prot · GX09117 · 2010-05-06 00:00:00 — Det står också i propositionen att den upphandlande myndigheten har möjlighet att i förfrågningsunderlaget ange särskilda kontraktsvillkor i form av särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur kontraktet ska fullgöras. Det kan t.ex. röra sig om skyldighet för leverantören att ta uppdrag eller att ta emot alla som väljer leverantören och om skyldighet att medverka vid uppföljning av verksamheten. Det finns alltså skrivningar som ska säkra att det blir bra aktörer som får upphandlingarna när Arbetsförmedlingen känner att det är bra och relevant att göra en upphandling. 29 () replik: verkar enligt Alliansen vara en juristklubb som håller på med upphandling. Jag delar inte den uppfattningen. Jag vill att Arbetsförmedlingen ska finnas centralt. Den ska kunna ge likvärdig service, men det ska också finnas tillgång till kompletterande aktörer. Jag har inget emot det alls. Däremot är det väldigt viktigt att man gör upphandling som fungerar. Vi vet att den upphandling av privata aktörer som skedde under den här mandatperioden inte var lyckad. Det fanns väldigt stora brister i den. Där har man inte återkommit och gjort något ordentligt. När man nu sätter i gång detta nya system med valfrihet gör man samma misstag igen. Är det inte bättre att man faktiskt säger hur det ska vara? läser upp här att man har möjlighet att ställa krav vid upphandling. Varför säger man inte att det ska vara ett krav att det är likvärdig service? Varför kan man inte besvara frågan hur en arbetslös har rätt att byta? Varför talar man inte om precis vad som gäller med ersättningssystem och så vidare? Det är väl bättre att göra det innan i stället för att efteråt komma på att man har glömt det och skylla allt på Arbetsförmedlingen? Det är väldigt bekvämt att vara politiker då, men jag tycker inte att det är rätt, och det är framför allt inte rätt mot de arbetslösa som ska gå in i systemet. Visst får man en valfrihet där man kan gå in på en hemsida och välja mellan 30 olika företag, men det är kanske inte så lätt att hitta det företag som exakt motsvarar den kompetens man har, och man vet också att Arbetsförmedlingen inte hinner göra någon ordentlig uppföljning och kontroll av att dessa företag sköter sig enligt de upphandlingsregler som finns. Sådana centrala frågor måste vi ha svar på innan vi fattar beslut. Det är den borgerliga alliansens största misstag. 30 HANS () replik: Det låter som om och egentligen inte vill göra någon förändring, men man staplar upp risker här. Visst finns det risker när man gör förändringar, men den bedömning som vi gör är att detta är en reform som kommer att vara bra för de arbetssökande. Vi är också övertygade om att Arbetsförmedlingen kommer att ha den möjlighet som behövs att göra bedömningar av dem som man upphandlar verksamhet av. Över 900 av de företag som man använde i jobbcoachverksamheten fungerade bra det var 50 som fick klagomål. Det är förstås inte bra att det blir klagomål, men en del av klagomålen gällde till exempel sådant som att de inte fanns på samma ort som den arbetssökande och sådana saker. Det var alltså lite olika grad på klagomålen. Det var inget klagomål som ledde till att någon aktör fick upphöra med verksamheten. Politiskt ansvar har och regeringen alltid. Det är en del av vårt ansvar för att stifta lagar och förändra vid behov. Det ansvaret har vi inte avsagt oss. Sedan tror vi förstås också att det finns en stor kompetens på olika myndigheter, och det tror vi är bra för den arbetssökande. Det har tidigare påståtts att vi inte skulle ägna oss åt jobbskapande åtgärder och att vi bara ägnar oss åt att förändra Arbetsförmedlingen. Men vi har vidtagit ett antal jobbskapande åtgärder. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar för att det ska bli lättare att anställa ungdomar. Vi har skapat nystartsjobben, som gör det billigare att anställa långtidsarbetslösa och så vidare. I kombination med en bra matchningspolitik på Arbetsförmedlingen och kompletterande service tror jag att det här kommer att bli väldigt bra . Vi kommer bort från en situation som var dålig i den förra högkonjunkturen, då det var alltför få som fick jobb. kommer många fler att få jobb. 31 (): Debatten handlar om betänkandet om valfrihet hos Arbetsförmedlingen och om hur arbetssökande ska få större möjlighet att välja vem som ska ge stöd när man söker ett nytt arbete. Jag tror att det är viktigt att vi ser till att den som har blivit arbetslös snabbt får möjlighet att komma till ett nytt arbete. Att bli arbetslös är en tragedi för den som drabbas. Självkänslan minskar och familjer drabbas. Då är det viktigt att den arbetslösa ges rätt verktyg att snabbt hitta nytt arbete. Arbetsförmedlingen har här en väldigt viktig roll att spela. Men den får inte vara den enda vägen till ett nytt arbete. Därför tycker vi att det behövs större mångfald. Vi vet att Arbetsförmedlingen sköter av alla jobb som förmedlas. Många får jobb på annat sätt, och det är också viktigt att komma ihåg. Vi tror att en mångfald av utförare blir ett stöd för den arbetslöse i sökandet efter ett nytt arbete. menar att det inte är något självändamål att staten ska bedriva förmedlingsverksamhet ensam. Det är inte heller ett självändamål att privata utförare ska göra det. Men vi tror på mångfalden av både offentliga och privata aktörer, och vi tror på att konkurrensutsätta offentligt driven verksamhet för att effektivisera och förnya arbetsmetoder och i det här fallet även bredda kontaktytan för att hitta nya jobb. Staten ska sätta upp ramarna och finansiera verksamheten. Sedan ska den som levererar på bästa sätt kunna få ett uppdrag. Det finns goda exempel i vår omvärld som visar att man med rätt typ av förmedling kan få ut fler personer på arbetsmarknaden i snabbare takt, även personer som står långt från arbetsmarknaden. Valfrihetssystem för arbetsförmedlingar är ett steg i denna positiva riktning. Det kommer ofta kritik från oppositionen över att vi bara vill gynna privat verksamhet. Vad är syftet med att konkurrensutsätta och komplettera offentliga aktörer? Man ställer sig frågande till detta. I det sammanhanget, fru talman, skulle jag vilja referera till en undersökning från IFAU, . De har undersökt förmedlingsverksamhet i privat regi, sådant som Arbetsförmedlingen upphandlat och förmedlat i vissa regioner . Undersökningen visade att arbetssökande hos de privata kompletterande aktörerna hade tätare kontakt med sina förmedlare. De deltog oftare i jobbsökaraktiviteter och jobbmässor än de som gick till Arbetsförmedlingen. Det var inte generellt lättare att få jobb via de privata, men utlandsfödda fick arbete snabbare. De tjänade också mer efter att ha fått arbeten förmedlade via privata coacher än om de gått via Arbetsförmedlingen. Unga fick inte jobb i högre utsträckning, men de sökte i genomsnitt 4,4 fler jobb än de gjorde på Arbetsförmedlingen. Vi vet att intensifierat jobbsökande gav utdelning i fler anställningsintervjuer, och det ger väldigt bra erfarenheter. De som gick till privata aktörer var mer nöjda än de som gått till Arbetsförmedlingen. I genomsnitt var andelen som tyckte att de fått den hjälp de behövde högre. Gruppen funktionshindrade var nöjdast av alla. De som fick privata aktörer träffade i genomsnitt sin arbetsförmedlare , medan motsvarande siffra för arbetssökande hos Arbetsförmedlingen var . Undersökningen från IFAU visar att privata aktörer har möjlighet att göra någonting positivt och bidra till mångfalden och att det finns anledning att välkomna kompletterande aktörer för arbetsförmedling. Vi inför nu ett valfrihetssystem som innebär att det inte är Arbetsförmedlingen som väljer aktörer åt den enskilde, utan den enskilde själv som har valet i sin hand. Jag tror att det är rätt väg som vi nu tar. Vi kristdemokrater tror att den enskilda individen kan och vill ha ett ökat inflytande över välfärdstjänsterna. Vi tror att man i förlängningen också kan införa en jobbpeng, som i det australiska systemet som vi hörde om här tidigare. Man har en särskild modell där man får ersättning för den arbetslöse utifrån hur långt personen står från arbetsmarknaden. Det har gett väldigt goda resultat. Vi vet genom en annan utredning, som gjordes av , att det fanns stora brister i Arbetsförmedlingens verksamhet när vi tog över 2006. Den visade att Arbetsförmedlingen under förra mandatperioden, då Socialdemokraterna styrde, prioriterat arbetsmarknadsprogram före matchning mot arbetsmarknaden. Man förmedlade fem gånger så många Amsprojekt som riktiga jobb. Produktiviteten i Ams var tio gånger sämre 2006 än 1997, och det är inte klokt. Det är i det perspektivet Alliansen bestämde sig för att det behövs olika åtgärder för att förnya, förändra och förbättra Arbetsförmedlingen. När så oppositionen klagar på att de nya aktörerna inte fungerar ska vi naturligtvis ta kritiken på allvar. Den kritik som man lyfter fram är den som har funnits i medierna. Men i den undersökning som gjordes av 952 aktörer som Arbetsförmedlingen upphandlade för jobbcoachning visade det sig vid en uppföljning av 153 000 förmedlade platser att det fanns klagomål på 50 företag av 952. Då är det här en väldigt ny marknad, som naturligtvis inte är en mogen marknad . Klagomålen kunde till exempel handla om att företaget inte fanns på den egna orten. Det klagomålet kan man ha, men det kanske inte är av så allvarlig art, mer än att man inte har tillgång till en privat aktör på en särskild ort. Man ska också säga att utredningen visar att inget klagomål gav anledning till avtalsuppsägning. De klagomål som oppositionen för fram visade sig alltså inte ge anledning till avtalsuppsägning. Lagen om valfrihetssystem har vi nu haft i sektor . Den gäller för tjänster inom hälsovård och socialtjänster. vill vi införa detta även för Arbetsförmedlingen, för vi har sett att det har fungerat bra inom äldreomsorgen. Vi tycker att den enskilde ska ha rätt att välja leverantör för utförande av tjänst, och det är den upphandlande myndigheten som ska godkänna och teckna kontrakt. Lagen om valfrihetssystem bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Det var det vi hade tidigare. Här ges den enskilde i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. Införandet av lagen om valfrihetssystem i den kommunala sektorn för tjänster inom hälsovård och socialtjänster var en del i strävan efter att sätta brukaren i fokus. Det var en maktförskjutning från politiker och tjänstemän till medborgare som innebar ökad valfrihet och ökat inflytande med fler utförare och större mångfald. Jag tror att det här är framtiden, fru talman. Den nya lagen om valfrihet hos Arbetsförmedlingen ska träda i kraft . Arbetsförmedlingen kommer att ges möjlighet att inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten öka valfriheten för den arbetssökande med kompletterande aktörer. Jag tror att det här kommer att ge ett stort och viktigt nytt inslag i arbetsförmedlingsverksamheten. Jag noterar att ett flertal remissinstanser är positiva till förslaget. Bland annat ställer sig Arbetsförmedlingen positiv, liksom , , , Företagarna och Kommuner och Landsting. och tycker att regeringens förslag inte går tillräckligt långt. De tycker att det ska vara obligatoriskt för Arbetsförmedlingen att tillhandahålla valfrihetssystem. Företagarna anser att Arbetsförmedlingen bör konkurrensutsättas fullt ut och inte ha någon särställning. Kommuner och Landsting tycker att kommunerna bör vara en valbar aktör också i det här valfrihetssystemet. , en av de fackliga organisationerna, har inga invändningar. TCO tycker att frågan ska utredas vidare. Men LO säger naturligtvis att det inte är något bra förslag. Kompletterande aktörer är ingenting man vill ha. Man menar att en mångfald av aktörer försvårar för den arbetssökande att få överblick över lediga arbeten. Det är märkligt. Vilken syn på den enskilda individen! LO är också oroligt för så kallad creaming, att man plockar russinen ur kakan. Men det är upp till Arbetsförmedlingen att sätta upp ett system som ger ersättningar efter vilken svårighetsgrad personen har. Man får inte heller betalt förrän man gjort sitt uppdrag och ska inte få säga nej till vissa personer som man inte vill ha. Det är ett väldigt viktigt uppdrag Arbetsförmedlingen har: att sätta upp ett bra system. Arbetsförmedlingen kommer också att kunna sätta upp olika typer av regler. Man kan till exempel som vi var inne på här tidigare behöva ta med bra miljö och sociala komponenter i avtalet för att verkligen få bli en aktör i det här sammanhanget. I oppositionens motion med anledning av den aktuella propositionen menar man att fältet lämnas öppet för privatisering av hela förmedlingsverksamheten. Precis som LO menar man att en mångfald av arbetsförmedlare kommer att göra det svårt för sökande att få överblick över de lediga jobb som finns. Man menar att det är det som kommer att försvåra för företag att hitta folk att anställa. Att tro att ökad mångfald kommer att försämra för den arbetslöse och för företagaren är märkligt. Konkurrensen mellan arbetsförmedlarna kommer i stället att innebära att en arbetssökande kan välja just den leverantör som har bäst resultat. Det i sin tur sätter press på andra aktörer att försöka förbättra sig. Glöm inte heller att Arbetsförmedlingen fortfarande kommer att ge information om vilka leverantörer som finns, och den är också en möjlig aktör för den enskilde. Man kan välja Arbetsförmedlingen om man vill vara där. Valfriheten utgår från det egna beslutet. Men oppositionen tror på gårdagens lösningar i stället för framtidens lösningar. Man vill titta så mycket bakåt att man börjar gå baklänges in . Systemen går före individen, som vi har hört tidigare. Jag hoppas att väljarna verkligen ser igenom detta och tittar på vilken vision för framtiden de vill ha när de går till valurnan . Alliansens ambition med valfrihet inom Arbetsförmedlingen är att göra utbudet av förmedlingstjänster större och mer varierat eftersom det förbättrar matchningen på arbetsmarknaden och ger den arbetslöse förbättrad service. Vi vet att det sker nästan en miljon matchningar på arbetsmarknaden , och de måste ske på ett bra och effektivt sätt. Vår ambition är att de kompletterande aktörerna ska erbjuda individuellt anpassade tjänster som innefattar personlig handledning och stöd utifrån varje deltagares unika behov. Jag vill också avslutningsvis uppmärksamma bedömning att förslaget inte står i strid med åtagande enligt någon som ratificerat. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi övergår till frågestunden. Jag vill hälsa finansminister , utrikesminister , statsrådet , statsrådet och kulturminister välkomna. Sänkt inkomstskatt som kulturpolitisk reform 33 (): Jag vill börja med att gratulera kulturministern till bedriften att ha lockat hem en världsstjärna till chefskapet på ett av viktigaste museer och en av de viktigaste kulturinstitutionerna alla kategorier, . Jag tycker att det var ett väldigt bra val, och jag är väldigt glad att han liksom sin företrädare kunde lockas hem till det svenska kulturlivet efter att ha varit utomlands och tjänat det globala kulturlivet . Kulturministern har ända sedan vårpropositionen lades fram i olika forum sagt att den viktigaste kulturpolitiska reformen är sänkt inkomstskatt. Jag tycker att det är ett klargörande, tydligt och för den politiska debatten välgörande kulturpolitiskt uttalande. Jag skulle vilja fråga kulturministern om hon kunde ge några exempel på hur den sänkta inkomstskatten har lett till ökad efterfrågan på kultur. Vi har i riksdag sänkt inkomstskatterna med . Jag skulle vilja veta hur denna kulturpolitiska reform har lett till ökad efterfrågan på kultur och hur den har stimulerat kulturlivet. 34 Kulturminister (): Jag tackar för lyckönskningarna till att ha lockat hem . Vi är själva väldigt glada för detta. Det är riktigt att jag anser att sänkt inkomstskatt är en viktig kulturpolitisk reform. Det har sin förklaring i att två tredjedelar av det vi konsumerar eller snarare investerar i kultur i betalar vi själva ur våra egna plånböcker. Det ger var och en av oss, människor i mer pengar över för att köpa böcker, gå på bio, köpa dvd:er, gå på konserter, gå på opera eller göra vad man nu vill som är kultur och det man uppskattar mest, eller kanske investera i konst. Jag anser att det är en viktig kulturpolitisk reform. 35 (): Jag hade hoppats att kulturministern skulle vara konkret och precis och ge några exempel. Om detta nu är den allra viktigaste kulturpolitiska frågan under hela mandatperioden och dimensionerna och proportionerna är så fantastiska som för kulturlivet i är det astronomiska belopp hade jag väntat mig att kulturministern skulle redovisa något med någon precision. Det var inte ett ord om hur museibesöken hade lockat fler människor, inte ett ord om att fler människor nu har fått råd till den ena eller andra eller tredje kulturkonsumtionen som de inte hade råd med tidigare. I skattesänkningarnas fördelningspolitiska profil har av befolkningen fått av de 100 miljarderna och, om jag inte minns fel, av befolkningen fått av de 100 miljarderna. Jag har en känsla av att det i första hand har lett till sådant som vi kan läsa om på tidningarnas ekonomisidor, rekordinsättningar på aktiefonder. Hushållssparandet går upp som . Det når grupper som inte av plånboken har hållits tillbaka från museibesök. Vi kan inte se att någon av de här sakerna inträffar. Museibesöken ligger på en enormt mycket lägre nivå än innan sänkte de kulturpolitiska skatterna. Ökad precision, please! 36 Kulturminister (): Då får vi nog hålla på längre än vad vi har möjlighet till här. Jag nämnde några exempel. Jag nämnde inköp av böcker, biljetter till dansföreställningar, till musikföreställningar, till teaterföreställningar. Det är argument nog. Enligt SCB kan vi se att människor när de har fått mer pengar kvar har valt att konsumera just kultur och fritid. Det är intressant, tycker jag, att tar upp just museibesöken. De har ökat . Vissa museer har högre besökssiffror än de hade under så kallad fri entré. För det var inte fri entré. Så fort man klev in på museet fick man betala. , då kulturminister, sade att det är ett problem att folk inte har råd att gå på museer. Det var vad man sade då. Det var ett argument. Jag håller med. Det var ett problem att folk var så hårt beskattade att de inte ens kunde betala museiavgiften. får var och en . Det räcker till många besök på museer. 37 (): Min fråga vill jag ställa till utrikesminister . Jag vet att utrikesministern just är hemkommen från och FN och inledningen av översynskonferensen. Med på denna inledning av konferensen fanns även president . Jag har förstått att mycket av uppmärksamheten fokuserades på av förståeliga skäl. Jag tillhör dem som är väldigt oroade över utvecklingen i i allmänhet men vad gäller utvecklingen av kärnvapenprogram i synnerhet. Jag tycker att presidenten i leker katt och råtta med världens länder. Min fråga till utrikesministern är om mötet i och inledningen av det visar något tecken på framsteg vad gäller eller om vi har anledning att vara än mer bekymrade. 38 Utrikesminister (): Jag får börja med att be om ursäkt för sen ankomst. Jag blev fast i Stockholmstrafiken. Det behövs ett snabbt beslut om en förbifart för att undvika den typen av incidenter. Konferensen i inleddes . Generaldebattens inledning var den viktiga. Både den iranske presidenten, utrikesminister, och undertecknad för undvek ett sammanbrott. Det var bra det. återstår tre veckors hårda förhandlingar för att se om vi kan nå fram. Jag tror inte att vi kommer att göra något genombrott i frågan om kärntekniska program på den konferensen. Det pågår separata samtal om forskningsreaktorn i och den vidare problematiken i samband med det. Jag har fört mycket intensiva samtal i denna fråga både i och i med företrädare för alla, inklusive företrädare för . 39 (): Vad jag har förstått av den rapportering jag har läst uppmanade president att bevisa att de nukleära programmen bara finns för fredliga syften. Han svarade då ungefär: Det är upp till er att bevisa motsatsen. Det känns inte så hoppfullt. Det känns som att det är ganska låsta positioner. Den här konferensen är viktig. Jag vill ändå gärna höra av utrikesministern vad han tror ska bli nästa steg. Vad kan få president att lägga korten på bordet när det gäller den här frågan? Vilken väg bör världssamfundet gå? 40 Utrikesminister (): Det är olika delar av detta. Det jag har gjort tydligt både offentligt och i privata samtal med iranska företrädare är att jag tycker att de mycket tydligare borde kunna lägga korten på bordet om de militära nukleära program som de hade i alla fall . Jag anser att det är tydligt att de hade det. Utvecklingen efter 2003 är i detta avseende mera oklar. Den bedömning som vi gör är att de inte har fattat beslut om ett militärt program men att de har en teknologisk nivå som kommer allt närmare att de kan göra det. Då tycker vi att det är viktigt med internationella kontrollmekanismer som är så pass omfattande att vi kan få en så stor säkerhet som möjligt angående att de inte tar detta steg. Det är det vi hoppas ska kunna ske. Det pågår nu en diskussion i säkerhetsrådet om ytterligare sanktioner för att man inte har tyckt att man har kommit lika långt fram som man borde ha kommit. Till detta kommer en separat diskussion om ny bränslesats för den forskningsreaktor i som huvudsakligen tillverkar medicinska isotoper. Den har gått på bränsle från men behöver nu en ny bränslesats för isotopproduktion. Där är det fråga om var det grundläggande uranet ska komma från. 41 (): För sedan träffade jag på en man. Han hade gått och burit på det han ville säga till mig . Han hade inte orkat, men var han redo. Hans fru hade för sedan gått bort i cancer. efter hennes bortgång damp det ned ett brev från . Där stod det så här: Vi frågar inte efter hur sjuk du är utan hur frisk. Jag vill bära den här mannens frågor vidare till , för det här är beslut med ansvar från den borgerliga regeringen och politiska beslut som man har tagit i den här kammaren. Är det här värdigt ett välfärdsland? Hur många fler ska, som den här kvinnan, få riskera att bli av med sin sjukpenning när man är svårt sjuk? Hur har ökade klyftor och stelbenta tidsgränser gjort fler friskare? Hur har det skapat fler jobb? 42 Finansminister (): Vi genomför en besvärlig förändring av sjukförsäkringen. Det är en omställningsprocess där vi går från en politik där människor har tryckts ut från arbetsmarknaden i långvarig sjukfrånvaro och livslång förtidspension i ett utanförskap som i många fall varit kopplat till en bristande funktion i systemet. Vi har försökt säkra ett bra välfärdssystem. ska ha ett av världens bästa välfärdssystem, och det har vi. Vi har en av de jämnaste fördelningarna, en av de minsta fattigdomsriskerna och ett av de mest utbyggda socialförsäkringssystemen. Och så ska det vara. Men de ska också fungera så att människor får stöd i att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Våra försäkringar ska vara omställningsförsäkringar, inte bidragssystem där man sorterar bort människor. Det är klart att det allvarliga hotet vi ser mot välfärden är en rödgrön återställarpolitik som går tillbaka till en utsortering av människor från arbetsmarknaden. 43 (): Till ministern och alla er som lyssnar och tittar på den här ordväxlingen vill jag bara ge beskedet att det går att ta en annan färdriktning. Det går att investera i det som bygger var och en och starkt i jobben, i välfärden och i en grönare omställning. Vi rödgröna har gett besked om just detta fler jobb, minskade klyftor och en grönare omställning.