prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Information från regeringen om regeringens handelspolitik 1 Statsrådet (): utveckling från fattigdom till välfärdssamhälle är avregleringarnas och frihandelns historia. är det stadstullarna avskaffades i och tullstaketen runt våra större städer revs. Vi har kommit en lång väg . råder frihandel inte bara inom utan även mellan medlemmarna i Europeiska unionen. Tillsammans med över 150 länder arbetar vi inom världshandelsorganisationen för att underlätta utbytet med stora delar av resten av världen. är ett öppet och handelsinriktat land, och exporten motsvarar ungefär hälften av vår bnp. Regeringen arbetar för att den fria rörligheten inom EU ska förbättras. Vi arbetar för att öppna EU för ett större utbyte med resten av världen, för att främja svensk export och import och för att underlätta för dem som vill investera i . Det här gör vi eftersom öppenheten för handel, investeringar och influenser från omvärlden är centrala förutsättningar för jobben, välfärden och tillväxten men även därför att det gynnar viktiga mål som fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter, fred och stabilitet. har präglats starkt av den globala ekonomiska krisen. Det som började som en bolånekris i spred sig snabbt över världen och utvecklades till den djupaste ekonomiska nedgången . drabbades som andra öppna ekonomier hårt. Den globala kapitalmarknaden föll samman, och runt om i världen hördes tilltagande rop på protektionism och ekonomisk nationalism. kunde vi konstatera att den svenska varuexporten fallit . Ett ljus i mörkret utgjordes av de branscher och sektorer som gick mot strömmen. Tjänstesektorn, livsmedelssektorn och läkemedelsbranschen hörde till dem som i stor utsträckning trotsade nedgången. Kombinationen av skarpa åtgärder för att säkra kapitaltillgången för vår exportindustri, ett kraftfullt agerande mot internationell protektionism och ordning och reda i statsfinanserna har varit avgörande för att mildra krisens effekter. Ingen tjänar på att vi skönmålar den situation vi befinner oss i, men det är ett faktum att genom egna åtgärder står bättre rustat än andra jämförbara länder för att dra nytta av den återhämtning som påbörjats internationellt. Världshandeln ökar, och på många håll har de ekonomiska hjulen börjat snurra snabbare igen. ger utvecklingen, inte minst i en rad sydeuropeiska länder, anledning till oro och en viss försiktighet. Hundratals miljoner människor har lyfts ur fattigdom, inte minst i de så kallade BRIC-länderna , , och . Därmed har också världshandelns maktbalans förändrats. Utvecklingen är positiv, inte minst av mänskliga skäl. För ett land som , med en vana att konkurrera och agera globalt, utgör en starkare konkurrens i kombination med nya marknader dessutom stora ekonomiska möjligheter. som överlämnades har visat att inte tappat marknadsandelar i jämförelse med andra . Däremot har vår export ändrat karaktär, framför allt genom att tjänstehandeln har blivit allt viktigare. I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtagande att utarbeta en internationaliseringsstrategi med särskilt fokus på små och medelstora företag. EU:s syfte är en strävan efter fred, välstånd och stabilitet. Kärnan i samarbetet består av den fria rörligheten för människor, varor, tjänster och kapital. Detta är också grunden för EU:s inre marknad världens största ekonomi som består av över en halv miljard människor, 30 länder och 20 miljoner företag. stod handeln med andra EU- och EES-länder för drygt två tredjedelar av den svenska exporten och av importen. Arbetet med att fördjupa, vässa och utveckla den inre marknaden är därför av central betydelse för . Under den ekonomiska krisen har den inre marknadens regelverk i stor utsträckning respekterats trots återkommande attacker. Detta har förbättrat utsikterna för en effektiv och snabb återhämtning. togs två viktiga steg på vägen mot en öppnare inre marknad då de omfattande reformpaketen tjänstedirektivet och varupaketet trädde i kraft. Inom varuområdet beräknas de förenklingar som paketet innehåller kunna leda till vinster för företag och konsumenter på . Den förenklade och mindre byråkratiska tjänstehandeln antas kunna lägga grunden för att mer än en halv miljon arbetstillfällen skapas. har varit och kommer att fortsätta att vara pådrivande för att fördjupa och utveckla den inre marknaden ytterligare. Det handlar både om att hitta kvarvarande brister inom dagens regelverk och om att bidra till diskussionen om hur vi kan gå vidare med samarbetet, till exempel genom att utsträcka den fria rörligheten till nya sektorer. har utlovat ett särskilt inremarknadspaket 2012 för att ge den inre marknaden en ny skjuts framåt. arbetar aktivt för att stödja och driva på det arbetet. Att stärka den inre marknaden och utnyttja de fördelar som kommer av utrikeshandel och öppenhet bör även utgöra en viktig del av . överlämnade sitt betänkande med förslag på hur kunskaperna om den inre marknaden kan förbättras i och hur vi kan bli bättre på att tillämpa gällande regler. En viktig lärdom är att det finns ett behov av att säkerställa att statsförvaltningen har nödvändiga kunskaper för att kunna bidra till att konsumenter och företag kan dra full nytta av den inre marknaden. En väl fungerande immaterialrätt, utformad i harmoni med en stark respekt för medborgarnas personliga integritet, är en grundförutsättning för att värna och EU:s konkurrenskraft. av förhandlingar lyckades vi under det svenska EU-ordförandeskapet nå en uppgörelse om hur ett gemensamt EU-patent ska utformas och regleras. är nu pådrivande för att även de få utestående frågorna ska kunna lösas ut . Parallellt med arbetet inom EU verkar vi för ett internationellt regelverk som uppmuntrar till innovation och teknikutveckling. Erfarenheterna av det som inneburit nolltullar för informationsteknologi är goda. EU förhandlar tillsammans med bland annat , och om ett särskilt handelsavtal, ACTA, som syftar till att förbättra respekten för redan befintliga immateriella rättigheter. är bland de starkaste förespråkarna för ökad öppenhet i förhandlingarna och för att bestämmelserna i avtalet blir proportionella, rättssäkra och väl avvägda med hänsyn till integritetsaspekter. Politiken måste gå i takt med den tekniska utvecklingen. Hinder, barriärer och nationell särlagstiftning får inte stå i vägen för nya sektorer och företags möjligheter att växa och utvecklas inom EU. Upprättandet av en digital inre marknad är därför en prioriterad framtidsfråga. Arbetet måste vara brett och leda till förbättringar på områden som konsumentskydd, immaterialrätt och tekniska standarder. Var ska skatter och moms betalas vid en digital transaktion? På vilket sätt kan en konsument ta del av sina rättigheter? Bristen på tydliga svar på den typen av frågeställningar skapar en osäkerhet som motverkar möjligheten för företag och konsumenter att dra full nytta av den inre marknaden. Valutan euro utgör en viktig del av den inre marknadens funktion. Euron har bidragit till att ge EU:s medborgare och företag ett enklare och effektivare betalningsmedel på den inre marknaden och har ökat investeringarna. Arbetet för att motverka hotet från protektionismen, som växte i styrka under finanskrisen, har till stora delar varit framgångsrikt. Det internationella handelssystemet har stått emot de värsta anstormningarna. Misstagen har inte upprepats. Liberalt sinnade länder har samarbetat nära och effektivt för öppenhet och mot protektionism. G20-ländernas ledare har gjort kraftfulla utfästelser, och WTO, , och EU har skapat verkningsfulla övervakningssystem. Trots att en del länder infört nya handelshinder har skadeverkningarna kunnat begränsas, och av den totala världshandeln har drabbats av nya handelsstörande åtgärder. Jag ser detta som en framgång och något att bygga vidare på. Vi lever i då prövas. Det är därför av yttersta vikt att vi slår vakt om och bidrar till ett robust internationellt handelssystem inom vilket ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. Förhandlingarna om ett nytt världshandelsavtal inom ramarna för WTO:s Doharunda har pågått , och de går fortfarande frustrerande långsamt. Ändå har vi tagit några viktiga steg framåt . Förhandlingsmaskineriet har rullats i gång igen i , och enighet har uppnåtts om ambitionen att avsluta rundan . Ett nytt globalt frihandelsavtal skulle innebära en välbehövlig vitamininjektion för världsekonomin på mer än . skulle det innebära en viktig säkerhetsspärr mot protektionistiska åtgärder. Vi kommer från svenskt håll att göra allt som står i vår makt för att föra processen framåt , även om det är uppenbart att det inte kommer att bli någon enkel uppgift att få till ett avtal inom den rådande tidsramen. EU förhandlar om frihandelsavtal med ett stort antal länder och grupper av länder. Bilaterala och regionala avtal kan inte ersätta den multilaterala processen men de utgör komplement som öppnar för bredare och mer omfattande liberaliseringar. är en tydlig röst i EU för så ambitiösa, heltäckande och förmånliga frihandelsavtal som möjligt med beaktande av partnerländernas utvecklingsnivå. Till detta bidrar även genom att undanröja handelshinder i tredje land. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har fått en tydligare roll i EU:s handelspolitik. Det innebär såväl utmaningar som möjligheter. kommer att arbeta aktivt för att samarbetet ska kunna utformas och fungera så effektivt som möjligt. Under det svenska EU-ordförandeskapet slutförhandlades det ekonomiskt betydelsefulla frihandelsavtalet med . Avtalet kommer att ta bort i stort sett samtliga tullar, och en rad andra hinder för handel och investeringar mellan de bägge ekonomierna. Förhandlingarna mellan och samarbetsråd, GCC, har pågått . Framsteg har gjorts, och endast två utestående frågor står i vägen för ett undertecknande. Med de länder som ingår i Euromedsamarbetet finns och förhandlas en rad avtal och överenskommelser. Vid ett ministermöte antogs en färdplan för det fortsatta handelssamarbetet . Efter ett kortare uppehåll har förhandlingarna med återupptagits. De fortskrider nu enligt plan. Med utgångspunkt i mandatet att förhandla om ett frihandelsavtal med de sydostasiatiska länderna inom Asean har bilaterala förhandlingar inletts med . Förhandlingar med andra Aseanländer förutses kunna inledas . Frihandelsförhandlingarna med och har slutförts. Detta är ett steg på vägen för att få till stånd ett regionalt associeringsavtal mellan EU och hela Andinska gemenskapen, där frihandel är en viktig del. Förhandlingarna om ett regionalt associeringsavtal med är också långt framskridna. Förhandlingarna med de sydamerikanska länderna inom sydliga gemensamma marknaden, , däribland , ligger fortfarande nere. Vissa steg har dock tagits för att de ska kunna återupptas. EU:s senast inledda frihandelsförhandlingar förs med . Dessa fortskrider enligt plan och i en positiv anda. EU:s grannskapspolitik syftar till att fördjupa våra relationer med närområdet. En viktig målsättning är att få till stånd associationsavtal innehållande starka frihandelskomponenter med bland annat , , och . Avtalen innebär en långtgående anpassning till och har därför stor betydelse för ländernas reformprocesser och demokratisering. Det är viktigt att stödja den långsiktigt positiva utvecklingen av handeln med och länderna på , inte minst som ett led i deras strävan efter EU-medlemskap. är den enda större ekonomin i världen som fortfarande står utanför WTO. Från svensk sida stöder vi en snabb rysk anslutning, givet att lever upp till de krav som ställs för att bli medlem i organisationen. Värdet av en ökad förutsägbarhet och transparens i den ibland nyckfulla ryska handelspolitiken skulle vara stort. Vår handel med har ökat dramatiskt , och landet är näst viktigaste exportmarknad utanför . För att den positiva utvecklingen ska kunna fortsätta måste vi med kraft verka för att minska de hinder som svenska och europeiska företag möter på den kinesiska marknaden. Att stärka respekten för immateriella rättigheter är centralt. välkomnar en ökad konkurrens, men den måste ske på lika villkor. är viktigaste handelspartner utanför . Handeln mellan och motsvarar av världens totala varuhandel och av tjänstehandeln. Det transatlantiska , , höll sitt fjärde möte i och är ett viktigt verktyg för att stärka samarbetet ytterligare. Det har länge funnits en rädsla inom EU för att ett frihandelsavtal med skulle störa de multilaterala förhandlingarna. Även från svenskt håll har vi framhållit det rimliga i att prioritera Doharundan. Skulle de globala förhandlingarna trots stora ansträngningar inte göra några framsteg tycker jag att det vore rimligt att ta frågan om ett transatlantiskt frihandelsavtal under övervägande. Politiken för rättvis och hållbar global utveckling, PGU, genomsyrar hela regeringens arbete, och handelns potential som verktyg för fattigdomsbekämpning har tydliggjorts, inte minst av BRIC-ländernas imponerande ekonomiska framsteg. vill att fler länder ska kunna ta del av de fördelar som det innebär att kunna verka på världsmarknaden. Detta är viktigt, inte minst mot bakgrund av att många av de allra fattigaste människorna och länderna drabbades särskilt hårt av den ekonomiska krisen. Genom att riva tullmurar och ta bort tekniska handelshinder och handelsstörande subventioner kan vi öppna upp vår marknad för utvecklingsländer och växande ekonomier som försöker skapa bättre förutsättningar för inhemsk produktion och tillväxt. är pådrivande för att breda och utvecklingsvänliga ekonomiska samarbetsavtal, så kallade EPA, ska kunna ingås med en lång rad länder i , och . verkar vi för att EU ska reformera handelsstörande och direkt utvecklingsfientliga regler och system på egen hand. Delar av den gemensamma jordbrukspolitiken är bland de tydligaste exemplen, men även och de handelspolitiska skyddsinstrumenten måste förändras. Som resultatskrivelsen för PGU visat har en hel del framsteg gjorts . EU:s jordbrukspolitik har blivit mindre handelsstörande, till exempel genom minskad intervention och ytterligare frikoppling av direktstöden. De minst utvecklade länderna har fått tull- och kvotafritt tillträde till EU:s inre marknad även för de tidigare undantagna varorna ris och socker. Bristande resurser och kapacitet försvårar utvecklingsländernas möjligheter att ta del av frihandelns positiva effekter. har varit pådrivande internationellt för att det handelsrelaterade biståndet, Aid for Trade, ska öka och effektiviseras. Utbetalningen av handelsrelaterade bistånd har ökat . Handelspolitiken kan och bör utgöra ett verktyg för att främja en hållbar utveckling. Redan vid det stora klimatmötet i lyfte vi från svenskt håll fram förslaget om att utöka den gröna frihandeln genom att ta bort tullar och handelshinder för miljö- och klimatvänliga varor, tjänster och teknologier. Intresset för en sådan reform har steg för steg stärkts, och jag hoppas att vi ska kunna få se konkreta resultat . Tack vare svenska insatser ges utvecklingsländer dessutom möjlighet att delta i viktiga processer för standardisering av klimatprodukter. Genom att utvecklingsländer deltar i och påverkar processerna från början, och får stöd att stärka sin kapacitet att leva upp till internationella standarder, ökar deras möjligheter att ta del av den viktiga, växande marknaden för miljö- och klimatprodukter. Det ökade klimatengagemanget får däremot inte bli en ursäkt för att införa nya handelshinder. Det skulle skada världsekonomin och försämra möjligheterna till effektiva och hållbara lösningar. Idén om att använda strafftullar är därför farlig. är ett handelsinriktat land, men vi ska inte handla med allt och inte med alla. Därför är en effektiv och strikt exportkontroll viktig. kontrollerar utförseln av försvarsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Regeringen välkomnar att EU:s uppförandekod om vapenexport kunde antas som gemensam ståndpunkt . Vi arbetar aktivt för en internationell uppgörelse om ett globalt folkrättsligt bindande vapenhandelsfördrag, ett . export domineras av ett fåtal större företag. Det gör oss sårbara. Därför är det en viktig uppgift för regeringen att bistå små och medelstora företag som vill växa, utvecklas och internationaliseras. Den enskilt viktigaste exportfrämjande åtgärden utgörs av ett bra företagsklimat. Därför måste arbetet för att göra det enklare och mer lönsamt att driva företag, anställa och expandera fortsätta. Främjandet kan bidra till att sänka trösklarna för företag som vill ta sig ut i världen och utgör därför en kärnverksamhet för ambassader och konsulat. Utlandsmyndigheterna fyller även en viktig roll för att sprida en positiv och intresseväckande Sverigebild. kan med sina 66 kontor i 56 länder och med regionala exportrådgivare på plats i samtliga svenska län bistå företag med information, marknadsanalyser och rådgivning i alla faser av exportprocessen. Invest in , med kontor i , , , , och snart även , arbetar aktivt för att utländska företag ska investera i , både genom direkta kontakter och rådgivning och genom att skapa ett större intresse för som investeringsland. En positiv bild av i omvärlden utgör en viktig konkurrensfördel. Därför är Svenska institutets arbete med att sprida information om och kartlägga Sverigebilden viktigt. officiella webbportal, , finns tillgänglig på ett antal olika språk, däribland kinesiska och snart även arabiska. Deltagandet vid världsutställningen i i en möjlighet för möten, dialog och nya kontakter under temat Spirit of Innovation utgör ett utmärkt tillfälle att sprida en positiv Sverigebild. I tider av ekonomisk instabilitet blir vikten av exportfinansiering och exportgarantier extra tydlig. AB och kan bistå svenska företag med detta, något som är centralt inte minst för våra möjligheter att konkurrera på lika villkor med andra . Förstärkningarna av verksamheten har haft en avgörande betydelse för det svenska näringslivets möjligheter att klara sig igenom ett mycket kritiskt skede. myndighet för utrikeshandel och handelspolitik bistår regeringen med analyser och underlag, ansvarar för ett center som hanterar handelshinder som anmälts av företag och privatpersoner samt stöder på många andra sätt arbetet för en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll fyller en viktig funktion som ansvarig myndighet för ackreditering och marknadskontroll. Arbetet bidrar till mål som konkurrenskraft, produktsäkerhet och en hållbar utveckling. En rad andra myndigheter och organisationer , olika handelskammare, företagsnätverk, och , för att nämna några bistår på andra sätt företag som vill verka på den internationella marknaden. Det ska vara enkelt och lätt att som företagare i alla delar av landet hitta fram till den hjälp eller information man behöver. Så har det inte alltid varit, och så är det inte heller alltid . Vissa framsteg har gjorts, bland annat genom samlokaliseringar och lanseringen av hemsidan . Men regeringen fortsätter arbetet med att stärka samarbetet mellan de myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Särskilt stor betydelse har det statliga främjandet för möjligheten att verka på svåra marknader där möjligheten att ta sig förbi hinder, barriärer och korruption ofta är särskilt problematisk. Regeringen har lagt stor vikt vid delegationsresor och främjarinsatser riktade mot länder i och . Arbetet har varit ett led i strävan efter att bredda exportprofil och bidra till möjligheten för svenska företag att komma in tidigt på nya snabbt växande marknader. Intresset för svensk miljöteknik är stort runt om i världen, och exportplattformen Symbiocity som lanserades bidrar till att omsätta detta i konkreta affärer. Plattformen har använts av många viktiga aktörer i ett stort antal länder och även vidareutvecklats för att bättre fånga in specifika delområden. och arbetar med gemensamma satsningar som syftar till att främja exporten och internationaliseringen av svensk hälso- och sjukvård. Även detta är ett område där det runt om i världen finns ett stort intresse för svenska lösningar. Ska vi kunna dra full nytta av den alltmer globaliserade ekonomin måste alla resurser användas på bästa sätt. En tillgång för att stärka handeln utgörs av de många svenskar som har en bakgrund i ett annat land. För att lyfta fram och uppmuntra användandet av de kunskaper om marknader, kultur och språk som dessa personer besitter har regeringen initierat Projekt . Detta har resulterat i upprättande av nätverk över hela och flera delegationsresor. Svenska företag är bland de bästa i världen på att arbeta med CSR, företagens sociala ansvar. Detta stärker bilden av , och det stärker vår konkurrenskraft. Regeringen uppmuntrar näringslivet att tillämpa riktlinjer för multinationella företag och att ställa sig bakom de tio principerna om respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetsvillkor, miljöansvar och anti-korruption i FN:s Global Compact. är vi tydliga med att engagemanget i dessa viktiga frågor är och ska vara företagsägt och företagsdrivet. Att argumenten för frihandel och öppenhet är många vet vi sedan gammalt i . förklarade den österbottniska prästen och riksdagsmannen hur den fria handeln och de fria näringarna utgör själva fundamentet för en blomstrande ekonomi. Det var innan gjorde samma sak för en lite bredare publik 1776. Att det fria utbytet dessutom kan bidra till fred och samförstånd har visats, inte minst genom den mer än halvsekellånga europeiska integrationsprocessen. Det ligger en hel del i det som den franske ekonomen sade: Om inte varor korsar gränserna kommer soldater att göra det. Att handeln skapar tillväxt, välstånd och samförstånd är givetvis viktigt. Men vi får inte glömma bort att frihandeln dessutom vilar på ett starkt moraliskt fundament. Frihandeln är nämligen i grunden inget annat än en förlängning av individens rätt att med så liten statlig inblandning som möjligt byta vad hon har mot det hon vill ha. Inom den internationella handelspolitiken tappas ibland den lilla människan bort. Vinsterna räknas i miljarder och antalet berörda i hundratals miljoner människor. Därför kan det vara nyttigt att anlägga ett mer långsiktigt perspektiv emellanåt. Dagens strävan efter att montera ned kvoter, tullar och handelshinder handlar nämligen i grunden om samma strävan som föranledde oss att riva tullstaketen runt våra svenska städer 1810. Det handlar om att utöka den enskildes frihet och möjligheter till utveckling. Det handlar om att stärka möjligheterna till frivilliga och ömsesidigt gynnsamma utbyten mellan människor inte mellan multinationella företag, inte mellan nationer, inte mellan grupper av länder utan mellan just människor. 2 (): Tack, handelsministern, för att vi har fått ta del av regeringens handelspolitiska deklaration som innehåller ganska mycket! Inför det känns det lite som och , utifrån den här korta tiden och möjligheten att ställa frågor om max . Men handelsministern talade om den lilla människan, och den lilla människan är viktig i ett frihandelsavtal. Just därför skulle jag vilja börja med det som jag saknade allra mest i den här handelsdeklarationen. Det är faktiskt det som handlar om fackliga rättigheter. Det har inte lyfts fram och prioriterats på något sätt från svensk sida och den borgerliga majoriteten i den här handelspolitiska deklarationen, det som är så oerhört viktigt. Det var också en annan sak som jag saknade. nuddade handelsministern vid det. Det gäller krav när det gäller frihandeln det är i alla fall det som vi vill från oppositionens sida. Det handlar alltså om att vi ska få bort alla tullmurar och subventioner och att det ska vara tydligt. Ministern nämnde det , men jag saknar konkret att det är ståndpunkt. Sedan har en sådan här handelspolitisk deklaration också en prislapp i pengar.