prot · GX09145 · 2010-06-29 00:00:00 — Det försöker hon dölja . har hon inte lyckats redovisa en översyn. passar som oppositionspolitiker. Det är inte långt kvar till det bytet. 47 (): Jag har ställt samma fråga två gånger. Jag tror att jag provar en gång till, för då får åtminstone möjlighet att anteckna frågan. höll den samlade alliansen en presskonferens om vilka bolag man inte skulle sälja. Kommer man att genomföra en sådan presskonferens igen där man redovisar vilka bolag man inte kommer att sälja, eller kommer man att redovisa vilka bolag som är till försäljning? Jag tycker att det vore intressant att få svar på den frågan. När man lyssnar på märker man ganska tydligt att det blir en ideologisk debatt. Det är egentligen inte svar på de frågor som jag har ställt, men det är väl bra att vi har en ideologisk debatt. Om man ska tolka finns det egentligen ingen verksamhet som inte passar att privatisera. Det marknaden kan fixa ska marknaden fixa. Är det vård och omsorg är det okej. Är det vägar är det okej. Medicin, allting som kan privatiseras ska privatiseras. Staten ska egentligen inte syssla med så mycket. För mig finns det faktiskt ett samhällsintresse i att vi tar ansvar tillsammans för frågor som handlar om till exempel infrastruktur. Det är viktigt att man kan känna säkerhet när man går till ett apotek, men också när man ska prova sin bil. Det är viktigt att det finns en samhällsomfattande verksamhet som ser till att kommunikationer fungerar, att det finns tåg som går fram och tillbaka i , att människor får sin post även om man är ett företag långt ut på landsbygden. Att inte välja att vara tydlig med den styrningen tycker jag är dålig politik. Det är att bara tro gott om marknaden och inte förstå att ibland måste samhällsintresset vara överordnat. Jag har ju ställt några frågor så jag hoppas att i det sista inlägget ska svara på frågorna i stället för att ställa frågor till mig, för jag har inget mer inlägg i den här debatten. 48 Näringsminister (): Jag kan konstatera att och inte heller vill svara på frågor. Jag har ställt frågan: Om det nu är så att ni har åsikter om apoteken, , infrastrukturmyndigheterna, Vin & Sprit, vad tänker ni göra? I så fall måste ni ju redovisa. Jag har varit väldigt tydlig med att jag steg för steg, efter varje analys kommer att komma till och begära mandat. Så har jag gjort under hela den här mandatperioden. Det är möjligt att inte har varit aktiv i och följt med i den delen. Det är precis så vi har hanterat det. En del gånger har vi sålt, en del gånger har vi förtydligat uppdrag, en del gånger har vi tagit från myndigheter och gjort bolag och en del gånger har vi avreglerat marknaden. Det är precis så vi har gjort. Det är så vi har gått till väga. Ni har haft möjlighet att ta ställning . I regel har ni varit emot. Det finns verkligen anledning att fundera över hur ni ska göra, om ni ska köpa tillbaka alla apotek. Det är också intressant att höra varför ni är så emot detta. Jag kan bara konstatera att det jag ser nu är en förbättrad service när det gäller apoteken. Det är fler butiker. Säkerheten kring läkemedel sköter man ju via lagstiftning. Det är naturligtvis på det sättet man sköter det. Jag var i Nors alldeles . Där hade man öppnat ett apotek. Det är fantastiskt. Som jag har sagt tidigare, hemma i min egen hemkommun har man fått lunchöppet tack vare den här reformen och ökad konkurrens. Jag tror verkligen att vi måste vara effektiva med skattebetalarnas pengar. Då ska vi inte äga fler statliga bolag än nödvändigt, där det finns ett tydligt samhällsintresse, där det finns andra intressen att ta fasta på. När det gäller post och annat tycker jag att det är samma sak. Vi vill ju med postlagstiftning och direktiv se till att det finns postservice i hela landet. Det är ni också emot. Det direktivet tycker ni inte att vi ska implementera. Där är ni också ute och protesterar. Det är klart att vi har helt olika åsikter. Ni vill förstatliga. Ni tycker att staten ska äga alla de här bolagen. Vi tycker inte att det är nödvändigt. Vi ska bara äga bolag när det finns ett tydligt samhällsintresse. Där skiljer vi oss åt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2009/10:442 och 473 om styrningen av statliga bolag 49 Näringsminister (): har frågat mig om jag agerar utifrån att de höga elpriserna är ett hot mot jobb och sysselsättning. har även frågat om jag agerar utifrån att den nordiska elmarknaden fungerar väl. Slutligen frågar om jag avser att skärpa ägarstyrningen av så att bolaget i ökad utsträckning erbjuder svensk basindustri långa avtal till konkurrenskraftiga priser. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av rapporter och den kritik som framkommit om den bristande styrningen av statliga bolag. Ja, jag agerar utifrån att höga priser kan vara ett hot mot jobb och sysselsättning. Jag delar uppfattning att det är angeläget att värna om goda förutsättningar för svensk basindustri och därmed också för jobben och sysselsättningen. En förutsättning för detta är att elmarknaden är robust och flexibel och att prismekanismen leder till balans mellan produktion och förbrukning. När det gäller andra fråga är det min uppfattning att den nordiska elmarknaden fungerar. I har vi en avreglerad elmarknad där utbud och efterfrågan sätter priset på produktion och handel med el. Priserna påverkas också av faktorer som exempelvis väderlek. En hård vinter, som vi sett , gör att efterfrågan på el ökar. Därmed stiger också priset. Att priserna följer tillgång och efterfrågan bör ses som ett tecken på att marknaden fungerar som den ska snarare än att regeringen ska gå in och reglera. Den gångna vinterns händelser har dock visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion och underlätta övergången till alternativa energikällor. Vi behöver också främja en effektivare elanvändning och ge elkunder incitament att minska sin förbrukning under ansträngda effektsituationer. Överföringsnäten både inom och mellan de nordiska länderna och gentemot norra behöver också stärkas. Detta ligger också inom ramen för den överenskommelse som regeringen har redogjort för i förra årets proposition om en sammanhållen klimat- och energipolitik. Vad gäller frågan om har jag som näringsminister tagit initiativ till samtal med företrädare för basindustrin och . Min bild är att parterna har utvecklat goda affärsförhållanden och att i hög utsträckning erbjuder industrin affärsmässiga och långsiktiga avtal. När det gäller fråga vill jag först kommentera begreppet formlös styrning. Det introducerades första gången i uppdrag och statens styrning . menade att så kallad formlös styrning innebar utbyte av information mellan bolaget och ägarförvaltningen som inte dokumenteras i alla delar. har dokumentationen av ägarförvaltningen formaliserats och förbättrats. har i sin avslutade granskning av regeringens styrning av också konstaterat att det skett en utveckling av styrningen från mer av informell styrning till mer av formellt grundad styrning. Jag kommer att fortsätta utveckla styrningen av de statligt ägda bolagen. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 50 (): Tack, , för svaret! Fast jag får väl säga det som börjar bli en stående replik, nämligen att jag inte är riktigt tillfreds med svaret. hänvisar till uppdrag och statens styrning . har återkommit med kritik. Man kan säga att vad den socialdemokratiska regeringen bland annat gjorde efter 2004 var att ta ett hårdare grepp om flera statliga bolag. Att inte har varit förmöget att lyssna på vare sig den tidigare eller den nuvarande regeringen visar att en hårdare statlig styrning av hade varit önskvärd. är det inte bara styrningen av som man har kritiserat utan man har också kritiserat en passiv styrning av . Den rapporten kom . Även där pratar man om formlös styrning. Det jag försökte beskriva i min interpellation, fru talman, i fråga om den formlösa styrningen är när regeringen hänvisar till att man styr om en statssekreterare går på en bolagsstämma, en årsstämma, för . Det är inte riktigt min uppfattning om hur man styr ett statligt bolag. Därför är det viktigt att förtydliga vad uppdraget gäller. Man säger att man styr för att det ska vara mer förnybar energi och att därmed förvärvar Nuon, som innebär ett kraftigt ökat beroende av kol och gas i . Då kan man inte säga att man har lyckats speciellt bra. Det är som har varit ansvarig för under den här mandatperioden när har gjort det stora förvärvet. När säger att man vill bygga ny kärnkraft i både och sker det också med regeringens goda minne. Är det en del av regeringens mer lyckade styrning det som statsrådet pekade på i sitt svar när det gäller ? var inte enigt i frågan om regeringens styrning av bland annat . Det är viktigt att poängtera det här eftersom delar av betänkande har citerats här. Statsrådet sade också att hon kommer att fortsätta utvecklingen av styrningen av de statligt ägda bolagen. Det skulle vara intressant att få reda på hur statsrådet har tänkt sig det. Jag har för avsikt att se till att inte får förnyat förtroende genom att prata med väljarna om bland annat regeringens sätt att styra de statliga bolagen. Jag hoppas att statsrådet inte blir statsråd . Det vore intressant om statsrådet kan redovisa vad hon menar med att utveckla styrningen av statligt ägda bolag. har haft på sig, fru talman, och då borde hon ha kunnat konstatera vad som inte har varit bra. Jag skulle vilja veta vilka av åtgärderna som statsrådet har tagit sikte på efter den rapport som lades fram av när det gäller . Den kom efter 2004. Jag har inte uppfattat att vi har fått någon mer tydlig styrning av de statliga bolagen efteråt. Jag hoppas på att få svar på frågan. 51 (): Jag tror att den stora skillnaden mellan oss socialdemokrater och regeringen när det gäller synen på elpriserna för basindustrin handlar om att vi värnar om att priserna ska vara så låga som möjligt medan regeringen månar mest om att ha en så avreglerad marknad som det över huvud taget är möjligt. Det blir tydligt av detta interpellationssvar. är förhindrad att närvara på grund av att han har varit tvungen att uppsöka sjukhus. Han har alltså inte smitit undan någon debatt. har frågat om näringsministern har agerat utifrån att de höga elpriserna är ett hot mot jobb och sysselsättning. Han har dessutom frågat om näringsministern agerar utifrån att den nordiska elmarknaden fungerar väl. Vidare undrar han om näringsministern avser att skärpa ägarstyrningen av så att bolaget i ökad utsträckning erbjuder svensk basindustri långa avtal till konkurrenskraftiga priser. Svaret var avslöjande. sade att en förutsättning för detta är att elmarknaden är robust och flexibel och att prismekanismen leder till balans mellan produktion och förbrukning. Det där skulle vem som helst kunna instämma i om det inte just handlade om prismekanismen. På nästa fråga om den nordiska elmarknaden sade att hon tycker att den fungerar väl. Betalar man det korrekta priset? Den här regeringen, den förra regeringen och regeringar har varit tvungna att ta ut fastighetsskatt på kärnkraftverk och vattenkraftverk. Det är helt enkelt därför att de stora vinsterna på priset på energin inte motsvarar kostnaden för att producera den produkt man säljer. Man får helt enkelt enorma övervinster i företagen. Skälet till detta, fru talman, är att priset sätts efter den sista producerade terawattimmen. Det brukar vara kolkondens i de allra flesta fall. verkar inte vara det minsta bekymrad över att flera av kärnreaktorerna har stått stilla under stora delar av . Det borde få att fundera över hur det egentligen står till med produktionen av elkraftverk. Jag håller med om att en av de viktigaste åtgärderna att vidta något vi måste arbeta hårdare med är att ta fram alternativa energikällor. Vi måste också arbeta hårdare med det vi kanske har diskuterat minst här i kammaren, nämligen effektivare elanvändning och att ge elkunderna incitament att minska förbrukningen. I det avseendet håller jag med. Det jag inte håller med om är när hon säger att hon har haft samråd med företagen. Då är min fråga: Vad tyckte företagen om elpriserna? 52 Näringsminister (): Jag kan direkt svara vad företagen tycker om elpriserna. Det är som förväntat: De tycker att de är för höga. Som man ropar i skogen får man svar. Utifrån det konkurrensläge som företagen är i är det tufft, och jag har ambitionen att minska dessa kostnader. Men för att vi ska kunna få en förbättrad konkurrens på marknaden behöver det byggas nytt. Det är därför som vår utbyggnad av det förnybara är så väldigt viktig. Det är därför som jag kritiserar er. Ni har ingen gemensam energipolitik, kära vänner. Vi har en splittrad opposition som inte förmår ge besked till dem som ska investera i ny produktion, den basindustri som behöver elenergin. Ni har ingen gemensam politik här. När det gäller elcertifikaten är ni splittrade. Om ni inte får fram det tredje benet kommer ni att fortsätta att vara beroende av kärnkraften och vattenkraften som huvudsakliga elproduktionskällor. Det är bara så. Vi vet att feed-in-systemet inte leder till att ni vet att ni får fram det förnybara som vi måste få fram för att nå målen. Det är väldigt viktigt att säga det. Det är det som jag har redovisat. Slutsatsen , med höga elpriser där vi ser beroendet av kärnkraften och vattenkraften, är att det är det tredje benet som vi måste bygga ut ännu snabbare. Då är en tredubbling av vindkraften eller en tiodubbling , som vi ser framför oss en helt avgörande faktor. Kraftvärmeutbyggnaden är en helt avgörande del för att vi ska kunna nå dithän. Därför är allt det vi gör på detta område så otroligt viktigt. När det gäller priser på el: Vi kommer inte att ha någon statlig prispolitik. Det är inte så man styr . Jag skulle vilja veta: Har ni tänkt er att ni ska gå till och säga att ni ska sänka kostnaden för företagen och kunderna? Är det detta ni har tänkt er? Eller vad har ni tänkt er om styrningen av ? Då kan jag tala om att det om något är detaljstyrning, och det ska inte ministrar ägna sig åt. Det ministrar ska göra och då är vi inne på styrning av och andra statliga bolag är att jobba med strategier och tillsättande av styrelser. Det har saknats en strategi i . Det har inte saknats i , men den har varit alldeles för vittomspännande. Om man inte har en tydlig strategi i dessa bolag är det jättesvårt att utvärdera om man lyckas eller misslyckas. Det är det har pekat på, inte minst när det gäller . Vi har förtydligat uppdrag, och det gör att vi lättare kan utvärdera resultatet från . Vi har fått kritik för att vi inte har sålt Setra. Tänk om vi hade sålt Setra mitt i finanskrisen och i ett läge när Setra inte hade god lönsamhet! och jag är faktiskt helt överens om att vi inte skulle ha gjort någon försäljning av Setra under finanskrisen. är ordförande i . I har vi jobbat på samma systematiska sätt. Jag kan konstatera att det i just den granskning som KU har gjort även om oppositionen försökte plocka politiska poäng på det ena och det andra är just den tydliga styrningen, som går att följa, som är det viktiga. Det är det jag har förändrat som minister, där jag jobbar med strategier och jobbar med att styrelser får ta ett väldigt bra ansvar. När det gäller den nordiska elmarknaden: Ja, det är den elmarknad som fungerar bäst i världen som regional elmarknad. Dock måste vi göra mer. Vi måste ha mer produktion. Vi måste både bygga mer elnät inom och koppla oss till . Tittar vi då på ert ställningstagande i oppositionen ser vi att ni är emot elnät också. Att få en väl fungerande elmarknad om man inte har elcertifikat och inte bygger elnät är jättesvårt. Här talar ni med dubbel tunga. Ena gången säger ni låga elpriser, och säger ni att ni kommer att förhindra det som leder till att vi fortsatt kan ha konkurrenskraftiga elpriser. 53 (): Jag försökte få svar på några frågor av , och jag tycker inte att jag blev klokare på dem nu heller. När det gäller den formlösa styrningen ska jag läsa vad säger: Regeringen behöver följa upp och tydligt styra för att säkerställa att följer sina uppdrag. Regeringens förslag till ett förändrat uppdrag förtydligar roll, men behovet av en aktiv ägarstyrning kvarstår, säger riksrevisor . Det säger hon efter att regeringen har lagt fram förslag om nytt ägardirektiv, nya riktlinjer för . Där fick jag ett ganska tydligt svar, att regeringen säger att man gör saker. Men man åstadkommer inte det som efterfrågas. Jag har stort förtroende för , och jag tror att man säkert har gjort rätt bedömning. Det pekar på är att man inte har följt det uppdrag som hade gett till och regeringen. Jag tog upp det här med därför att jag tycker att det är viktigt att visa på att regeringen inte har varit tydlig med styrningen där heller. Det är den så kallade formlösa styrningen. Man går på en årsstämma och säger: ska göra det här. Och så hänvisar man till det som ett tydligt sätt att styra . Ägardirektiv och tydliga riktlinjer till styrelsen är självklart viktigt. Men utifrån att ha lyssnat på de KU-förhör som hölls med både och har jag uppfattat att det finns två helt skilda uppfattningar om hur bolaget har styrts från regeringens håll. Min uppfattning är fortfarande att regeringen och näringsministern borde ta till sig av den kritik som har kommit fram i bland annat . Då kan man hänvisa till att det har funnits kritik . Jag får väl påpeka, fru talman, att det är som är statsråd nu och därmed ansvarig näringsminister för de statliga bolagen och som då har att agera. Hon har haft på sig att agera, så hon kan inte säga att det är någon annan som borde ha gjort något. Jag tycker att det är viktigt att poängtera det. När man har ett bolag och säger att man styr det tydligt och inte ska gå in och peta i detaljer blir min fråga: Hade det varit att peta i detaljer att säga åt att om man ska vara ledande i omställningen bör man nog inte köpa ett bolag som bara har kol och gas? Man hade det gamla ägardirektivet från den socialdemokratiska regeringen om att skulle vara det ledande företaget när det gäller omställning till förnybart. Att förvärva kol- och gaskraft till , som Nuon består av, är ingen smart affär. Om man inte förstår det när man styr detta bolag förstår inte jag varför man vill vara ägare och ha den här funktionen att styra bolagen. Den sista frågan som jag hade i det förra anförandet handlade om att svarar nästan lite flummigt: Jag kommer att fortsätta att utveckla styrningen av de statligt ägda bolagen. Vad står den meningen för? Vad betyder det, fru talman? Jag kan inte tolka det. har varit tydlig när hon har sagt: Jag ska bara ge ägardirektiv. Jag tillsätter en styrelse, och är jag inte nöjd petar jag den. Och så har hon en styrelseordförande i som har skrivit på ett bolag. Honom petar hon inte, så hon är uppenbarligen nöjd. Jag vill veta: Vad står de här nya reglerna för som hon tänker återkomma med? 54 (): Det är klart att företagen tycker att elpriserna är för höga. Men interpellationen handlar ju om vad vi ska göra för att behålla bra, konkurrenskraftiga och helst låga energipriser för företagen. har fortfarande inte svarat på det. Hon har redogjort för hur systemet fungerar och sagt att det är bra med en avreglerad marknad. Men på frågan hur man dristar sig att pressa ned elpriserna är svaret skyldig. Hon anklagar oss i oppositionen för att inte ha någon samlad energipolitik. Om , som sina kolleger i regeringen, någonsin varit närvarande vid de debatter som berör hennes område här i hade hon kunnat få en väldigt klar och tydlig redovisning av den energipolitik som vi i oppositionen står för. Vi är helt eniga om de målsättningar vi har, om det förnybara och i vilken takt vi ska avveckla kärnkraften och på vilket sätt vi ska utveckla energipolitiken . försöker hitta något litet halmstrå för att kunna säga att hon vet mycket bättre än vi som har suttit med vid förhandlingsborden och skrivit på överenskommelserna. talar om att det är viktigt att man knyter samman energinäten i norra . Men denna interpellation handlar om energipriserna för basindustrin. Vad innebär det för energipriserna? Den analysen måste man väl rimligen göra om man seriöst ska debattera energipriserna, som är det som den här debatten handlar om. Något annat som är nästan obegripligt i det här sammanhanget är när man säger att vi måste öka produktionen av energi. Så är det möjligen, men de flesta som analyserar energimarknaden väger in en ökad energieffektivisering, att nya maskiner drar mindre energi och att nya vindkraftverk faktiskt har högre kapacitet än de gamla. Detta är inga uppgifter som jag hittar på, utan det är våra egna myndigheter som konstaterar att vi inom en överskådlig tid kommer att ha ett ordentligt överskott i den svenska elproduktionen. tycker att det är viktigare att man kan exportera det. Vi i Socialdemokraterna och oppositionen vill säkert gärna bidra till att göra en omställning i , men det är inte det som detta handlar om, utan det handlar om att se till att andra länder ska få ta del av vår energimix, som har bättre klimatsäkerhet än många andra, och inte den nordiska elmarknaden. Men detta pratar inte om. Vi kommer att få ett överskott som vi ska exportera. Vad det innebär för basindustrin står fortfarande skrivet i stjärnorna. har inte redovisat hur hon ser på energipriserna för basindustrin, som är så känslig. Det finns fortfarande diskussioner det vet där man inte minst från pappersindustrins sida överväger att förlägga sina industrier någon annanstans. Hur ska regeringen i så fall hantera det? 55 Näringsminister (): Låt mig ta detta med de statliga bolagen först. Jag blir inte klok på inlägg. Jag kan förstå att oppositionen har intresse av att kritisera styrningen av bolag och annat, men menar verkligen att vi borde ha sålt Setra mitt under brinnande finanskris? Vi är mer ansvarsfulla än så. Även om har fattat beslut om att vi ska sälja gör vi det inte mitt under brinnande finanskris. Det har vi inte gjort med andra heller. Det är därför som jag gentemot har hävdat att även om det fanns ett beslut om försäljning skulle har kritiserat oss om vi hade sålt mitt under brinnande finanskris. Det kan nog inte förneka. Styrningen av bolag sker inte med tal på stämman. Nej, naturligtvis inte bara det, men det är en del av styrningen. I säger man att man förstår precis vad ägarna menar. Det är ju det viktigaste: Förstår styrelsen och vd vad ägarna vill? Ja, säger man. Till detta har vi lagt en ny strategi för med nya ägardirektiv som det har fattats beslut om här i . Det är klart att vet vad som gäller och inte. Det viktiga är att man har en genomarbetad strategi. Det gäller också . Man hade spretiga uppdrag på alla möjliga områden. Vi har förtydligat och gjort uppdraget smalare för att göra det lättare att utvärdera. Det kommer också att hjälpa de här bolagen. Varför investerar då ? Ja, den tidigare strategin innehöll ju att man skulle vara ledande i omställningen här i . I det förnyade uppdraget ska hela bolaget vara ledande i omställningen. Det är den stora skillnaden. Det kommer också att utvärderas utifrån detta. Vad kommer vi då att utveckla framöver? Vi måste utveckla strategier för alla dessa bolag och förtydliga dem. Det är det jobb som vi håller på med och som vi levererar steg för steg. Jag tror att man måste utveckla rapporteringsdelen mellan bolagen och ägaren så att det blir tydligt att vi också följer upp de uppdrag som bolagen har haft. Det finns alltså ytterligare saker som vi kommer att jobba med under den kommande mandatperioden. Vad är det då som kan ge bättre elpriser? Jo, det är konkurrens och mer utbyggnad. Precis som säger kommer vi att ha ett överskott. Det är tack vare att den här regeringen har snabbat på och tydliggjort en energipolitik som gör att investerarna nu känner sig säkra på att det finns en långsiktighet i detta.