prot · GY0932 · 2010-12-10 00:00:00 — Jag tycker att det är en väldigt god ordning att vi avvaktar 2012, som också har varit rekommendationen från , där man tror att det nu kommer att dra i gång på allvar. Vi ligger också, vill jag påpeka här, långt före de flesta andra länder i . 19 (V): Tack för detta, kulturministern! Jag hyllar också maximen att det är väldigt bråttom och därför måste vi gå långsamt till väga. Det kan ibland vara väldigt bra att tänka efter och göra det hela så bra som möjligt. Men ibland kan det bli för sent och då finns risken att många av de här fina biografskyltarna släcks ned innan digitaliseringen når bygden ifråga. Filmen är dock i sanning ett socialt folknöje. Det är fantastiskt ibland när filmer som kanske ingen trodde på faktiskt når en stor publik. Jag tänker på en film med, höll jag på att säga, en så avskräckande titel som Döda poeters sällskap. Den åstadkom nästan en folkrörelse till biograferna. Just att man ska kunna ge folk det de inte visste att de ville ha ser jag som en av filmens stora uppgifter, och detta ska vara möjligt runt om i landet. Jag skulle vilja överräcka några, som jag tycker, förståndiga förslag till kulturministern. Låt filmen förmedla sin spänning, sina drömmar och sina stämningar över hela land och rike! Tidigarelägg stödet för digitalisering så att också mindre orters biografer, som annars riskerar att hamna utanför, kommer med! Låt kreativiteten blomstra genom den nya tekniken! Se till att kulturen kan fortsätta att vara en källa att ösa ur för hela landets befolkning, som en viktig regional utvecklingsfaktor som gynnar även hela samhällslivet! Vi lever i ett långt och ibland avlägset land om man utgår från och storstadsregionerna. Som en självklarhet lyser alla människors lika värde med skyldigheter och rättigheter som två sidor av samma mynt. Vi delar på skatter och pålagor liksom vi har rätt till grundläggande service också på det kulturella fältet. Som en självklarhet är det naturligtvis så att huvudstaden ska hysa de stora, nationella arenorna: Operan, , och allt det vi ser som en nationell angelägenhet också ute i provinsen. För den sakens skull kan dock inte övriga landet läggas i kulturell träda. Film över landet är vad vi vilja. I sitt svar nämner kulturministern också Europeiska kommissionens öga, som ska granska detta. Då kan en liten farhåga dyka upp, nämligen att det kanske kommer att dra ut ännu mer . Så vitt jag har förstått finns det nämligen också i EU en väldigt positiv syn på just digitaliseringen och tillgängligheten till kvalitetsfilm runt om i den del av som räknas till EU. Det ses kanske som en motvikt till det amerikanska utbud som annars, tack vare både teknikens karaktär och den massiva marknadsföringen och distributionen, blir alltför dominerande. Jag har även hört talas om något som heter inlandsfonden, som jag ska ta reda på mer om. Den kanske också kan vara en liten källa att ösa sekiner ur. 20 (V): Kulturministern talar om att det kommersiella ska gå före. Jag drar mig till minnes en socialdemokratisk agitator han var väl minister också som jag tror hette . Han sade: Endast det bästa är gott nog för folket. Det är det jag menar med att man måste gå före. Man måste ha en aktiv politik för att göra kulturen tillgänglig för alla. Man kan inte bara vänta på marknadskrafterna. Med vanlig teknik är det antalet framställda kopior som styr hur många biografer som kan premiärvisa en film. Det är denna teknik kulturministern menar ska duga för de mindre biografer som ännu inte har digitaliserats när hon skriver att har stöd till så kallad parallelldistribution av filmkopior på mindre orter. Problemet som kulturministern vägrar att se är dock att har ett väldigt stort inflytande över vilka filmer som visas i . När de inte längre behöver analoga kopior för att de har digitaliserat färdigt sina biografer kommer det att betyda att tillgången till de analoga kopiorna inte blir lika god. överlämnade också en rapport där man bland annat lyfte fram att övergången innebär en strukturomvandling som kan ge väsentligt lägre driftskostnader, större spridning och högre lönsamhet för alla led i filmbranschen från producent och distributörer till biografer. Detta är viktigt med tanke på att man alltid talar om att filmpolitiken är underfinansierad. Man går i bräschen och gör vissa förändringar som innebär väldigt stora fördelar i ett längre perspektiv. 21 Kultur- och idrottsminister (M): påminde sig om Döda poeters sällskap, och det var en väldigt fin film. är det roligt hur mindre eller vad man tror ska vara smalare filmer hittar sin publik. Vi kan tala om det eftersom vi båda uppenbarligen har en stark kärlek till filmen. Jag minns en annan film: Goodbye . Den visades först på någon mindre filmfestival, och genom mun-till-mun-metoden kom den att bli en film som lyftes till de stora biograferna och gick . Sedan tror jag att den blev populär också på dvd, både som köp-dvd och som uthyrning. Jag vet inte om eller har sett Goodbye , men det var en väldigt bra film. hade ett antal förslag. När det gäller tidigareläggning går inte det. Vi har en speciell budgetprocess, och anledningen till att vi har valt 2012 är just bland annat för att det är det år då man har bedömt att den stora satsningen kommer att ske från sida. Jag har ingen tro på att skulle tycka att detta med att vänta in marknaden är någon god idé. Det ligger liksom inte i linje med hennes politik. Om man har lite omsorg också om skattebetalarnas pengar finns det dock skäl att vänta, vilket vi också gör, tills kostnaden för digitalisering hamnar på en rimlig nivå. Det är skälet till att vi väntar till 2012. Både och har varit inne på vad som sker i övriga , och jag kan tala om att detta är en fråga som har diskuterats när kulturministrarna möts. Alla delar nämligen samma vision och ser naturligtvis också bekymren med många mindre biografer som riskerar att slås ned. Vi talar gärna här hemma också om biografens betydelse för annat än film, vilket vi har varit inne på tidigare. Detta är ett statsstöd, men vår uppfattning efter att ha lyssnat är också att man tror att detta inte kommer att bereda några som helst problem. Alla talar nämligen om detta, och det gör även kommissionären. nämnde någon inlandsfond, och det kan väl vara en god idé att undersöka vilka möjligheter som finns där. Det handlar naturligtvis om de nationella kulturpolitiska målen att kultur av god kvalitet ska nå alla men också att det är en satsning på de mindre orterna. Jag hävdar nämligen också bestämt varje gång jag får tillfälle att människor inte vill bo på orter där det inte finns ett kulturutbud och inte heller möjligheter till idrott. Det finns även strukturfonder som kommissionär själv uppmanade oss att söka från. Det är ingenting som hindrar att man går in och börjar digitalisera. Många har också gjort det; runt 150 salonger beräknas vara digitaliserade . Sedan är det så att inte alla av de drygt 800 biosalonger som finns i kommer att kunna eller kanske ens behöva digitaliseras. Runt 200 biografer eller salonger visar nämligen inte film mer än en gång . Då kanske det inte är angeläget att göra en digitalisering. Jag ser dock fram emot den satsning vi nu kommer att göra, för jag tror att den kommer att betyda väldigt mycket. 22 (V): Kulturministern menar att det är förståndigt att gå långsamt till väga. Vi har en teknik som är bra på det sättet att det underlättar kopiering av nya filmer. Då är det desto mer trist att det hakar upp sig på själva den lokala maskinkulturen, som kostar en del pengar. Det som jag tycker är otroligt värdefullt med just film och filmkonst är att film kan visas över hela landet. Filmen intar en särställning. En konstutställning finns i ett rum på en plats i en stad , men filmen är verkligen en folkets angelägenhet och egendom. Även om det nu är budgettekniska tidsramar och annat som påverkar det hela är det också någonting som man har bestämt ska ske först . Vi menar att det är för sent helt enkelt. Vi får se. Låt filmen lysa över hela landet hur som helst. 23 Kultur- och idrottsminister (M): Film tror jag att vi kommer att debattera över huvud taget mycket framöver, inte bara därför att vi ser alltmer film och inte bara på biografer. visas en liten del av alla filmer som kommer på biograf; de flesta ser vi i andra så kallade visningsfönster. Det är vi inte ensamma om. Den engelske kulturministern talade om att 3 av 50 filmer visas på bio i hans hemland. Så ser det ut. Jag håller med om mycket, dock ej allt. tar upp det amerikanska utbudet. Det är inte ett problem att det skulle vara av dålig kvalitet. Det är det inte, utan det görs mycket bra film i det stora landet i väster. Men vi har också mycket europeisk film, det finns mycket asiatiskt producerad film och afrikansk film, film som produceras i som visas alldeles för lite. Där skulle jag gärna se det visas på mindre biografer att det visas också i tv. Det är en fråga vi säkert kan komma att återkomma till. Inte desto mindre går den här satsningen i gång 2012. Vi ligger långt fram jämfört med andra länder. Många pratar bara om det. Vi har pengar avsatta i budgeten, men det måste gå rätt till. Utvecklingen står ju inte still. Det digitaliseras biografer vartefter. Det har gått ut medel från som gjort det möjligt för fler att komma i gång. Men alla salonger behöver inte digitaliseras. Det går som en röd tråd genom Alliansens politik, det är det vi vann valet på, att visa omsorg om skattebetalarnas pengar. Hade vi startat den här digitaliseringen, som jag har förstått att ville, hade kostnaden blivit betydligt mycket högre. Risken är att man då hade låst sig fast vid en teknisk standard som hade varit omodern. Då hade man tvingats göra en ny mycket dyrare satsning. Jag tror att det är klok politik att göra som regeringen gör, att vänta till 2012. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:96 om fördjupat samarbete inom EU 24 Statsrådet (FP): Jag vill inleda med att tacka interpellanten för en mycket intressant fråga av ganska teknisk karaktär. Det är positivt att vi har Europaengagerade riskdagsledamöter som som håller debatten vid liv. har frågat mig om jag har tagit reda på och övervägt eller avser att ta reda på och överväga hur EU:s rättstillämpningar kommer att påverkas av de fördjupade samarbetena. Lissabonfördraget erbjuder de medlemsstater som önskar möjligheten att under vissa förutsättningar utöka sitt samarbete inom ett specifikt område inom fördragens behörighetsområden där unionen inte har exklusiv behörighet. Ett fördjupat samarbete ska främja unionens mål, skydda dess intressen och stärka själva integrationsprocessen. Denna möjlighet har funnits i EG-fördragen sedan Amsterdamfördraget men preciseras ytterligare genom Lissabonfördraget. Samarbetsformen utgör dock ett undantag och ska användas som en sista utväg. Ett fördjupat samarbete kan därmed endast inledas då de mål samarbetet eftersträvar inte kan uppfyllas inom rimlig tid med tillämpning av relevanta fördragsbestämmelser. Dessutom krävs det att minst nio medlemsstater deltar i samarbetet. En medlemsstat som väljer att stå utanför ett fördjupat samarbete har fortfarande rätt att delta i rådets överläggningar i den specifika frågan även om denna medlemsstat inte deltar i omröstningar. I det fall deltar i ett fördjupat samarbete kommer vi att vara bundna av de precisa regler som samarbetet för med sig och av rättspraxis inom det specifika området. Väljer vi att stå utanför ett samarbete är vi dock inte bundna av de specifika regler som vissa medlemsstater beslutar om inom ramen för sitt ömsesidiga samarbete. är inte heller bundet av eventuella rättspraxis inom ett område vi inte deltar i. Innehållet i de bestämmelser som antas i de fördjupade samarbeten inte deltar i ska inte påverka svensk lagstiftning. deltar inte i det fördjupade samarbetet om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad, ett område inom vilket EU har kompetens enligt artikel 81 . De föreslagna lagvalsreglerna kommer därför inte att tillämpas i . I vår roll som medlemsstat som står utanför den här sortens samarbete har den som sagt fortfarande rätt att delta i rådets överläggningar och lämna synpunkter på innehållet i bestämmelserna. Regeringen har efter noggrant övervägande kommit fram till att det är nödvändigt att inleda ett fördjupat samarbete om ett enhetligt patentskydd inom EU, eftersom det visat sig omöjligt att nå enhällighet i rådet för det förslag som förelåg. Ett fördjupat samarbete om ett enhetligt patent skulle stärka integrationsprocessen på den inre marknaden. Om vi inte går vidare med ett fördjupat samarbete i denna fråga finns det en risk för att europeisk industri blir utan ett förbättrat patentsystem för . Av Lissabonfördraget framgår med all önskvärd klarhet de villkor som ställs för att inleda och genomföra ett fördjupat samarbete. Jag är fullkomligt övertygad om att medlemsstaterna och EU:s institutioner kommer att genomföra samarbetena i en anda av ömsesidig respekt och förståelse. 25 (S): Jag ber att först få tacka för svaret. Det var lite överraskande. Det innehöll ungefär den kunskap jag hade om just detta. Det var inte riktigt det som interpellationen handlar om. Det hade kanske varit bättre om och jag tillsammans med några experter hade samlats på ett seminarium och fått diskutera det här lite mer fördjupat och gjort ytterligare analyser. Det här är ett av de områden där EU-samarbetet både erbjuder möjligheter och har skapat problem för . Första gången handlade det om alkoholmonopolet som vi genom en dom i EU missade. Den där kan vi kanske ha lite olika uppfattningar lade man sig i frågan hur vi ska tolka den svenska modellen. Vi har haft att förhålla oss till ett EU-perspektiv i en fråga där vi trodde att vi hade den yttersta tolkningsrätten. Det är två exempel som har lett till debatt. Det finns säkert fler exempel på andra områden. När det då kommer till det fördjupade samarbetet kompliceras rättstillämpningen lite grann, delvis därför att vi är med i en del och inte med i andra samarbeten. Jag tycker att vi till och med kan säga att inte bara regeringen utan har valt att stå utanför när det gäller äktenskapsskillnad, och har för avsikt att delta i det fördjupade EU-samarbetet när det gäller patenträtt. Där är vi helt överens i riksdag. Det är väldigt skönt att ibland ha områden där vi faktiskt kan säga att det finns en total enighet i svensk ståndpunkt. Inte minst vi som har varit med i EU-arbetet ett tag och sett hur det har gått fram och tillbaka med just patentfrågan tycker att det är bra om den får någon form av lösning. Men det är vi kommer till de stora och svåra problemen. Vad händer till exempel med två EU-medborgare från var sitt land som ingått äktenskap, bor i och sedan ska skilja sig? Jag vet vad statsrådet kommer att svara, att det är svensk lagstiftning som gäller om de väljer att ta ut skilsmässa i . Så är det. Men om man då vänder sig till och frågar vad de tycker, vad kommer att hända då? Jag förstår att inte dessa frågor går att svara på. Det är därför jag tycker att den här debatten måste väckas. Vi vet för lite om detta. Jag såg inte några analyser av det här när man anslöt sig till fördraget. Därför tycker jag att det är viktigt att få veta: Var är de analyserna? Vad händer med patentet som har tagits? säger man att man är tveksam om man kommer att få de här nio länderna att inleda ett fördjupat samarbete. Men säg att det blir tio elva länder som fördjupar samarbetet på patentområdet. Om patentet då gäller i dessa länder det står väl utom allt tvivel och man sedan prövar om det ska gälla i något annat EU-land eller om det inte ska göra det, vet vi då hur domstolen kommer att hantera detta? Jag erkänner att detta är tekniska frågor. Jag erkänner att det är ett område som domstolarna ska ha hand om. Men vi måste ändå veta vad vi gör när vi går in i ett sådant samarbete, och jag uppfattar inte att vi har gjort det. 26 Statsrådet (FP): Jag vill först och främst betona att frågade om det fördjupade samarbetet och inte om den svenska modellen. Exempelvis frågor som rör arbetsrätt berörs inte av något fördjupat samarbete. Inte någon av de frågor som har diskuterats och som nämner i sin interpellation, nämligen patentfrågan och förstås frågan om äktenskapsskillnad med mera, har varit uppe för prövning i . Jag kan därför inte som statsråd stå här och spekulera i vad som skulle kunna hända. Det är alldeles för tidigt i processen. De frågorna är dock väldigt intressanta. Den ena av dem är dessutom högaktuell. Frågan om patentet kommer med all sannolikhet att komma upp på det nästkommande mötet i . Från svensk sida har vi beklagat att vi inte kan nå enighet i frågan om EU-patentets översättningsregim. Vi tycker att fördjupat samarbete är den enda vägen som leder framåt för tillfället. Det är ett stort framsteg kopplat till kontexten att den tillsammans med tio andra medlemsstater har riktat en begäran till kommissionen om just fördjupat samarbete. Vi hoppas att kommissionen snabbt kan presentera ett förslag. Det är ett exempel som visar på just den problematik som har lyft fram i sin interpellation. Frågan om fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad kan jag som sagt inte spekulera i, i och med att den inte har varit uppe för prövning i , om det skulle vara EU-medborgare med olika nationaliteter från olika EU-länder och medborgare i olika länder. Men där vill jag återigen bara betona att inte deltar i detta första fördjupade samarbete. inställning till förordningsförslaget lades fram i en deklaration till Coreper. Där var vi väldigt tydliga med: 1.Vi kan inte godta lösningar som inskränker exempelvis möjligheten till skilsmässa i vissa situationer. 2.Rätten att skilja sig liksom rätten att välja vem man vill gifta sig med är enligt svensk mening oerhört fundamental. 3.Vi har dock inte velat blockera möjligheten för de medlemsstater som önskar samarbeta fördjupat i den här frågan. Sist men inte minst tycker vi att det är beklagligt att genomförandeförordningen innehåller lösningar som i praktiken har karaktären av undantag som faktiskt begränsar rätten till skilsmässa för vissa grupper, vilket förstås är väldigt sårbart för kvinnor som lever i patriarkala miljöer. De frågor som framför allt är uppe när vi diskuterar fördjupat samarbete är både patentfrågan och frågan om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad. 27 (S): Nej, vare sig Lavaldomen eller alkoholmonopolet har ett dugg med fördjupat samarbete att göra. Jag ville bara ta det som exempel på att ibland har inte dåvarande , nuvarande , gått den väg som stämmer med hur vi har tolkat det här. Problemet här är att parallella rättssystem råder vid en och samma tidpunkt. Det som jag är lite frågande inför är hur detta kommer att bli. Ja, det är klart att vi kan hantera de här två sakerna som vi har nämnt här i debatten . Det är jag ganska säker på. Men vad kommer att ske när det blir ett fördjupat samarbete på nästa område och nästa? Där tycker jag att vi borde få en bättre analys av hur vi ska göra. Kanske borde vi fundera över någon form av kommission med viktiga jurister på EU-rätt som ska titta på hur man ska agera i det här sammanhanget. Jag vill inte avkräva statsrådet något svar på hur rättstillämpningen kommer att ske vare sig eller . Här handlar det snarare om att vi inte ska få sådana saker som vi inte har räknat med. Jag vet att på varje departement är den största skräcken att man genomför regelverk av den ena eller andra formen och första gången man får en prejudicerande dom gäller i praktiken inte regelverket. Det finns ett antal exempel i den svenska historien som har visat detta. Det brukar vara den största skräcken hos de olika departementen och de jurister som arbetar där. kvarstår frågan: När man får det ena systemet efter det andra, förutom de två aktuella som vi talar om nu och som vi också är eniga om, vad kommer då att hända? Under den korta tid som har gällt är i praktiken två fördjupade samarbeten på väg fram. Jag tror inte att detta kommer att bli särskilt ovanligt , för det finns ett antal sådana här surdegar som ligger på EU:s bord , och jag tror att det finns en risk för att vi får se det i flera fall. Det här två sakerna är jag ganska säker på att man kan reda ut, men det börjar bli intressant när man ska hantera flera olika rättssystem . 28 Statsrådet (FP): Det är viktigt att betona att om vi väljer att stå utanför ett samarbete är vi inte bundna av de specifika regler som vissa medlemsstater beslutar om inom ramen för sitt ömsesidiga samarbete. är inte heller bundet av eventuella rättspraxis inom ett område som vi inte deltar i. Så jag tror inte att man ska överdriva oron alltför mycket på denna front. Sedan får vi som sagt vänta och se vad som kommer att hända. När det gäller tillämpning, i ljuset av hur fördjupat samarbete som samarbetsform kommer att användas, kan vi konstatera att de allra första fördjupade samarbetena precis har påbörjats. Det finns inte heller mängder av lagstiftningar som på något sätt skulle kunna påverka de svenska reglerna . De enda samarbetsformer som man kan säga liknar ett fördjupat samarbete är förstås Schengen och EMU. De har dock varken påverkat allmänna eller specifika tillämpning på , som ju står utanför EMU. Detta är viktigt att betona i diskussionen. har också behörighet att tolka EU:s rättsakter och att uttala sig om giltigheten hos dessa rättsakter. har, tvärtemot den bild vi ofta får i medierna, vid ett flertal tillfällen valt att inte uttala sig om områden som kan vara politiskt känsliga för en del länder. Det är en intressant om än ganska teknisk diskussion som vi förstås kommer att följa noggrant, inte minst för att försvara svenska intressen och lagar inom Europeiska unionen. 29 (S): Jag medger att frågan är lite teknisk. Det är synd att det blir så när man ska diskutera EU-frågor. Det har en förmåga att bli mycket teknikaliteter. Det är kanske den största nackdelen med EU-samarbetet, men det finns mycket som är bra också. Man har respekterat de länder som valt att stå utanför Schengen och EMU. Våra kompisar i som är emot EMU brukar hävda att vi borde ha ett undantag, och det har också varit uppe till debatt. Så här långt har dock domstolen inte tvingat något land att gå in i samarbetet, så i den meningen kan man väl vara lugn. Jag tror dock att det finns anledning att göra en ordentlig analys av vad detta kommer att innebära. Om det fortsätter som förut kommer vi att få parallella system i samma rättssystem, och det kan i förlängningen bli svårövergripbart och svårtolkat. I det sammanhanget borde vi därför på politisk nivå ha en idé om hur vi ska lösa det den dagen det kommer upp. Vi bör ha en beredskap och fundera över vad vi ska göra om detta mot all förmodan skulle ske. 30 Statsrådet (FP): Jag tackar för interpellationen. Det är viktigt att vi har en vital diskussion om Europeiska unionen och och relationerna dem emellan och om hur vi kan driva en politik som är klar och tydlig på detta område. Det är viktigt att betona att man ska undvika fördjupade samarbeten så mycket man kan. Det är ofta en sista utväg när det inte går att finna en lösning där samtliga EU-medlemsstater kan komma överens. Det här är som sagt en ganska teknisk diskussion som säkert kan bli föremål för ett riksdagsseminarium där jag gärna deltar som statsråd. Vi får alltså sannolikt chans att återkomma till denna fråga längre fram. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:103 om finanskommission 31 Statsrådet (M): Jag tackar för en interpellation i ett viktigt ämne som ligger mig varmt om hjärtat. har bland annat frågat mig om när jag avser att ta initiativ till att det tillsätts en finanskriskommission och hur jag avser att säkerställa ett brett deltagande i kommissionens arbete. Regeringen har, som tidigare aviserats, för avsikt att tillsätta en kommitté för att göra en översyn av det svenska regelverket för hantering av finansiella kriser.