturministern lyfter i svaret fram den nya kollektivtrafiklagen. Den kan dock knappast bidra till att lösa problemet med undanträngning av pendeltågen. Att infrastrukturministern framhåller att arbetspendlingen är viktig och behöver värnas är bra. Jag hoppas att det leder till att ministern kommer att agera för att prioriteringar ändras så att pendeltågen inte som konsekvent trängs undan. 154 Statsrådet (M): Det är snarare där jag har landat, , när vi tittar på hur tilldelningen går till. Det finns principer för det som jag redogjorde för i mitt svar. Det vi ser behovet av längre fram och där sårbarheten blir stor för många människor även om det inte är den största samhällsekonomiska nyttan, som också nämnde är att se över hur och på vilket sätt vi kan värna arbetspendling. Inte minst gäller det i regioner som där vi har många studenter, vilket också medför en typ av arbetspendling. Därför kommer vi att ge i uppdrag att se över metoderna för tilldelning. Uppdraget är inte färdigformulerat ännu, men det håller vi precis på att titta på. Uppfyller det EG-direktivet, inte minst när det gäller icke-diskriminering? Ja, de steg som jag har redovisat och att det också finns en möjlighet att pröva hos Transportstyrelsen är sätt att möta EU:s krav på att om någon känner sig förbisedd eller diskriminerad kan man få saken prövad. Det tror jag är rätt och rimligt. Den styva tidtabellen behöver vi kanske inte diskutera så mycket. Jag förstår att det blir ett problem, i synnerhet när vi har kapacitetsbrist på våra spår. Ska vi ha en god arbetspendling måste man se till helheten. Det ska bli spännande när den nya trafiklagen kommer 2012. Den ger en möjlighet på ett annat sätt än vad som har funnits tidigare i och för sig när det gäller busstrafik, men det är också en viktig del för arbetspendling att åka turer över länsgränser och själv bestämma inom en region vad som känns angeläget för de egna invånarna utan att vid varje enskilt tillfälle behöva fråga regeringen om lov. Det får bli en kombination av flera olika slag för att hitta den bästa möjliga kollektivtrafiken. Den är viktig fram för allt i större städers regioner där man också gör en arbetsmarknadsförstoring. Uppdraget till kan vara en del i det som efterfrågas för att möta upp behovet, inte minst för arbetspendling. En annan del är hur vi går vidare med tilläggsutredningen om höghastighetsbana där Ostlänken är en del. Det handlar mycket om att se vad vi kan göra med stambanan så som den ser ut och till vilken kostnad och vad vi får ut för nytta. Även där ser jag framför mig just arbetspendling som den viktiga delen. Då är det ofta kortare resor, och därunder, som det handlar om. 155 (MP): Sammanfattningsvis bekräftar svaret att regeringen inte inom överblickbar tid tänker bygga fler spår för att råda bot på kapacitetsfrågan. Det är inte papper utan det är spår vi behöver för att det ska fungera med pendeltågstrafiken och arbetspendlingen i . Vi talar framöver. Detta leder med stor sannolikhet till svåra problem som fortsatt undermålig tillförlitlighet för tågtrafiken och fortlöpande och förvärrad utträngning av bland annat pendeltåget i . Med regeringens politik hänvisas många människor till mindre bekväma, mer osäkra och klimatskadliga resor med bil fast de hellre vill åka tåg. Det är bra att ministern kommer att ge i uppdrag att se över prioriteringskriterierna, men vi kommer ändå inte ifrån att fler spår behövs. Människor behöver både arbetspendla inom sin region och resa långt. Även gods behöver transporteras. Mer spår behövs alltså. Vi i är öppna för en bred politisk uppgörelse för att se till så att den svenska järnvägspolitiken kan bli ett föredöme och inte ett skräckexempel. Verkligheten talar sitt tydliga språk. Det behövs kraftfulla satsningar för att avhjälpa bristerna i järnvägssystemet på både kort och lång sikt och bygga ett modernt transportsystem för framtiden. Jag hoppas att även ministern och regeringen snart kommer att inse detta till fullo och agera därefter. Innan jag tar tåget och förhoppningsvis kommer hem vill jag önska ministern och alla andra en god jul och ett gott nytt år. 156 Statsrådet (M): Det regeringen har sett och framför allt insett rent historiskt är att vi har en stor sårbarhet i dagens spårkapacitet. Det gäller standarden på underhåll där vi nu höjer anslaget för drift och underhåll. Vi behöver också ha fler spår. Det kan handla om strategiska insatser med mötesplatser och dubbelspår men också om helt nya sträckningar. Även om vi har lagt grunden för de kommande tolv åren med en infrastrukturplanering, som också är finansierad, är det inte min avsikt att sitta med armarna i kors. Det behöver ständigt föras en god dialog. tar åter upp frågan som jag hört förr om en bred politisk uppgörelse. Det togs inte minst upp i den aktuella debatten som begärde med anledning av järnvägens vintersituation. I grunden tycker jag att det är bra att vissa stora strategiska frågor, inte minst infrastruktur som ska leva över och räcka över flera mandatperioder, kan göras upp i bred politisk enighet. Det innebär att det finns ett intresse både av att titta på vad som behövs och att hitta en god finansiering. När det gäller din hemresa, , önskar jag dig god lycka. Det har varit stora problem med SJ:s resor mot . Jag hoppas att det har blivit bättre. Jag hoppas att du får en god jul när du väl kommer hem. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 2010/11:110 om vintertrafikproblem på i 157 Statsrådet (M): har frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för att E4 i hela ska bli en säker och framkomlig väg oavsett väderlek. Just nu pågår ett omfattande projekt i där av byggs om i en helt ny sträckning väster om samhällena och vidare norrut mot . Vägen byggs som en fyrfältsväg vilket kommer att innebära stora förbättringar för trafiksäkerheten och framkomligheten. Projektet beräknas bli klart . Då kommer E4 att vara utbyggd till mötesfri väg från till . Norr om planerar även för en ombyggnad mellan Kongberget och Gnarp. Projektet finns omnämnt i den nationella planen för transportsystemet 20102021 vilken regeringen fattade beslut om . Preliminär byggstart för projektet är . Den nya vägen kommer att leda till stora förbättringar. Naturligtvis är även drift och underhåll viktigt för trafiksäkerheten och framkomligheten. Väder och vind kan vi inte påverka men vi kan se till att vi är väl rustade så att vi kan hantera eventuella problem som uppstår. Det är nu beslutat att anslagsposten för drift och underhåll av statliga vägar ska vara för . Detta innebär att anslagsnivåerna har höjts sedan alliansregeringen tillträdde . Min bedömning är att har de medel som behövs för att kunna säkerställa ett bra underhåll av det statliga vägnätet. Vad gäller framkomligheten för den tunga trafiken är givetvis även den beroende av en god vinterväghållning. finns också ett krav på att alla tunga fordon ska ha ett mönsterdjup . De investeringar som görs i nya vägar och satsningen på drift och underhåll leder till att vi kommer att se klara förbättringar för framkomligheten och säkerheten på i norra . 158 (S): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Jag ska redogöra lite för bakgrunden till att jag har ställt den här frågan som berör mitt hemlän. Jag har tittat på statistik för E4:an genom . har 131 olyckor skett på sträckan. Av dem har 7 varit dödsolyckor, 12 har varit svåra olyckor. 7 människor har omkommit, 21 har skadats svårt och 186 skadats lindrigt. Om man jämför det med tiden innan mitträckena byggdes är det en stor förbättring. Men med tanke på den nollvision vi brukar prata om är det ändå inte bra. De byggprojekt som har beskrivit är naturligtvis mycket bra. Att vi får mer fyrfilig väg är också jättebra. På stora delar av genom är vägen trefilig, vilket försvårar driftsäkerheten. Om det blir ett stopp där det är enkelfiligt blir det stopp. Att det är krav på fem millimeters mönsterdjup är också bra. Det är ett litet framsteg. förslag till regeringen var att alla tunga fordon ska ha vinterdäck. Så har det inte blivit. På våra vägar rullar fordon som kommer från och fordon som kommer från andra länder. De svenska fordonen är enligt min kontakt på bättre rustade för vårt vinterväglag än utländska fordon. , ett land som inte är med i EU, har mycket höga krav på rejäl vinterutrustning på tunga fordons däck. Det är ett krav som inte ställer. I är tung trafik inblandad i av trafikolyckorna. Det är svårt att säga hur många av dem som hade kunnat undvikas med bättre däck, men vi kan räkna med att det är några stycken. Att tung trafik ofta orsakar driftstoppen när tradare inte tar sig upp för branta backar och därmed på enfiliga bitar hindrar all trafik är ett faktum. Med bättre järnväg kanske fler dubbelspår hade den tunga trafiken kunnat gå på järnväg i stället för på väg. kontrakteras entreprenörer för att hålla efter väglaget. Vid extraordinärt snöväder som är förenat med blåst som kanske räcker det inte. Då måste ta ut extra plogar, vilket genererar stora kostnader. En sådan åtgärd som till exempel att en plog punktmarkerar en brant backe i Gnarp så länge det behövs gör stor skillnad för vägens drift. I funktionsbeskrivning står det att en sträcka ska röjas . De av oss som har åkt i vinterväder vet att kan mycket snö landa på en plats eller driva dit. Att det då finns ekonomiskt utrymme för snöröjning är av stor vikt. läser jag i tidningen hemifrån: Mycket snö, mellan fyra och , har kommit . Tillsammans med snörök och ishalka orsakar det stora problem i trafiken i hela Hudiksvallsområdet. Plogbilarna hinner inte röja undan snön från vägarna i det täta snöfallet. Busslinjer har ställts in. Kvällstidningarna skriver om ett stopp i trafiken i norra . Hur ser infrastrukturministern på problemet med den tunga trafiken och vad den gör för driften och olycksstatistiken på våra vägar? Är infrastrukturministern övertygad om att de pengar hon säger ska tillföras kommer att täcka behoven för att ge E4:an i ett säkert väglag så att min syster som åker från till jobbet i kan åka tryggt? 159 Statsrådet (M): Jag börjar med frågan om den tunga trafiken. När det är vinter och lastbilar blir stående, kör i diket eller rent av blockerar vägar blir det problem, inte bara för vinterväghållningen som ska komma fram och utryckningsfordon som bör komma förbi utan det är också rent samhällsekonomiskt en stor kostnad. Jag tror att det finns beräkningar på där de tunga lastbilarna står för ungefär hälften. Det var just därför som vi skärpte kravet och sade att alla tunga fordon ska ha ett mönsterdjup . nämner att det borde vara vinterdäck. Jag antar att menar dubbdäck. Det har varit en diskussion om det. I diskussionen om dubbdäck eller inte har vi den ständiga balansen mellan trafiksäkerhet å ena sidan och miljö och hälsa å andra sidan. Vi vet att dubbdäcken medför stort slitage på vägarna. Det har diskuterats vem som ska stå för den kostnaden. Vi skulle ha en mycket bättre situation om alla såg till att följa de regler som finns. Några saker är angelägna för att vintertrafiken ska fungera där vi har den tunga fordonstrafiken. De som äger fordon ska se till att de är rätt utrustade. Det gäller inte bara däcken. Det gäller också bromsar, besiktning och annat. Det handlar också om vilken hastighet vi tar oss fram med och hur vi trafikanter agerar och visar hänsyn mot varandra. Det gäller i synnerhet vid backar och uppförslut där persontrafik ibland tränger sig in framför lastbilar eller håller för korta avstånd. Det är flera dimensioner. Det är naturligtvis viktigt att vinterväghållningen fungerar. har vi höjt anslaget till drift och underhåll även på vägsidan. nämner funktionsavtalen som har när det gäller vinterväghållning och att det står att det ska röjas . upplever människor att det inte röjs tillräckligt. Om det är mycket blåst och mycket snö hinner det hända mycket . Men jag vet att det pågår ett övergripande arbete hos med att se över verkets avtal, som oftast har varit långt skrivna. Det handlar dels om en gemensam uppfattning om vad som är störningsläge och krissituation, dels om hur man ska hitta flexibilitet. Detta är alltså någonting som pågår. Frågan är hur funktionsavtalet i fortsättningen kommer att se ut. Jag tycker dock att det är viktigt att ta upp diskussionen om mötesfri väg. Även jag själv var lite skeptisk till två-plus-ett-vägarna med mitträcken och bara en fil. Men vi kan konstatera att detta att vi har mötesfri väg, och i det här läget snart mötesfri väg hela vägen mellan och , kommer att påverka trafiksäkerheten enormt. Det är så jobbar nu successivt över hela landet med att få en bättre trafiksäkerhet. Det är också bra för miljön om vi har en bra hastighet. När det gäller den tunga trafiken ska man börja med att följa de regler som faktiskt finns. Då skulle skillnaden bli väsentligt mycket större. 160 (S): Jag tackar för svaret. Jag ser fram emot de förnyade funktionsavtalen och vad de kan komma att innebära för trafiksäkerheten. Jag undrar om infrastrukturministern är nöjd med kravet på femmillimetersdjupet. Jag är medveten om att ett alternativ kan vara dubbdäck. Andra alternativ skulle till exempel kunna vara snökedjor, såsom jag har förstått att man har i när vädret är som det är. I går, när jag förberedde mig för debatten, tittade jag två gånger in på nyhetsplatsen Hela . Båda gångerna var den uppdaterad med nyheter som var skarpt relaterade till detta ämne. Den första gången stod det så här: fick räddningstjänsten rycka ut till en trafikolycka på i . Det var totalstopp i båda färdriktningarna innan vägen öppnades för trafik. Det gällde ett tungt fordon. Sedan stod det något från mina hemtrakter: fastnade ytterligare en långtradare i backen vid Norraladalen. efter kom uppgifter om en trafikolycka söder om mellan och . De trefiliga vägarna som blir enfiliga åt det ena hållet och den tunga trafiken ställer alltså till stora problem. Precis som statsrådet själv sade och som vi har pratat om i debatten tidigare är det inte bara personer som ska fram på ett säkert sätt och . Det är också gods som ska fram. Företagare sitter och väntar på att kunna producera det de ska producera. Ett stopp i produktionen kostar otroligt mycket pengar. Frågan är om det skulle vara samhällsekonomiskt riktigt, om ni nu inte vill satsa så mycket på järnvägen som vi önskar, att i stället kika lite på hur man ska göra med de här vägarna. Jag vill då poängtera att jag föredrar tågtrafik framför trafik på väg. Jag skulle vilja att statsrådet utvecklar tankarna lite grann på vad jag som gävleborgare kan förvänta mig av och när det gäller driftssäkerheten i mitt hemlän . 161 Statsrådet (M): undrar vad hon kan förvänta sig av hemma runt omkring där hon befinner sig och bor. Jag tror att hela det upplägg som jag redovisade för i mitt svar kommer att göra en stor skillnad. Det handlar om en bättre väg när det gäller framkomlighet och rent trafiksäkerhetsmässigt just för att den är mötesseparerad. Erfarenheterna visar nu att detta minskar antalet döda och allvarligt skadade, vilket vi också har som ett mål från regeringens sida. När det gäller kravet mönsterdjup på däck på tunga fordon fick jag en fråga från om huruvida jag är nöjd med dessa . Det här är ett krav som är gammalt. Jag tror att vi först måste utvärdera det och se om det här används fullt ut. Vi vet att det inte är så. Innan det kommer krav på nya och hårdare regler är det alltid en fördel om man börjar använda och tillämpa de regler som redan finns . Jag kan nämna ett annat län som jämförelse när det gäller det jag nämnde tidigare om att man har ansvar för sitt fordon. När polisen i stoppade bussar visade det sig att av alla bussar var i så dåligt skick att de var tvungna att lämnas in på verkstad innan de över huvud taget fick fortsätta att vara i trafik. Kravet gäller alla som i kör tung trafik oavsett om det är en utländsk eller en svensk åkare. Vi hör ofta i debatten att det är många utländska åkare som hamnar på snedden i trafiken och ställer till problem. Då kommer en fråga upp. har mycket hårdare krav. Där finns det snö- och modd-däck som en del använder. Snökedjor är någonting som ska finnas tillgängligt. kan det vara så dags när man redan står där och inte har användning för snökedjorna. Men vi har också olika förutsättningar i och . Jag tycker att det är viktigt att de regler som vi har satt upp hos oss nationellt först och främst tillämpas. I detta läge har vi just infört . Jag tycker att vi ska se över hur det fungerar innan det över huvud taget är någon idé att gå vidare. Ska vi ha dubbdäck eller inte? Det blir ett stort slitage. Det är samma sak där; det förs diskussioner om att man skulle ha dubbdäck på drivaxeln. Men det förutsätter att man har lastat rätt i sin lastbil för att få tyngden på rätta stället. Det är alltså många olika saker som i slutändan leder tillbaka till det egna ansvaret. Det handlar om den som för fram sitt fordon oavsett om det är ett tungt fordon eller ett fordon i vanlig persontrafik. Jag skulle vilja skicka med att det först och främst måste finnas en insikt om att vi har vinter i . Även om den ibland kan vara extrem handlar det i grund och botten om hur vi visar hänsyn till varandra. Det handlar om att har ett brett anslag för att kunna sköta sitt underhåll. Vi har höjt anslaget. Det handlar om att med sina avtal ser över att funktionen på avtalen är den bästa möjliga. Här är vi nu en bit på väg. Förhoppningsvis, herr talman, kan jag skicka med att med det som vi nu gör i och när det gäller E4:an har vi kommit en bra bit på väg i det som efterfrågar, inte minst för sin syster. 162 (S): Naturligtvis är det precis som jag sade tidigare; de byggprojekt som genomförs kommer att minska olyckorna och öka driftssäkerheten väldigt mycket. Det tror jag också. Där är vi helt överens, och vi är tacksamma över att detta pågår just . Jag skulle ändå vilja dröja kvar lite vid den tunga trafiken och åkarna, som vi har pratat lite om. Det kommer alltså att komma en utvärdering av femmillimetersdäcken. Jag undrar när denna utvärdering ska göras. Jag undrar också en annan sak. Infrastrukturministern talar en del om åkarnas eget ansvar för hur de lastar och hur de kör, som jag uppfattade det. Hur ska åkarna uppmuntras till att ta detta egna ansvar? I slutänden kan det handla om människoliv. Jag skulle gärna vilja att politiken tog ett lite större ansvar än att bara fundera på åkarnas eget ansvar i detta. Det får bli min sista fråga i debatten. 163 Statsrådet (M): Jag sade tidigare att det nu är som vi har haft det extra kravet . Jag tror att det är viktigt att se fullt ut hur det fungerar. Vi har inte beställt en utvärdering på så sätt, utan detta följs ändå via Transportstyrelsen. Vi kommer också att följa det i statistik och se om det blir sämre eller bättre. Det är alltså inte någon beställd utvärdering som kommer att komma . Dessutom får vi rapporter från polisen vartefter när de har möjlighet att göra sina kontroller om hur efterlevnaden av detta är. Denna fråga finns alltså med ändå, parallellt.