prot · GX0985 · 2010-03-10 00:00:00 — Er regeringschef, vår statsminister, har gått ut i annonser i och sagt att ska bli ett skatteparadis. Lyssnar man på blir man nyfiken på det här med taxeringen och det tillkännagivande ni har där. Betyder det att fastighetstaxeringen ska bort rakt över? Syftet är givetvis att avskaffa det fullständigt när det gäller industrilokaler och kontorslokaler med dubbelanvändning. brukar kalla sig den siste socialliberalen. Det brukar jag ta upp i talarstolen, och jag vet att tycker om när jag säger det, fru talman. Marknaden ska råda, och man måste se till att marknaden flyter på bra. Men när marknaden får råda är man inte beredd att betala det pris marknaden kräver. I stället går man emot vad alla andra länder har, och de har fastighetsskatt. Men det ska vi inte ha i . Köper vi en fastighet utomlands ska vi betala fastighetsskatt. Men när folk från andra länder köper fastigheter i behöver de inte betala fastighetsskatt. Jag får inte ihop det, . Vad vill ni egentligen? Jag har sett att ett skäl är att det skulle försvåra för oss att införa fastighetsskatt vid en eventuell valförlust för er. 130 () replik: Det förhållandet att något skulle göra det svårare att återföra politiken tror jag inte är ett bra argument för att avstå från att genomdriva sin egen politik. Det argumentet köper jag inte. Om man skulle ta hänsyn till vad som kan komma efteråt skulle man hamna i ett väldigt konservativt samhälle. Vi är 28 socialliberaler; det är talmannen och jag plus 26 andra i riksdagsgruppen. Vi hoppas att det ska bli många fler framöver. Vi välkomnar alla som stjäl våra idéer. Det är den enda stöld som jag tycker är jättebra. Vi har inte, från majoritetens sida, sagt exakt hur ska inriktas. Som var inne på finns det olika upplåtelseformer, det finns vattenkraftsskatt och skatt på obebyggda tomter. För att inte gynna spekulation har vi varit noga med att skatten har varit högre på obebyggda tomter som man kan tänka sig att personer och fastighetsbolag håller fast vid för att möjligen göra stora vinster. Vi räknar med att det kommer att vara så i fortsättningen också. I den meningen kommer det att vara olika klassificeringar av fastigheter även framöver beroende på om det är obebyggda tomter, vattenkraftverk, kärnkraftverk eller industrilokaler. Jag tror inte att det är aktuellt att sänka skatten på industrilokaler . 131 () replik: Jag minns att vi hade en debatt här i kammaren tidigare då jag har för mig att i ett replikskifte sade att den fastighetsavgift som det till slut blev var en kompromiss som ingen egentligen tyckte om, inte ens . Det tror jag finns protokollfört. Jag ska vara ödmjuk. Jag är ingen ekonom. Jag respekterar stora kunskaper i ekonomi och forskning, men visst är det väl så att fastighetsskatten och förändringar av den inte har med tillväxten att göra? Visst var det så att ekonomer kritiserade för att man gick just på den skatten och gjorde de här förändringarna trots att det inte tillförde något till tillväxten? Visst är det så att fastighetsskatten finns globalt. Varför brinner för att avskaffa detta? 132 () replik: Det har en ideologisk grund. Vi har inte sett beskattning av bostäder som något som man kan driva så som ni gjorde, så att skatten bara gick uppåt. Det skapade oro i hela samhället. Många människor trodde berättigat eller inte att de skulle tvingas flytta. Det är huvudmotivet till att vi har satt stopp för bostadsbeskattningen. Det är vi glada för. Det har ni i praktiken accepterat. Vi betalar inte längre 9 miljarder; det kanske är några hundra miljoner. Den stora fastighetstaxeringen 2007 fick inget genomslag. Därför är detta ingen fråga. Om ni hade fått fortsätta hade det blivit hyreshöjningar i vartenda hus. Jag är inte heller ekonom. Jag är från , så jag läste ekonomi där. Det är inte många som tycker att det är något att komma med. Det är rätt som säger. Jag håller med om att detta inte är någon tillväxtfråga. Det var orimliga förhållanden. Om ni vill återgå till det är jag övertygad om att väljarna i , och kommer att säga: Vill ni återinföra det? Då röstar vi inte på er. Om ni lovar att återinföra fastighetsskatten ser jag med glädje fram emot valrörelsen. ser jag med glädje fram emot valrörelsen av en annan anledning. Vi har under den här mandatperioden lyckats skapa trygghet för de flesta. Det kommer nämligen inga fastighetsskattechocker. 133 () replik: Jag hade inte tänkt begära någon replik, men tog upp några frågor som ligger lite utanför betänkandet och som kräver ett svar. Det gäller bland annat vår syn på arbetsgivaravgifter. står definitivt kvar vid ambitionen att sänka arbetsgivaravgifterna för företagen. Det gäller dels den generella skattesänkningen, dels en specifik skattesänkning som ni avskaffade för soloföretagare som anställer sin första anställd. Nog drar vi vårt strå till stacken för att underlätta för småföretagarna. tar också upp frågan om fastighetsskatt på vattenkraft och den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Jag förstår om efter den kalla vintern är orolig för elpriserna, men jag tror inte att behöver vara orolig för att just de här skatterna ska ha någon ogynnsam effekt på dem. Bakgrunden till de här skatterna är att man genom utsläppshandelssystemet har drivit upp marginalpriserna på el man har marginalprissättning på elmarknaden precis som på alla andra marknader. Vattenkraften och kärnkraften har däremot inte behövt köpa några utsläppsrätter och har därför kunnat se mycket goda vinstmarginaler. De här skatterna är egentligen rent fiskala skatter som plockar in lite av den ökade vinstmarginalen. har rätt i så måtto att Eon, Fortum och kanske ska vara lite oroliga för sina vinstmarginaler med den här skatten, även om jag tror att de kommer att stå på benen även efter detta. De små verkstadsföretag och alla företag i vårt land som är beroende av el behöver nog inte vara oroliga på grund av detta. De kanske snarare ska vara oroliga för att vill basera vår energiförsörjning på kärnkraft. Den här vintern har vi ju sett hur pålitlig den är. Men det hör inte riktigt till det här betänkandet. Jag vill säga några ord om fastighetsskatten. Det rödgröna förslaget till ny fastighetsskatt som vi är överens om är inte identiskt med den tidigare fastighetsskatten. Jag vill ändå påminna om att det redan då fanns en begränsningsregel. 134 () replik: Om kände sig påhoppad var jag förmodligen otydlig när jag beskrev skatterna. Jag citerade ur den socialdemokratiska partimotionen undertecknad av . Jag har inte fullt klart för mig vad ni har föreslagit. Detta gäller bara Socialdemokraterna. Jag noterar till min glädje att ingen i skatteutskottet har skrivit under den här motionen. Ni kan känna er fria på den punkten. Det känns bra. har en fantastisk förmåga att tro att de skattehöjningar som ni föreslår på elektricitet till exempel inte får några verkningar. Så är det inte. Även fiskala skatter får återverkningar för vanligt folk. Det finns inga skatter som ingen betalar. Man kan diskutera exakt hur marknadsprisbilden är, men om man lägger extra skatter på vattenkraftverk och termisk energi driver det ju upp priserna. Tro inte att företagen säger att man sänker sina vinstmarginaler. Det har de ingen anledning att göra. I nästa mening säger att de tar ut det högsta pris de kan, nämligen marginalintäktspriset. Om priset går upp måste någon betala. vill gärna att den politik ni förespråkar inte ska ha några effekter, men det kommer den att ha. Det är det stora problemet. Ni vill saker, men ni vill inte ta ansvar för det. Det har vi diskuterat förut. Jag står för detta: Ni tar inte ansvar för effekterna av er politik. 135 () replik: Jag erkände att Eon, Fortum och kan känna sig drabbade. Självklart finns det inga skatter som inte drabbar någon. Vi måste hålla isär hur marknadspriset på el ser ut. Marknadspriset på el sätts utifrån den för tillfället dyraste elproduktionen. Om vi har haft en kall vinter med kärnkraftverk som krånglar kan det vara kolkraftverk och dylikt; det beror helt på vad som är den dyraste kraftproduktionen vid just det tillfället. Det är inte vattenkraften, normalt inte kärnkraften heller. De har sina investeringar gjorda . Även om man lägger på en kostnad i form av den fasta fastighetsskatten eller skatten på termisk effekt påverkar det inte marginalpriset, och det påverkar inte heller elpriset. Så länge deras kostnader är lägre än marginalpriset på el kan de inte höja elpriserna för det är fortfarande ett högre marginalpris än vad de hade. Jag tror därför inte att behöver vara orolig för elkonsumenterna. Men en viss oro för de stora kraftbolagen som äger vattenkraft och kärnkraft kan vara befogad om man ser att deras vinstutveckling har varit svajig. Jag tror nog, som sagt, att de kommer att stå på benen även med en sådan här skatt. 136 () replik: När det gäller effekten av den politik man för har och jag diametralt olika synpunkter. Vi kan nog enas om att man behöver energiskatter och miljöskatter av olika slag. Men tro inte att de inte får några effekter. Låt oss förflytta oss från elskatten. Jag vill utfärda en varning till alla företagare och företag i detta land om de tror att era föreslagna skatter, om ni skulle få igenom dem, inte skulle ha några effekter i , i och överallt. Det kommer de att ha. Någon kommer att tvingas betala dem. Låt mig nämna trängselskatterna. Om ni bortser från motivet, vad var det som hände med trängselskatterna? Det som ni ville skulle inträffa var naturligtvis att det skulle bli lite färre bilar i . Men man ska komma ihåg, , att det också inträffade någonting annat. Priserna på alla transporter gick upp. Taxi höjde sina priser, och varenda budfirma höjde sina priser. Varför gjorde de det? De gjorde det för att det lades en skatt på transporterna. Det fanns ingen annan betalare än de slutliga konsumenterna. Ert stora problem just nu är att ni driver en politik där ni inte vill ta ansvar för konsekvenserna av detta. Ni tror att man kan driva en politik som inte får några följder. Det har jag aldrig anklagat eller för. Men ni vill inte att det ska bli några effekter av er politik. Det kommer det att bli om ni får igenom er politik. 137 (): Jag yrkar å vägnar bifall till förslaget i betänkandet och därmed kanske föga överraskande avslag på samtliga reservationer. Det är svårt att bedöma om debatten har någon historisk bäring. Men vi kristdemokrater och alliansen som helhet finner det mycket positivt med det tillkännagivande som vi vill ge regeringen om en utredning om slopad fastighetstaxering. Det är någonting som vårt parti och andra allianspartier har varit engagerade i. Vi har initierat ett reformutrymme och pekat på behovet av förbättringar vad gäller fastighetsskatten. Det har redan skett betydande förbättringar , som på ett förtjänstfullt sätt har nämnt här från talarstolen. Men att utreda ett slopande av fastighetstaxeringen skulle innebära ytterligare ett steg i rätt riktning. Vi i alliansen menar, utan stöd från oppositionen, att det finns starka skäl att ta bort den kvarstående kopplingen till bostadens marknadsvärde. Jag ska inte stå här och vara för stor i munnen. Men vårt parti välkomnar verkligen, och då menar jag verkligen, att detta ställningstagande är gjort i skatteutskottet. Vi menar alla att det är viktigt att fastighetsskattesystemet och fastighetsavgiftssystemet i dess helhet uppfattas som legitimt och rättvist. De mycket stora skillnader i skatteuttag mellan likvärdiga fastigheter i olika delar av landet som kännetecknade den tidigare socialdemokratiska statliga fastighetsskatten tog vi bort . Men skillnader som ändå kan uppfattas som omotiverade har funnits kvar, även om de inte är lika drastiska i de fall där fastighetsavgiften har beräknats utifrån taxeringsvärdet och under den nivå på runt som vi har satt som högsta avgift. Vi välkomnar verkligen, som sagt, denna utredning, och här ska regeringen enligt vår begäran helt enkelt tillsätta en utredning som ser på fördelar och självklart nackdelar vid ett avskaffande av fastighetstaxeringen på bostäder. Jag går vidare till en riktigt långdragen historia. Det gäller tonnageskatten. Där har vi samfällt över blockgränsen vi sitter på var sin sida om mittgången här i kammaren uttalat det angelägna i att frågan om tonnageskatt kan slutföras skyndsamt. Vi alliansföreträdare kan inte säga att ordet skyndsamt har fått sin egentliga mening och sitt egentliga innehåll. Frågan har blivit utdragen. finns det en utredning som pågår om konkurrensförutsättningarna för sjöfarten. Inom ramen för den får vi hoppas att regeringen och uttryckligen kan komma till ett avgörande. Det finns företrädare i detta utskott från framsida, som en del kallar och den stora hamn- och sjöfartsstaden . Självklart är detta en viktig lokal fråga också för alla er företrädare från och . har genom tagit upp det viktiga om uttagsbeskattningen och privatpersoners fortsatta vilja och intresse att investera i småskalig samfällighetsägd vindkraft. Jag har förstått att kommer upp senare i debatten. Jag har talat en del om . Jag skulle kunna var lokal genom att nämna vid och som i en tidning som heter , som inte är så lite präglad av på ledarsidan, påpekade att det är orimligt med den beskattning som vi har vad gäller fastställandet av det så kallade marknadspriset i anslutning till uttagsskatten. Jag tycker att vi från alliansens sida jag kanske inte kan få fullt stöd från oppositionen tillstår detta tydligt i betänkandet. Vi pekar på att med hjälp av måste titta djuplodande på detta. Utskottsmajoriteten skriver följande: Marknadspriset på el varierar starkt , och det pris som förbrukarna betalar är beroende av individuella avtal med leverantörerna. Jag fortsätter att läsa innantill i betänkandet om detta inte väcker någon anstöt. Avsaknaden av ett entydigt pris som utgångspunkt för uttagsbeskattningen skapar en osäkerhet om hur stort skatteuttaget kommer att bli. Just denna osäkerhet är förödande för att få privatpersoner att gå in och göra mindre investeringar i något så viktigt som vindkraften. Regeringen och vi alla här i önskar verkligen att vindkraften ska kunna byggas ut ytterligare. Vidare står det i betänkandet: Utskottet utgår från att kommer att informera om vilka principer som verket avser att tillämpa för att räkna fram det marknadspris som ska ligga till grund för uttagsbeskattningen och i vilken omfattning jämkning kan ske med hänsyn till den komplexa prisbilden på el. Jag tycker att det förslag som har presenterat tidigare och som vi i alliansen indirekt, kan man säga, pekar på genom att ta upp denna problematik ska vinna framgång framöver. Jag tänkte också ta upp något som kanske inte uppfattas som ett helt sensationellt ämnesval, och det är värnande om den ideella sektorn och det civila samhället, men självklart är vi inte ensamma om det. Det finns en utredning som är genomförd. Den har det föga folkliga namnet Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Den kallas i vissa kretsar här i . Det viktiga med denna utredning är att den trots allt har presenterat en modell. Vi kan, som utskottet gör här, kalla den för en svensk modell för hur denna skattereduktion skulle kunna gå till. Detta har man klarat i och i , och det borde man kunna klara i vårt land. Mina anmälda närmar sig sitt slut, och det är tillåtet att sluta innan dessa har gått. Jag vill ändå tro att den utredning som vi har gjort ett tillkännagivande om och som har fullt stöd i om att utreda fastighetstaxeringens framtid taxeringsvärdena på bostäder kan visa att denna debatt och voteringen hade viss bäring att vara ett historiskt ställningstagande. 138 (): Jag får börja med att be om ursäkt för att vi delat upp lite grann mellan oss här, men det är ett stort betänkande. Att jag ska prata om uttagsbeskattningen beror på att jag under ungefär jobbat med frågan. Uttagsskatten är inte en ny skatt, en skatt som plötsligt poppat upp. Uttagsbeskattningen har funnits väldigt . Att inte tidigare gjort vindkraftskooperativen uppmärksamma på detta är upp till . På något sätt kan man tycka att vindkraftskooperativen fortfarande inte ger information om det hela på sina hemsidor. Det står bara om allt som är bra. Vindkraftskooperativen är ekonomiska föreningar. En ekonomisk förening är enkelbeskattad. Skulle de sälja sin el ute på den öppna marknaden och göra vinst på försäljningen är det kooperativet som beskattas. Den enskilda andelsägaren i kooperativet är vid utdelning helt skattebefriad. På så sätt är det en väldigt gynnsam situation. Men har frågan uppkommit om att man inte vill sälja ute på marknaden, utan man vill ha sin el, som man säger. kommer elen kanske inte just från den egna snurran det är nog väldigt svårt när vi har ett nät med elektricitet utan elen kan mycket väl ibland, tyvärr, komma från smutsig kolkraft från eller också från kärnkraft. Man vill köpa sin egen el i stället för att sälja ut den på marknaden och ta vinsten på det. Jag har full förståelse för att man väljer att göra så. Det är bra att man tar privata initiativ och att man vill hjälpa till med att få mer ren el i vårt land vi har ju redan ren el. Jag är glad över att energipolitiska talesperson Per svängt i frågan. har han talat om att uttagsbeskattningen ska bort och om undantag. I betänkandet finns det en motion av Per och där de säger att de vill undanta vindkraftskooperativen från uttagsbeskattning. accepterar man alltså uttagsbeskattningen. Det är bra, för annars får vi stora problem i övrigt också. Det är ju inte bara vindkraftskooperativ som är ekonomiska föreningar, utan det finns också en rad andra ekonomiska föreningar. Det är lite tråkigt att oppositionen lite grann fegar ur. Jag upplever att man är lite populistisk här. Man vill begrava detta i en utredning. Skyndsamt ska det utredas. Men de flesta av oss vet att det inte finns några snabba utredningar, utan det här kommer att ta tid. Då är det väl bättre att göra som vi i utskottet och försiktigt peka med hela handen och säga till : tittar ni på det här. Hur kan man ta ställning till vad som är ett marknadspris? I betänkandet står det att man ska ta hänsyn till den komplexa prisbilden när det gäller el. Bilden är väldigt komplex i och med att vi har marginalprissättning och att det är den dyraste kilowatten som styr prissättningen. Dessutom fluktuerar elpriset uppåt och nedåt . har det varit perioder då priset varit oerhört högt, lite grann beroende på att ett antal kärnkraftverk stått stilla. Jag tror att det rör sig om tre och ett halvt kärnkraftverk. Något har gått på halvfart. Det beror, skulle jag vilja säga, på dålig planering från elbolagens sida. Vi har också rätt gamla kärnkraftverk. Därför vore det bra om vi kunde börja byta ut de äldsta. Kanske får vi då en bättre stabilitet i kärnkraftverkens drift. Till detta ska hänsyn tas. Dessutom finns det stora aktörer på marknaden som köper ström med rabatt. Det finns alltså mycket att ta hänsyn till. Tillsammans med får man se var man landar, vad som är marknadspriset. Ingen har egentligen riktigt sagt det. Det finns inte klart uttalat, utan på har man liksom lite grann svävat på målet. gäller det att tar detta på allvar och tittar på det. Sedan får vi se var man hamnar och ta upp detta igen. Jag har väldigt svårt att tro att hamnar alldeles galet. Jag tror i stället att det löser sig och att det inte alls är något problem med det hela. Men skulle det vara problem får vi väl återkomma till frågan och se vad som då händer. Jag yrkar avslag på alla motioner och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 139 () replik: får vi väl ha lite ordning, för någon ordning ska väl råda även här i . ska alltså ni i majoriteten peka med hela handen åt . När började utskottet styra ? Berätta det för oss! Det är ju precis vad säger. Dessutom säger hon att vi är populistiska därför att vi har en reservation där vi säger till regeringen: Lös problemet och det och återkom med förslag! Nej, se det går inte, utan då ska peka med hela handen åt och säga: Gör nu som vi säger! Är det vad säger? Jag förstår ingenting! Vi har en reservation där vi egentligen tar upp det som säger. Men då säger : Nej, , den kan vi inte gå på. Ändå har kanske samma lösning på problemet. Nej, helt plötsligt går inte det, utan då ska med sin ekonomiska talesman i spetsen vara med och peka åt och säga: Var vänlig och gör som vi säger! Hur stämmer det överens med grundlagen, , att ni pekar åt ? Man kan raljera. Det hörde vi i utskottet där det hette: går det bra, för nu har vi bytt generaldirektör i . Är det så det fungerar? Varför kan ni inte gå den väg som är den enda rätta vägen, det vill säga till regeringen? Red ut hur detta ska fungera, , och kalla inte oss för populister! Sedan har vi det här med utredningar. Nej, det förstår jag också. Det tar ju så . På samma sätt är det med tonnageskatten. När vi säger någonting till regeringen händer ingenting. Är det vad menar? Jag vill gärna ha svar. 140 () replik: Här är det till att ta till brösttoner, ! Vi skriver faktiskt att skattemyndigheten ska ta hänsyn till den komplexa bilden av el på marknaden. Det kan vi väl göra. Ni däremot vill ha en utredning och att regeringen ska sätta ett marknadspris. Ska politiken sätta marknadspriset? Det kan väl inte politiken göra. Eller vad vill ni att utredningen ska göra? Ni måste förklara vad ni vill ska utredas. Det står inget om det, utan det står så här: Regeringen bör tillsätta en utredning som exempelvis kan titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattning och på avdraget för vindkooperativens utdelning. För att övergå till utskottet sade ju ni där att ni tyckte att man ska sätta ett marknadspris. Men hur sätter man det marknadspriset? Är det regeringen som ska sätta det? Du kan skratta, . Det är jättefint att raljera så skratta du. Men är det alltså regeringen som ska sätta marknadspriset? Är det inte bättre att tillsammans med tittar på detta? Sedan får vi se vad de kommer fram till. Det är faktiskt där det styrs. 141 () replik: Jag ber kammaren och om ursäkt om jag i min iver skrattade. Regeringen sätter väl inte marknadspriset. Däremot utreder regeringen och lämnar förslag. Visst är det så det fungerar i dagens demokrati. Alla bekymmer vi möter, motionerar om och vill lösa här i måste vi naturligtvis fördjupa oss i. Det är därför vi har tillkännagivande i kammaren, . står här och frågar mig om regeringen ska sätta marknadspris. Jag menar, hur många utredningar har vi inte innan vi gör förändringar? Det är vårt sätt att lösa dessa problem och att göra det . står på fullt allvar och frågar om det är regeringen som ska sätta marknadspriser. Regeringen får väl återkomma med en lösning på frågan. Vår reservation fångar upp precis det säger. Men varför är det så bannat svårt att gå in och säga att man stöder reservationen? Är det prestige i saken? Kanske kan svara på det. Vad är det som gäller? Jag kanske tar repliker på er övriga och frågar om har rätt när hon säger att utskottet kan styra . Det är därför ni också skriver ni försöker nämligen använda förståndet att ni utgår ifrån att och inte, som gör, pekar med hela handen. När man pekar med hela handen har man talat om hur det ska vara, och då blir det så att ni styr en myndighet direkt. Det är faktiskt grundlagsvidrigt, . Detta var inte bra. 142 () replik: Det är som det står skrivet här, att man utgår ifrån att kommer att titta på detta. Har vi då inte sagt till vad vi tycker att de ska göra? Jo, det har vi gjort. Är det grundlagsvidrigt? Det är det väl inte. måste titta på detta, och vi utgår från den komplexa prisbild som råder. Jag ser inte ett dugg problem med det. Däremot ser jag ett problem om vi begraver det i en utredning som tar , för då har vi fortfarande problemet kvar framför oss. Då finns det ju där. Vad vill ni egentligen? Först skulle uttagsskatten bort. Det var kanske inte Socialdemokraterna, men vissa av era kolleger vill inte ha någon uttagsbeskattning. Sedan ska det begravas i en utredning.