prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Men jag vågar nog ändå påstå att du har fel. Prishöjningen beror visst på att det är kraftbrist i . Prisökningen har inte märkts tidigare eftersom den har fördelats ut över hela landet. Men när man gör prisområdesindelningen kommer prisskillnaden att bli tydlig. Skälet är att det är ont om kraft i och att det inte finns tillräckligt med överföringskapacitet norrifrån. Det är problemet. 266 (S) replik: Det är helt riktigt, och det grundar sig i domen från EU, att det här kom osedvanligt olämpligt för med tanke på att vi hade behövt ha till för att bygga ut stomnätet för el. Det är ingen tvekan om det, och det är bara att beklaga. Sedan har jag inte försökt att använda någon härskarteknik, men jag var faktiskt tvungen att tala om att det fanns några sakfel, och jag ville inte vara elak och bara påpeka att du hade fel i det här fallet. Men jag tror att det här kommer att klarna . 267 (M) replik: Min poäng var just den att det är ett problem att den dåvarande socialdemokratiska regeringen inte tog sitt ansvar. När man stängde två kärnkraftsreaktorer och 2005 hade det varit på sin plats att sätta fart på utbyggnaden av kraftöverföringen. Då hade vi inte haft de här problemen . 268 (S) replik: Det är väl ändå ett faktum att den största elproduktionen med vattenkraft sker i norra , medan kärnkraftverken ligger i i de tätbefolkade områdena, både Forsmark och till exempel, så den där argumentationslinjen håller nog inte riktigt. Det är naturligtvis oerhört viktigt att vi bygger ut alternativa energikällor i hela och inte minst i . Det är därför som vi tycker att det är så oerhört viktigt att vi får många olika, mindre energikällor. Det kunde också vara intressant att höra vad tycker eftersom han är en så stor anhängare av kärnkraft. Ska vi då också ha uranbrytning i ? 269 (M) replik: Jag instämmer gärna i att det visst är ett problem för att vi inte har någon vattenkraft. Men just därför blir det extra tydligt att man inte bör plocka bort fungerande kraftkällor innan man har någonting lämpligt att ersätta dem med alternativt har förbättrat möjligheten att överföra kraft från andra områden. Problemet är att den gamla socialdemokratiska regeringen gjorde båda delar. Man stängde ned kärnkraften och byggde inte ut överföringskapaciteten. Då får man de problem som vi har just . Uranbrytningen kan vi återkomma till vid ett annat tillfälle. 270 (S) replik: Ja, men om vi ska göra en riktig historiebeskrivning fattade vi beslut i den blocköverskridande överenskommelsen som fanns om att göra en teknisk upprustning av de tio kvarvarande kärnkraftverken, vilket ger minst lika mycket elproduktion som de två reaktorerna som stängdes i . Historiebeskrivningen är alltså inte korrekt, för det här tog vi ansvar för. Vad vi har sagt sedan är att vi successivt ska avveckla kärnkraften i takt med att vi får annan energiförsörjning. 271 (M) replik: Faktum kvarstår ändock, , att vi faktiskt har brist i söder. Och det blir väldigt tydligt när prisområdesindelningen sker att vi har en stor brist i söder, för annars hade inte priset stuckit upp i söder på det vis som det gör. Det hjälper inte att man har sagt att man ska uppgradera den befintliga kärnkraften. Det är väl alldeles utmärkt att man gör det, men det har ju visat sig att det inte räcker. I prisområde 4 har vi ingen kärnkraft alls när är stängt, och då blir det en brist. 272 (MP) replik: talar väl om kärnkraften. Men när man talar om elproduktion är det viktigt att ha ett helhetsperspektiv, ett livscykelperspektiv. kärnkraft kräver uran som bränsle. hade brytning av uran nära mina hemtrakter i , . Uranbrytningen i upphörde därför att de lokala protesterna blev så starka och miljöpåverkan bedömdes som stor. Därför importerar allt uran från andra länder. Min fråga till dig, , är: Hur ser du på att importerar uran från områden i världen där lokalbefolkningen drabbas? Och hur ser du på eventuell ny brytning av uran i ? 273 (M) replik: Min poäng är att vi måste ta ansvar för en fungerande energipolitik i hela landet. Vi måste säkerställa att vi har elförsörjning som fungerar överallt och inte bara i någon del. Kärnkraften är ett viktigt ben, och det finns två andra, vattenkraft och förnybar energi. Inom varje område finns det problem. Vattenkraften är inte bekymmersfri, och det är inte de förnybara bränslena heller. Kärnkraften har sina problem. Det är klart att man kan tänka sig att man bryter uran i . Man kan också tänka sig att man importerar det från andra håll. Jag menar att man måste se det som en helhetslösning där de tre slagen samverkar med varandra. 274 (MP) replik: Jag noterar att inte gärna vill tala om uran just för att det är så problematiskt. talar om att ta ansvar för hela energipolitiken. Ska man ta det ansvaret måste man också se till vilka konsekvenser den svenska energipolitiken ger i andra länder. Hur ser du på att ta ansvar när vi importerar uran som kommer från områden som är tveksamma? Vilket ansvar tycker du att har i den situationen? 275 (M) replik: Jag tycker att vi i är bra på att ta ansvar, både för den uran vi importerar och på att förvara det avfall som uppkommer efter att bränslet har använts i kärnkraftverken. Det vi inte har varit så bra på att ta ansvar för är energiförsörjningen i sin helhet i landet. Där har det funnits en stor brist på ansvar. Den bristen får nu betala för i form av högre elpriser. 276 (MP): Denna första gång jag står i talarstolen här i kammaren vill jag ägna åt att tala om något som påverkar många människor både och , nämligen kärnkraften. , 2010, skulle kärnkraften ha varit avvecklad, i alla fall enligt det beslut som svenska folket tog i en folkomröstning 1980 om svensk kärnkrafts framtid. På mycket tveksamma grunder beslutade den moderatledda regeringen att gå emot folkomröstningsresultatet och tillåta ny kärnkraft. Har kärnkraften blivit säkrare? Har uranbrytningen blivit mindre problematisk? Finns det en slutförvarslösning i för det kärnavfall som är farligt ? Det finns inget nytt med kärnkraften som motiverar att regeringen har tagit ett beslut som tillåter ny kärnkraft i . Kärnkraften är lika smutsig från vagga till grav, nu som alltid. Ändå väljer den moderatledda regeringen att fatta ett beslut om ny kärnkraft som totalt strider mot det tidigare beslut som svenska folket har fattat. Regeringens beslut om ny kärnkraft kunde inte ens vänta till efter valet. Om man hade väntat hade svenska folket fått diskutera och rösta i kärnkraftsfrågan. Det folkliga inflytandet i kärnkraftsfrågan har varit litet. Det är dags att vi diskuterar vilken roll kärnkraften ska ha i . vill avveckla svensk kärnkraft för att den har stor inverkan på många människor som inte har en möjlighet att påverka detta beslut. Det handlar om människor i andra länder och kommande generationer. Kärnkraft i kräver bränsle som uran. Det uran som används i våra kärnkraftverk importeras från områden i världen som är ganska fattiga och där människor och miljö drabbas. Att uranbrytning är en icke önskvärd verksamhet märks tydligt i det lokala motstånd som finns på de orter i där uranbrytning ser ut att kunna bli aktuell. I flera kommuner i landet där utländska företag söker efter uran finns stor och bred politisk enighet mot uranbrytning. Det är uppenbarligen en verksamhet som ingen vill ha i sin närhet. När uranet har använts blir det till radioaktivt avfall. Det är ett avfall som är så farligt att det måste hållas avskilt från människor . Det är så långa tidsperspektiv att det är svårt att överblicka. De äldsta rester man har funnit av homo sapiens är ungefär så gamla. Att fortsätta producera ett sådant avfall är ett brott mot kommande generationer. Kärnkraften som energislag innebär många och stora problem. Som tur är finns det alternativ. står inför ett vägval i energipolitiken. Antingen kan vi hålla fast vid det omoderna kärnkraftssystem som vi har eller så kan vi fortsätta utvecklingen av ett förnybart energisystem. Kärnkraften och dess betydelse i världen minskar. Det visar också en global utblick. Flest kärnkraftverk i världen fanns det 2002. har det avvecklats fler kärnkraftverk än det har byggts nya. Det som i stället växer är den förnybara energin. Utvecklingen av förnybar energi i form av vindkraft, solenergi, bioenergi och vågkraft bara fortsätter gå framåt. bedöms få ett stort elöverskott. bedömer att elöverskottet kan bli upp till , vilket är ungefär hälften av vad våra kärnkraftsreaktorer gav . Överskottet kan bli ännu större med nya politiska styrmedel. Jag vill kämpa för att ska ha ett modernt och miljövänligt energisystem. Det ska vara ett system som inte lämnar smutsiga avtryck på vare sig andra människor i världen eller kommande generationer. Möjligheterna att avveckla svensk kärnkraft och att ställa om till förnybar energi har aldrig varit bättre. Låt oss göra det! I detta anförande instämde , , och (alla MP). 277 (M) replik: Kärnkraften behövs för att säkra våra jobb och vår välfärd. Alliansen har tagit ansvar för en långsiktig energiförsörjning. vill avveckla kärnkraften. Inte heller i anförande fick vi besked om när nästa reaktor ska stängas. Därför frågar jag och : När ska nästa reaktor stängas? 278 (MP) replik: talade om jobbmöjligheter. Jag är helt övertygad om att det finns större jobbmöjligheter i att bygga ut den förnybara energisektorn än i att hålla kvar vid dagens kärnkraftverk. Detta ser vi inte minst i som har haft en enormt positiv utveckling i den förnybara energin där det har skapats tiotusentals nya jobb. Är det jobbmöjligheter vi vill ha i vårt energisystem ska vi satsa på det förnybara och låta kärnkraften höra till det förflutna. I vilken takt vi kan avveckla kärnkraften beror givetvis på hur snabbt vi kan bygga ut alternativen. Ett första viktigt steg är att sluta ge subventioner till kärnkraften, både direkta och indirekta subventioner. Då kommer vi ganska automatiskt att se att de förnybara energislagen kommer att växa. I och med det kommer utrymme ges att avveckla kärnkraftreaktorer i . 279 (M) replik: Alliansens energiöverenskommelse möjliggör både en utvidgning av kärnkraften och satsningar på förnybar energi. Tyvärr fick jag inget tydligt svar från vad gäller datumet för avveckling av kärnkraften. 280 (MP) replik: Det är ganska uppenbart att om man fortsätter ge otydliga besked om kärnkraften och vilka subventioner den ska få kommer inte de förnybara energislagen att få samma möjlighet att bygga ut. Jag har träffat vindkraftsföretag som säger: Om ni bara kunde ge ett tydligt besked från politiken om när och hur och i vilken takt kärnkraften ska avvecklas kommer vi att våga bygga ut. Jag tycker att det är uppenbart att man inte kan både satsa på ny kärnkraft och tro att den förnybara energin ska kunna fortsätta att växa. Det är viktigt att i det här vägvalet tala om vilken väg man vill gå. Vi i är väldigt tydliga med vad vi vill i energipolitiken. Vi vill avveckla kärnkraften. 281 (FP) replik: Det blir ett inlägg liknande det som min kollega hade. Det är intressant att lyssna på när hon pratar om att kärnkraft är dåligt och smutsigt, att det ska fasas ut och att vi inte respekterar gamla beslut. Jag tycker att det är en bra överenskommelse som alliansregeringen fattade beslut om före valet. Om ni hade vunnit valet hade ni kunnat riva upp det. har den här regeringen fått sitta kvar. Jag tycker att det är synd att du inte nämner att vi inte fick forska om kärnteknik. Det har skett en teknisk utveckling. satsar på förnybart, och satsar på förnybart. Det finns en framtid. Vi behöver detta inte minst sett ur ett arbetsmarknadsperspektiv. Frågan är om har stöd i sin rödgröna allians för att fasa ut i den takt som MP vill. 282 (MP) replik: Det finns ett mycket tydligt besked i den rödgröna överenskommelsen om kärnkraften, nämligen att vi ska avveckla den och att vi varje mandatperiod ska göra en bedömning av hur många reaktorer man kan avveckla just den mandatperioden. Det är ett väldigt tydligt rödgrönt besked. Det är intressant att du nämner och . Där försöker man bygga ny kärnkraft. Det är de enda länder i där man bygger ny kärnkraft. Man har sett att det har blivit mycket dyrare och tar än man trodde från början. Verkligheten i och visar att kärnkraften varken är billig eller någon snabb lösning på ett energiproblem. 283 (FP) replik: Jag konstaterar att vår energiöverenskommelse satsar både på kärnkraft och alternativ. tar vi hänsyn till den elintensiva industri som har. Jag lyssnar in att inte har räknat på konsekvenserna av förslaget. 284 (MP) replik: Jag tycker att det är problematiskt att alliansen försöker göra sken av att vilja satsa på förnybart som man tillåter utbyggnad av ny kärnkraft. Om man pratar med dem som jobbar med förnybar energi säger de att det här beslutet leder till stor osäkerhet inom branschen och osäkerhet om i vilken takt man vågar investera i det förnybara. 285 (M): Den store hockeylegenden gav följande svar på frågan om hur han trots begränsade fysiska resurser blev en av de största genom tiderna i sin sport: Jag åker dit där pucken kommer att hamna, inte dit där pucken är. Det handlade helt enkelt om att vara steget före i såväl tanke som handling. Det var hans recept på framgång. Denna insikt fick den dåvarande guvernören i , , att våga tänka och satsa nytt på skola och utbildning och ge barnen där verktyg av helt annat snitt än de varit vana vid. rullade 36 000 Ibooks ut till elever i och gav dem ett nytt instrument för inlärning. Man satsade på one-to-one-learning, eller en till en som det alltmer spritt kommit att heta i . Varje elev fick sin egen bärbara dator. blev starkt kritiserad och många ansåg att eleverna hade varit mer betjänta av att få en egen motorsåg och i övrigt förberedas för ett liv inom det klassiska skogsbruket. King stod på sig och kan han och övriga bakom det drastiska skolbeslutet konstatera att satsningen varit lyckad. Kvaliteten har förbättrats. Man kan bland annat se att eleverna skriver mer och bättre och att deras intresse och engagemang har ökat och ökar. I har vi också många intressanta och framgångsrika exempel. Ett av dem är den duktiga i utanför som har använt datorn i skriv- och läsinlärningen för sina skolnybörjare, det vill säga för mycket unga elever. Hennes arbete vittnar om att arbetssättet lett till att de duktiga inte bromsas upp och att de som behöver mer tid inte tappar självförtroendet. har en regering som med kraft och energi omarbetar den svenska skolan. Stora satsningar görs för att fokusera på kunskap och utveckling. ska åter bli en kunskapsnation av högsta rang. Vi behöver kunskaper som kan hävda sig i en allt tuffare internationell konkurrens. Runt omkring oss växer nya kunskapsnationer och nya kunskapsområden fram. Världen står inför en rad förändringar och utmaningar som bäst möts med kunskap. En stark och modern skola ger eleverna de bästa förutsättningarna. Det vi med säkerhet vet om framtiden är att oavsett vad som händer kommer behovet av utbildning att vara stort, och vi kommer att behöva en ny kompetens, nämligen den digitala. Det innebär att en rad saker måste säkerställas i det framtida arbetet med den svenska skolan. Det måste vara en självklarhet att varje lärare ska ha sin egen dator. De människor som är vår främsta tillgång när det gäller att utveckla vår kunskapsnation ska naturligtvis ha de bästa redskapen. Detsamma ska förstås gälla eleverna. Det finns en rad framstående skolor och kommuner som har påbörjat arbetet med att säkerställa bästa möjliga redskap för eleverna. De är än så länge ganska få sedda i nationellt perspektiv, men de är viktiga som erfarenhetsreferenter och inspiratörer. När påbörjade sitt arbete inriktade han sig på elever i årskurs 8 och 9. Det är bra. Det är viktigt att de äldre eleverna får datorer, men sett ur ett perspektiv där man utgår från elevernas behov och tar ett helhetsgrepp om en modern undervisning ska också de yngre barnen ha en egen dator. Det är ett sätt att ge elever med funktionshinder helt nya förutsättningar. Otaliga är de människor som kan vittna om hur skolan inleddes med misslyckanden som sedan bekräftades om och om igen. Det kan vara funktionshinder som dyslexi där svårigheten att skriva och stava gör att många tappar lusten och upplever ett misslyckande som stora delar av den fortsatta skolgången sedan kommer att präglas av. finns det teknik som kan hjälpa våra barn. Inget kan någonsin ersätta en lärare och den undervisning läraren kan ge. Ingen teknik i världen kan ersätta en mänsklig kontakt och vad den kan förmedla. Men det är dags att sluta vara teknikfientlig eller teknikrädd och tro att vi lämnar barnen vind för våg i okända vatten. I stället bör vi ta till vara den kunskap som finns för att gagna våra barn. Den ska hjälpa till att utveckla vår skola och våra elever. Om ska vara ett utbildningsmässigt framtidsland är det helt avgörande att skolan tar avstamp i EU:s nyckelkompetenser och i de centrala framtidskompetenserna, till exempel kritiskt tänkande, problemlösning, samarbetsförmåga, global kompetens, IT-kompetens, kreativitet och innovativ kompetens. För det behövs moderna verktyg. Det är dags att vara där pucken ska komma, inte där den är. åker många svenska lärare och andra utbildningsinvolverade till på studiebesök. Man vill ta del av de goda finska resultaten. Tar vi detta på största allvar finns det goda förutsättningar att det är hos oss framtidens studiebesök kommer att göras. I detta anförande instämde och (båda M) samt (FP). 286 (MP): Jag står i kön vid kopiatorn på tillsammans med en professor och en docent. De ska kopiera sina ansökningar om forskaranslag. Att jaga forskarpengar är många professorers, docenters och lektorers vardag på högskolor i . Många högskolor har bara möjlighet att bedriva forskning inom vissa områden. Så är det till exempel för högskolan i mitt hemlän, , som har campus i och och högskolor med flera professionsutbildningar bland annat lärare, sjuksköterskor, ekonomer och civilingenjörer. Det är u:et i som gör det. Det avgör anslagets storlek för forskning snarare än antalet studenter. Jag ska ta ett exempel från årets budgetproposition. Skillnaden mellan och är 325 heltidsstudenter. Men skillnaden i anslag för utbildning och universitetsforskning är . Det kan inte vara rimligt. Det finns fler lika orimliga exempel, men jag nöjer mig med denna illustration. Vi har också universitet som får pengar över. gjorde ett överskott 2009 på , i huvudsak på obrukade forskningsmedel. Det kan man bedriva en hel del forskning för och avlöna flera doktorander. Det är bara att gratulera . På högskolorna är forskningsanslaget lägre eftersom de inte har universitetsstatus. Det är anledningen till att det på våra högskolor finns ett antal så kallade jägare som varje termin jagar fakultetsmedel för att kunna bedriva forskning. Detta omöjliggör en stabil grund för forskning och forskarutbildning som fyller regionens behov. har 80 procents extern finansiering. Det är högst i hela landet. Tyvärr är det svårast att få extern finansiering till områden som skola, vård och omsorg. Det är områden som alltid är aktuella och speciellt i valtider. Det är områden som bör bedriva mycket forskning inom. Risken är att forskare försvinner dit pengarna finns och att regionen tappar spetskompetens. Utan forskande lärare förlorar högskolor examensrätter. Det är trist och en stor förlust för en region att professorer, docenter och andra disputerade söker sig till andra lärosäten, det vill säga till universitet, för att få möjlighet att forska. Kraven på forskningsbas har ökat kraftigt , till exempel inom lärarutbildningen. Egen forskarutbildning är ett minimikrav enligt . är ett exempel där det endast bedrivs forskning inom ett begränsat område. På handlar det om teknikområdet och utöver det begränsad forskarutbildning inom ekonomi och didaktik. Det innebär att högskolan inte kan bedriva långsiktig forskarutbildning utan ökade fakultetsmedel för andra områden. Det är ironiskt nog de områden som det är svårast att få externa medel till. För att åstadkomma detta söker fakultetsmedel inom alla utbildningar som är professionsinriktade. Det är nödvändigt att skillnader i fakultetsmedel för universitet och högskolor minskar och att det inte, om man bara är högskola, innebär att det blir mindre forskning i regionen och att man på så sätt riskerar färre utvecklingsmöjligheter. Det är i alla fall glädjande att ska göra en granskning av användningen av statliga forskningsanslag vid universitet och högskolor. Jag hoppas att det resulterar i ett förslag som ger alla lärosäten möjligheter till forskning på lika villkor oavsett om de är universitet eller högskola. vill inte bli ett miniuniversitet utan en stark högskola med professionsinriktning som gynnar regionen ett gott exempel på en av högskolor som bedriver utbildningar som är viktiga för regionen. Låt hela leva behöver inte bara innebära grödor utan kan även innebära forskning. 287 (FP): Kvaliteten i svensk skola är vår viktigaste utmaning. Resultaten behöver höjas, och andelen behöriga lärare måste öka. Men vi måste också vidta åtgärder för att eliminera skolket och mobbningen i skolan. Därför ser jag gärna att en skolfridslag införs i skolan. En annan utmaning är att förändra attityden till utbildning att det är en möjlighet att ta vara på som elev. Vi behöver vidare fortsätta den systematiska uppföljningen av kunskapsmålen. För denna hållning har kritiserats, inte minst av socialdemokratiska företrädare. Jag välkomnar regeringens satsning på Lärarlyftet. Nytt är att även lärare utan behörighet erbjuds vidareutbildning. Införandet av en lärarlegitimation är viktig för att lärarkompetensen ska säkerställas. Det är enligt mig den absolut viktigaste faktorn för att höja resultaten. Betyg är också ett viktigt instrument ju tidigare utvärdering av resultaten, desto bättre. Det förslag som ska behandlas i är viktigt. Det handlar om tydligare betygskriterier och fler betygssteg. Elever måste tidigt få signaler om hur det går i skolan. När det behövs ska extra stöd sättas in för att de ska uppnå målen. Andelen elever som lämnar med fullständiga betyg måste öka. Förkunskaperna hos eleverna är direkt avgörande för resultaten och genomströmningen i gymnasieskolan. Många kommuner har bekymmer med att många elever inte klarar något av ämnena svenska, matematik eller engelska. Här ser vi att det är matematikämnet som är den stora utmaningen. Regeringen kommer att förstärka satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik. Vi får inte blunda för alla elever som fått snälla G-betyg av sina lärare trots att de inte uppnått målen. Detta bidrar enligt mig till en kvalitetssänkning i skolan, avhopp och utslagning från skolan. Signalen till är central: Det man presterar i ska ha betydelse när man söker till gymnasieskolan. Vi avvisar därför det som länge har drivit om en betygsfri grund- och gymnasieskola. nöjer sig inte med krav på minst G i svenska, engelska och matematik vid intagning till gymnasiet. Vi tror inte att det är tillräckligt. I debatten verkar det mer handla om hur enkelt det ska vara att börja i gymnasiet än om gymnasieskolans faktiska uppdrag, nämligen att svara för kompetensförsörjningen till arbetslivet och högskolestudier. införs en ny gymnasieskola där intagningskraven höjs. Detta, fru talman, är ett intressant agerande eftersom främst Socialdemokraterna kritiserat och regeringen för att vi med den nya gymnasiereformen sänker kraven på eleverna. Faktum är att vi går från krav på G i tre ämnen till åtta respektive tolv ämnen. Skolpolitiken ska ställa krav och ha höga förväntningar. Vi ska inte acceptera en skola där elever utan förkunskaper tillåts gå vidare. Jag har under mina år som skolpolitiker kämpat mot den socialdemokratiska skolpolitiken, särskilt den regel som infördes av skolminister då hon ville lösa problemet med IV-programmet genom att meddela: Eleverna kommer i fortsättningen att läsa in ämnen som de läser ett gymnasieprogram.