prot · GX09129 · 2010-06-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 24, 25 och . 2 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från EU-nämndssammanträdena och inkommit. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:412 Till Interpellation 2009/10:412 Cabotage på väg av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella möten och resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:422 Till Interpellation 2009/10:422 Den nordiska modellen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:434 Till Interpellation 2009/10:434 De som är nollklassade av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade externa aktiviteter. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:437 Till Interpellation 2009/10:437 Återinträde i sjukförsäkringen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade externa aktiviteter. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:447 Till Interpellation 2009/10:447 Stupstocken i sjukförsäkringen och dess konsekvenser av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade externa aktiviteter. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:457 Till Interpellation 2009/10:457 Långsiktig och hållbar socialförsäkring av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade externa aktiviteter. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:471 Till Interpellation 2009/10:471 Svenska höghastighetsbanor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella möten och resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:474 Till Interpellation 2009/10:474 Ökade klyftor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade externa aktiviteter. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:475 Till Interpellation 2009/10:475 Individuell bedömning och information om sjukförsäkringen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade externa aktiviteter. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:492 Till Interpellation 2009/10:492 Kriminalvårdens resurser av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2009/10:494 Till Interpellation 2009/10:494 Finansieringen av ny Skurubro av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella möten och resor. () Enligt uppdrag Interpellation 2009/10:497 Till Interpellation 2009/10:497 Privatiseringar och avregleringar av grundläggande samhällsfunktioner av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella möten och resor. () Enligt uppdrag 4 § Svar på interpellationerna 2009/10:392, 427 och 467 om bostadsbyggandet 1 Statsrådet (): har frågat mig dels hur jag tolkar statistiken över nyproducerade bostäder och om jag mot bakgrund av dessa siffror skulle ha velat agera annorlunda, dels hur jag avser att stimulera bostadsbyggandet . har frågat mig dels om jag är tillfreds med resultatet av borttagandet av investeringsstöd till nyproduktion, dels vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att snabbt öka bostadsbyggandet. har frågat mig dels om jag kommer att agera utifrån att det låga bostadsbyggandet och den tilltagande bostadsbristen är ett hot mot sysselsättningen, dels om jag före valet avser att fatta beslut om åtgärder för att få i gång bostadsbyggandet. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. tar i sin fråga utgångspunkt i en interpellationsdebatt oss emellan 2006, då jag, med rätta, ansåg att det var för tidigt att utvärdera regeringens politik. kan vi börja se effekterna av regeringens politik, och det vi kan se visar att oro har kommit på skam. När och jag debatterade bostadsbyggandet i denna kammare för nästan precis påpekade jag att liksom världen i övrigt genomgått en finanskris men att det fanns tydliga tecken på att bostadsbyggandet åter började skjuta fart. Vi kan nu konstatera att det ser ännu ljusare ut än vad jag då vågade hoppas. Av prognoser från framgår att nyproduktionen kommer att öka med jämfört med föregående år. beräknar att nyproduktionen kommer att öka med . har också redovisat hur kommunerna bedömer bostadsbyggandet . Även om dessa siffror är mer osäkra är det intressant att notera att nybyggandet kan komma att nå av volymerna . Om det slår in innebär det att nyproduktionen, utan subventioner, kommer att vara högre än den var under något enda av de tidigare elva åren då Socialdemokraterna satt i regeringsställning. Regeringen har avskaffat de statliga stöden till bostadsbyggande för att få en fungerande bostadsmarknad med aktörer som verkar i en sund konkurrens och producerar bostäder som efterfrågas. Regeringen har också skapat långsiktigt hållbara spelregler på hyresmarknaden genom den proposition om kommunala allmännyttiga bostadsföretag och reformerade hyressättningsregler som behandlas av . Sammantaget innebär dessa åtgärder att osäkerheten om villkoren för den som vill investera i nyproduktion av bostäder i har minskat. Jag ser de positiva siffrorna som en indikation på att regeringens politik är den långsiktigt bästa för bostadsmarknaden. frågar också om det är något jag skulle ha velat göra annorlunda vad gäller förutsättningar för bostadsbyggandet. Mot bakgrund av de positiva prognoser som görs anser jag att regeringens åtgärder varit de bästa för en långsiktigt god utveckling på bostadsmarkanden. Den process som ledde fram till propositionen om villkoren på hyresmarknaden, där regeringen i nära samarbete med parterna på bostadsmarknaden nådde fram till en gemensam lösning som innebär att vi undviker statlig hyresreglering och långa processer i med osäker utgång, ser jag som en särskild framgång, inte minst som propositionen i sina huvuddelar ser ut att få ett brett stöd i . Samtliga frågeställare efterlyser ytterligare åtgärder för att snabba på bostadsbyggandet. Frågan är berättigad. Även om jag inte delar frågeställarnas pessimistiska syn på utvecklingen när det gäller byggandet ser vi att efterfrågan på bostäder i flera regioner ökar ännu snabbare. Från statens sida gäller det att i det läget inte skapa osäkerhet om villkoren för framtiden. Därför upprepar jag att regeringen inte har för avsikt att föreslå stimulanser i form av bidrag till nyproduktion av bostäder. Däremot kan förutsättningarna för bostadsproduktion förbättras med andra åtgärder, inte minst i kommunerna. Genom den nya plan- och bygglag som regeringen föreslagit och som behandlas av förenklas planprocessen, och sambandet mellan kommunala översiktsplaner och bland annat regionala utvecklingsprogram stärks. Regeringen har också inlett ett långsiktigt samarbete med alla berörda parter på bostadsmarknaden i syfte att uppnå ett byggande som bättre motsvarar brukarnas behov till väsentligt lägre livscykelkostnader. Då , som framställt interpellation 2009/10:427, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att fick ta emot svaret även på denna interpellation. 2 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Vi har ju diskuterat bostadsbyggandet ganska i den här kammaren. Den här gången, precis som tidigare gånger, är statsrådet väldigt nöjd med situationen precis som den är just . I den interpellationsdebatt som jag hänvisar till i min interpellation sade att det var för tidigt att svara på hur bostadsbyggandet skulle komma att utvecklas, och det var i början av mandatperioden. Jag säger samma sak nu: Vi får väl se vad som händer med bostadsbyggandet . Jag är fortfarande oroad. Det man väldigt tydligt kan konstatera är att vi, om vi tittar tillbaka, ser att vi har fyra förlorade år bakom oss. Det är då bostadsbyggandet i stort sett har slagit i backen. Det är då det har skett stora förändringar på bostadsmarknaden och då framför allt bostadsbyggandet har gått från väldigt höga nivåer till att det byggs väldigt få bostäder. Statsrådet pekar på att det är marknadskrafterna och långsiktigheten som ska lösa det här. Det verkar vara den enda lösningen, för man vill inte komma med några andra förslag vad gäller byggandet av flerbostadshus eller hyreshus. Däremot går det mycket väl, alldeles utmärkt, att inom andra delar av bostadssektorn ha olika typer av stöd och subventioner. Ett sådant stöd är ROT-avdraget som den borgerliga regeringen införde, vilket vi socialdemokrater tycker är alldeles utmärkt. Det gör svarta jobb vita, stimulerar bostadsbyggandet och ser till att arbetsmarknaden inom bostadssektorn lyfts fram. Jag och har diskuterat det tidigare, och min fundering är fortfarande: Vad är skillnaden mellan ett avdrag och en subvention? För mig är skillnaden väldigt, väldigt liten. De 8 miljarder som betalades ut till villaägarkollektivet gjorde mycket nytta för att de både skapade många arbetstillfällen och gjorde det möjligt att rusta upp och energieffektivisera många av de villor som finns i vårt bostadsbestånd. På vilket sätt är den subventionen, eller avdraget om man nu vill använda den benämningen, bättre än om man skulle ha gjort precis samma sak, det vill säga lagt till ytterligare pengar för att stimulera byggandet av flerbostadshus och renoveringen av de hyresrätter där behovet ju är ganska stort? Denna fråga har jag diskuterat med ett antal gånger utan att ha fått ett tydligt svar. Om borgerligheten är så konsekvent och menar att det inte ska finnas någon stimulans eller några subventioner på bostadsmarknaden undrar jag hur det då kan vara helt okej att subventionera en upplåtelseform, vilket vi tycker är okej, medan man ger en annan upplåtelseform kalla handen, trots att vi vet att renoveringsbehovet och byggbehovet där är stort. Det kan jag inte förstå. 3 (): Även jag vill börja med att tacka för svaret, dels för egen del, dels för del som tyvärr inte med kort varsel hade möjlighet att infinna sig till denna debatt. För mig och den socialdemokratiska rörelsen är bostadsfrågan i allra högsta grad ideologisk. Ytterst handlar det om vilken syn vi har på behovet av politiskt ansvarstagande för att vi ska nå upp till målet om att alla människor ska ha tillgång till en bra bostad. Vi sätter upp politiska mål för detta och skapar instrument för att göra det möjligt att nå målen. Vi socialdemokrater menar att stat och kommun har ett gemensamt ansvar för de grundläggande behoven i en människas liv, och dit hör rätten till ett eget hem. När vi nu närmar oss slutet på den borgerliga regeringens maktinnehav och står inför möjligheten att välja ny färdriktning, att välja en politik för fler bostäder och jobb, minskade klyftor och en bättre miljö, känns det rimligt att summera vad som har åstadkommits och jämföra det med det politiska alternativ som kan ta över efter . och den borgerliga regeringen inledde mandatperioden med att avskaffa allt stöd till bostadsbyggandet. Det bidrog starkt till att byggandet minskade jämfört med förra mandatperioden. Den socialdemokratiska regeringens politik ledde till att fler än 127 000 bostäder byggdes under förra mandatperioden. När vi summerar ser vi att det byggts ca 85 000, alltså en minskning . Bostadsbyggandet var det lägsta . Antalet byggda hyresrätter har halverats. 300 000 personer står i bostadskö bara i . 99 000 personer i saknar egen bostad. försvann ca 12 000 arbetstillfällen inom byggsektorn. Ytterligare 5 000 förväntas försvinna . var arbetslösa i a-kassa. Det motsvarar ca 13 000 byggnadsarbetare. Det är inga roliga siffror men icke desto mindre ett faktum. Det finns emellertid ett alternativ. Vi har ett mål om 40 000 bostäder 2016. Majoriteten av dessa bör vara hyresrätter. Möjligheten att klara det är naturligtvis beroende av den ekonomiska utvecklingen, det vill säga om folk har jobb, och av kommunala insatser. Vi liksom många bedömare anser att vi för att klara av detta måste ta ett statligt ansvar vad gäller en modern lagstiftning och införa ett verkningsfullt ekonomiskt stöd till nyproduktion av hyresrätter. Vi vill i detta läge införa ett investeringsstöd som trappas upp under för att avlösas av en ny modell för bostadsfinansiering 2013. Vi satsar på ett brett ROT-program som även omfattar flerfamiljshus och där en klimatbonus ingår. Vi vill införa ett nytt ROT-bidrag riktat till det stora beståndet i de så kallade miljonprogramsområdena för att energieffektivisera och skapa fler attraktiva bostadsområden. Vi vill se över neutraliteten mellan upplåtelseformerna och redan nu sänka fastighetsskatten på flerfamiljshus. Jag vill avslutningsvis i detta inlägg upprepa den fråga som ställer i sin interpellation. Är tillfreds med resultatet av borttagandet av investeringsstödet, ja eller nej? Jag vill även be om ett något bättre svar på min egen fråga, nämligen om statsrådet kommer att agera för ökat bostadsbyggande och en högre sysselsättning. 4 (): Jag tyckte att det var ett bra tillfälle att delta i debatten och diskutera de viktiga bostadspolitiska frågorna. Vi har ju tillsammans försökt hålla i gång den bostadspolitiska debatten . Det handlar lite grann om att nu summera bostadspolitiken. Om ministern tyckte att det var för tidigt att 2006 utvärdera regeringens bostadspolitik är det definitivt inte för tidigt att nu utvärdera den och det ansvar som som bostadsminister haft . Den summeringen är ganska lätt att göra. Det är få bostäder att summera. Jag skulle vilja visa på några tydliga brister som regeringen och inte tagit ansvar för. En av de stora skillnaderna mellan regeringens bostadspolitik och det rödgröna alternativet inför valet är dels vår höga målsättning att bygga bostäder, dels, och framför allt, den höga målsättningen att bygga många hyresrätter. I svaret till , och bortser från den stora betydelsen av att bygga hyresrätter som andel av det totala byggandet. Vi har haft ett högt byggande av kommersiella fastigheter, ett relativt högt byggande av äganderätter, villor och bostadsrätter i områden med stark efterfrågan. Det har byggts en relativt liten andel dyra hyresrätter i centrala lägen i storstäderna där det finns stark betalningsförmåga; hyrorna är höga i de dyra hyresrätterna. Det har lett till att det byggts rekordlite hyresrätter. Totalt igångsattes byggandet av knappt 6 000 hyresrätter 2009. Det är ett rekord som regeringen kommer att bära med sig. En annan sak som och nämnde var det ensidiga stödet till äganderätten och en total avsaknad av motsvarande stöd till hyresrätten. Det är en tydlig politisk linje som regeringen valt, att ensidigt styra äganderätten och missgynna hyresrätten. Den fråga som ställde var helt berättigad, nämligen vad det är för skillnad mellan avdrag till äganderätten och stöd till hyresrätten. Det handlar om att kunna bygga hyresrätter med rimliga hyresnivåer. Det kommer naturligtvis att dröja länge innan det blir balans i byggandet. Vi har byggt så få hyresrätter med så starkt behov av och stor efterfrågan på just hyresrätter. Det här är ett ansvar som bostadsminister och alliansregeringen får bära. Om man summerar den tid då alliansregeringen med som bostadsminister har haft ansvar för bostadsbyggandet blir slutsatsen att det är under all kritik. Det finns verkligen skäl att kritisera regeringen för att inte ha tagit det ansvaret. Mot detta står ett tydligt rödgrönt alternativ som har starka mål för att bygga hyresrätter. 5 Statsrådet (): talar sig varm för nya produktionssubventioner till bostadsbyggande. De som förväntas ta emot dessa pengar, Byggindustrier, skickade ut ett pressmeddelande som ni presenterade ert nya subventionsprogram och tackade nej till pengarna. De menade att de kommer att leda ännu djupare in i de problem som vi nu har. Det är en liten nöt att knäcka för Socialdemokraterna, som har detta som sin enda bostadspolitiska pelare. säger att detta är en ideologisk fråga och satsar första året 500 miljoner. Om man gör en snabb överslagsberäkning kan man konstatera att det är betydligt av vad man bygger bostäder för. Det höjs visserligen till 900 miljoner året efter, men det är ändå en mycket liten del. Min uppfattning är att det kommer att göra mycket liten skillnad, annat än att det ytterligare underblåser den kostnadsutveckling som är skrämmande redan när det gäller byggkostnaderna. Vi ligger i över EU:s genomsnitt för byggkostnader. En mycket viktig orsak är de produktionssubventioner som vi haft tidigare. frågar å vägnar om jag är tillfreds med borttagandet av produktionssubventionerna. Svaret är ja. är inne på frågor som jag ska återkomma till, men ingen av interpellanterna tar upp det faktum att vi har en finanskris som har pågått . Svenska exportföretag kunde inte sälja sina varor; köparna kunde inte finansiera sina köp. Vi vet allt detta. Men här i riksdag förklaras nedgången av bostadsbyggandet med borttagandet av subventionerna. hölls ett nordiskt bostadsmöte, där man tog fram den här rapporten, Finanskrisen och bostadsmarknaden i . Om man slår upp s. 8 ser man ett antal kurvor. De nordiska byggmarknaderna för bostäder har utvecklats nästan identiskt. Den som här kan spåra ett borttagande av subventionerna som anledning till att det har rasat i får konstatera: Hoppsan, det var väldigt kraftfullt! Det gjorde att det rasade också i , och . Sug på den ett tag, ! Det där är inte trovärdigt. Det är finanskrisen som är den huvudsakliga anledningen till att det har gått ned. Det vi nu ser är glädjande enkäter som har gjort. De har sammanställt vad kommunerna tror. Ni säger att ni ska bygga med subventioner. Det var inte 500 miljoner förra gången, utan 2,7 miljarder låg i byggsubventioner det år då det var som störst produktion. När det här införs ska det minsann byggas igen, säger ni. Låt oss titta på hur det egentligen var! ser vi att kanske 33 000 bostäder kommer att byggas utan subventioner. Hur var det då ? Vi har som sagt byggt färre än hälften så många bostäder. påbörjades 15 000 bostäder i under brinnande högkonjunktur. I påbörjades 35 000 bostäder för en hälften så stor befolkning utan subventioner. kom vi upp i 20 000 bostäder i för nio miljoner svenskar. Då byggdes utan subventioner i 30 000 bostäder. Så där kan vi hålla på. kanske vi bygger 33 000 bostäder i . Om vi gör det slår det i stort sett alla socialdemokratiska år utom just 2006. Just det året blir en sorts mantra för Socialdemokraterna som de stirrar sig blinda på. har varit bra misslyckad politik. 6 (): Jag tänkte i mitt första anförande inleda med att tacka för att han vi har haft interpellationsdebatter inte lade hela skulden på den socialdemokratiska regeringen i sitt svar. Det var första gången som jag läst ett interpellationssvar från där han inte skyller alla orättvisor och alla mörka moln på himlen på den socialdemokratiska regeringen. Men fick jag höra att vi är tillbaka på samma ställe där vi brukar vara: Det är den socialdemokratiska regeringen som har gjort allting fel, och det är bara dem man ska skylla på. Men är det ändå så att den borgerliga regeringen har styrt det här landet . Jag står i den här kammaren nu och diskuterar bostadsbyggandet . Det är det debatten handlar om. Sedan kan vi definitivt ha en diskussion om hur bostadsmarknaden och bostadsbyggandet kommer att utvecklas . Den diskussionen tar jag gärna 2014, när vi kan göra ett bokslut kring det. Men just nu diskuterar vi vad som hänt , och det är fyra förlorade år. lyfter fram finanskrisen. Självklart har finanskrisen påverkat. Men om man tittar extra noga på de där siffrorna som hade ser man faktiskt att bostadsbyggandet sjunker lite snabbare. Bostadsbyggandet sjunker i innan finanskrisen slår fullt ut. Det är väldigt tydligt. Bostadsbyggandet sjunker när man tar bort subventionerna, inte när finanskrisen kommer. Jag tycker inte att man kan använda den argumentationen. Det är jättebra att marknaden framgent ser att det behöver byggas bostäder. Min stora oro är att de bostäder som byggs kommer att vara väldigt dyra och i mycket stor utsträckning väldigt exklusiva. De flesta kommer säkerligen att vara bostadsrätter, och väldigt få kommer att kunna efterfråga bostäderna. Då säger alla: Ja, men vi har flyttkedjor, och det ska lösa alla problem. Men jag anser inte att det är så bostadspolitiken och bostadsmarknaden ska fungera. Vi socialdemokrater anser, precis som sade, att bostaden är ett av välfärdsbenen i samhället. Det är oerhört viktigt att vi ser till att alla har en bra bostad till rimliga kostnader. Därför anser vi att vi på olika sätt ska stimulera till ett byggande av både egnahem och framför allt hyresrätter, eftersom det byggs väldigt få hyresrätter . Jag anser också att vi ska stimulera till att flerfamiljshus, framför allt hyresrätter, renoveras för att vi ska få upp boendestandarden. Men där säger den borgerliga regeringen nej. Man stimulerar renoveringen och byggandet av egnahem och boendet i egnahem, men ger hyresrätten kalla handen och säger att detta inte är någon sektor där man ska stimulera; här ska marknaden råda helt och hållet. Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga. Vad är det för skillnad mellan att ge ett ROT-avdrag till egnahemsrörelsen vilket vi socialdemokrater tycker är jättebra och att ge olika stimulanser till att renovera de hyresrätter som är i väldigt stort behov av detta just nu? 7 (): Vi menar att ansvaret för bostadspolitiken är delat mellan stat och kommun. Vi måste ge kommunerna skarpare verktyg för att klara av sina åtaganden, och vi måste se till att det finns ekonomiska förutsättningar för att bygga hyreslägenheter. 220 kommuner uppger brist på hyreslägenheter. Jag vet inte, men jag tror att det bland dessa kan gömmas kommuner som , med egen moderat majoritet, där man har sålt ut hela sitt allmännyttiga bestånd och på det sättet avhänt sig möjligheterna till handlingsfrihet. Man bygger ett försumbart nytillskott på hyresmarknaden. Det privatägda fastighetsbolaget sysslar dessutom med tvivelaktig bostadsförmedling, där det gamla kösystemet med kö efter tid och behov har ersatts av ett förturssystem som är kopplat till hur mycket pengar man sätter in i ett dotterbolag till fastighetsbolaget. I grannkommunen , också borgerligt styrd, händer det också saker. Där planeras för utförsäljning av de futtiga 302 hyreslägenheterna i Össebyhus. I kommunen där det nu står hyreslägenheter i kolumnen kommer det att kunna skrivas noll om planeringen blir verklighet. Även här diskuteras ett försumbart nytillskott till hyresmarknaden. Eller titta på moderatstyrda kommun, där jag så sent som hörde på nyheterna att man lottar ut hyreslägenheter via Twitter. Först till kvarn får först mala. Är det seriöst? Är det vad menar med att marknaden ska lösa problemen på bostadsmarknaden? Borgerlig bostadspolitik finns inte. Rättvisa villkor existerar inte. Regeringen vill fortsätta på samma sätt ytterligare. I dagens nummer av tidningen säger svarta rubriker att 57 682 hyresrätter är borta i . En femtedel av hyresrätterna har försvunnit, och antalet bostadsrätter har fördubblats. En anledning uppges vara att byggherrarna tjänar mer på att bygga bostadsrätter och sälja dem än på att hyra ut lägenheter. Ja, just det. Om ingen tvingar bostadsbolagen att bygga hyresrätter kommer de heller inte att göra det. Det krävs politiska beslut om man vill få fler hyresrätter, säger en professor på KTH. hänvisar ofta till att byggindustrin tycker att det är bra som det är. Sedan när har byggindustrin blivit ett sanningsvittne när det gäller bostadsbyggandet? Att låta byggindustrin styra bostadsbyggandet är väl detsamma som att göra bocken till trädgårdsmästare. Vad har att säga till alla hundratusentals bostadssökande, många av dem ungdomar? Jo, säger att politiken inte ska lägga sig i bostadsbyggandet och att marknaden ska klara bostadsförsörjningen, som i , och .