prot · GX0960 · 2010-01-21 00:00:00 — Det slår hårt inte minst mot unga studiebegåvade kvinnor, och det var det ingen som hade tänkt sig när det här systemet infördes. Dessutom finns det starka principiella skäl för detta. Vi har alla rätt att vara lika inför lagen. Det ska inte vara så att man blir negativt särbehandlad på grund av sitt kön vid antagningen till högskolan. Vi behöver i stället gå ifrån det som tidigare regeringar har ägnat sig alltför mycket åt, nämligen plakatpolitik. ska vi ägna oss åt resultatpolitik. Det är därför vi ger mer pengar till universitet och högskolor genom en mycket stor forskningssatsning. Den kan bland annat användas till att skapa fler fasta tjänster, vilket vi vet leder till att fler kvinnor får chansen högre upp i den akademiska hierarkin. Vi har en jämställdhetsdelegation som jobbar mycket engagerat med jämställdhetsfrågor. Vi har en teknikdelegation som jobbar med att särskilt locka unga kvinnor till tekniska utbildningar. Detta är bara ett axplock av det som regeringen just nu gör. 36 (): Väldigt många kvinnor disputerar , men sedan försvinner de ut ur forskningsvärlden. Min följdfråga är: Har regeringen för avsikt att undersöka vad som skulle kunna hålla dessa begåvade kvinnor kvar i forskarvärlden? Utan tvivel behöver vi dem där. De har satsat på forskning initialt, men sedan lämnar de den här scenen för att göra andra saker. Finns det några tankar på att undersöka varför de hoppar av och vad man i så fall ska göra åt det? 37 Statsrådet (): Den akademiska världen lider av ett dubbelt jämställdhetsproblem. Å ena sidan har vi ett problem med att allt färre pojkar söker in på universitet och högskolor. Det är en mycket tråkig och negativ trend. Å andra sidan ser vi också att kvinnor tyvärr har det mycket svårt att ta sig fram högre upp i den akademiska hierarkin. Båda dessa problem måste attackeras. Lösningen på de här problemen har inte varit negativ särbehandling av unga studiebegåvade kvinnor. Vi måste nu ägna oss åt någonting annat. När det gäller den första frågan om hur vi ska se till att unga män i större utsträckning söker in på universitet och högskolor tror jag att det handlar mycket om att vi har en engagerad, kunskapsfokuserad skolpolitik som mycket tidigt sätter fokus på kunskap i skolan och uppmuntrar unga män att se värdet av högre utbildning och att söka in på universitet och högskolor. När det gäller att se till att kvinnor kommer högre upp i den akademiska hierarkin tror jag att en sak vi kan göra är att se till att det blir fler fasta tjänster på universitet och högskolor efter doktorsnivån. Det har visat sig att det leder till att fler kvinnor tar sig högre upp i den akademiska hierarkin. 38 (): Min fråga är till statsrådet . Med stöd från de nya möjligheterna till arbetskraftsinvandring som finns kommer det personer till av andra skäl än asylskäl. Jag tycker att det är positivt. Mina frågor är: Vilka erfarenheter kan regeringen och statsrådet kan dela med sig av när det gäller hur den här möjligheten har utvecklats? Vilken omfattning har den, vilka branscher är berörda och så vidare? 39 Statsrådet (): Den arbetskraftsinvandringsreform som trädde i kraft var den första stora reformen på nästan fyra decennier i det här landet. Den har haft enbart positiva konsekvenser, skulle jag vilja säga. Vi kan se ett stort inflöde av människor som behövs på den svenska arbetsmarknaden. Trots att vi har en djup lågkonjunktur finns det branscher som inte kan få den kompetens som man behöver. Det vittnar också den statistik som kommer från om. Den visar att vi har ett mycket stort antal kinesiska systemingenjörer och indiska programmerare och tekniker. Det är människor som vi uppenbarligen, trots alla insatser av för att höja kunskapsnivåerna när det gäller forskning och utbildning, aldrig tycks få tillräckligt många av. De bär kanske dessutom med sig specialkunskaper. Den fortsatta utvärderingen får visa vilka ytterligare åtgärder som behövs för att göra till ett attraktivt land, men med arbetskraftsinvandringsreformen har vi ett mycket viktigt instrument för att hantera både den demografiska utmaningen och den konkurrens på världsmarknaden som vi står inför. 40 (): Det svar jag får gläder mig. Jag känner också att det är den erfarenhet som vi får till oss. Det gläder mig att det finns möjligheter att gå vidare. Det gäller inte minst frågan om hur det ser ut branschvis för att vi ska få en ännu bättre kvalitet och träffsäkerhet i en så viktig reform som alliansregeringen nu har medverkat till. Vi har ett behov av, och vi berikas av, den arbetskraft som står och väntar och som vi förhoppningsvis ser mer av. 41 Statsrådet (): Från den resa som jag gjorde till för att diskutera med den indiska regeringen inför ikraftträdandet av reformen kan jag själv bära vittnesmål om hur de såg på vårt rekryteringsarbete och på arbetskraftsinvandringen. I mitt sällskap hade jag representanter för både den svenska arbetsgivarsidan och den svenska fackförbundssidan som också vittnar om de problem som vi står inför när det gäller konkurrensen. Om vi inte klarar av att locka till oss kompetens utifrån kommer företagen kanske att välja att flytta produktionen inte på grund av lägre löner eller motsvarande, vilket ibland har varit ett slagord, utan helt enkelt därför att det är så mycket enklare att plocka indierna, kineserna eller vilken kategori det än är som man söker på plats där de redan finns. Jag tror att vi kommer att få jobba på många olika fronter framöver. Jag tror att det kommer att vara helt nödvändigt att erkänna att som ett litet exportberoende land kommer att vara i behov av mycket större reformer på det här området för att göra oss attraktiva. Då vill jag också hänvisa till den utredning om mobilitet som är igångsatt och som kommer att leverera sitt slutbetänkande om bland annat vilka övriga förändringar som behöver göras på det här området. Dokumentation om öststatsinformatörer i under 42 HANS (): Jag har en fråga till utrikesminister . är det det fantastiska då föll och frihetsvindarna blåste fram över vår kontinent. Inte minst har själv som person varit delaktig utifrån ett svenskt perspektiv i detta enormt fantastiska förändringsarbete. Dock finns det också en skugga från . Vi vet att det fanns informatörer för olika länders säkerhetstjänster även i andra länder och till och med i . kom ut med en bok, Inte bara , där man kartlade en del av de nätverk som fanns. Vi hade ett vänskapsförbund mellan och DDR. Är det inte rätt tid att börja öppna en del av de här arkiven? Min första fråga utifrån ett europeiskt perspektiv till är: Kan mer göras för att uppmärksamma de Stasiinformatörer som har funnits i andra länder? Den andra frågan går till som medlem av den . Borde vi inte öppna när det gäller svenska Stasiinformatörer? 43 Utrikesminister (): Vi har en lagstiftning där man successivt har möjlighet att öppna . Vi har sett en del exempel på vad det kan leda till under den allra . Det är en lagstiftning, och den ska hanteras som en sådan, det vill säga att det får man ta alldeles oavsett om det är informatörer åt det ena eller det andra hållet. Jag kan inte se att det finns någon möjlighet att göra någonting utöver detta. En lagstiftning finns vad gäller den öppenhet som är möjlig i det sammanhanget. I andra länder är det lite andra förhållanden. I har man en betydande öppenhet. Där handlar det om informatörer som är av den arten att det handlar mer om interna säkerhetsfrågor. Där har man möjlighet att gå in och titta i sina egna arkiv i den före detta östtyska statssäkerhetstjänsten. Vad gäller underrättelsearkiv är det än så länge något annorlunda. Det kan delvis ibland ha samband med att delar av denna information fortfarande kan vara relevant från säkerhetsutgångspunkt. 44 HANS (): Tack för det, herr utrikesminister! Naturligtvis är det så att det också handlar om en politisk inriktning. Vill vi öppna arkiven eller inte? Precis som utrikesministern noterade förs det diskussioner i en del andra länder. Vårt grannland har haft en kanske längre och djupare diskussion om Stasiinformatörer där ett antal personer självmant har gått ut och berättat om att de har sprungit andra länders ärenden i . Min fråga är: Finns det en politisk vilja från den här regeringen att göra mer när det gäller det faktum att vi vet att det har funnits ett antal svenskar som har sprungit andra säkerhetstjänsters ärenden i vårt land och kartlagt, spionerat och rapporterat? Dessutom är det så att jag vid tidigare diskussioner av justitieministern har fått reda på att det finns vad man kallar spridda uppgifter i . Är det inte dags, efter , att vi gör någonting åt detta faktum medan människor, såväl offer som angivare, fortfarande lever? 45 Utrikesminister (): Det är alldeles säkert så att det finns, som kallar det, spridda uppgifter i . Det tror jag är dagens understatement i den här debatten. Låt oss göra skillnad på detta och om vi har fått information som visar att någon har begått brott mot svensk lag, till exempel bedrivit underrättelseverksamhet mot eller spionage. Då åtgärdas detta självfallet på det sätt som ska ske. I övrigt, låt mig säga det, kan detta ofta vara rätt svåra gränsfall. Jag har sett en del av dem. Utländska underrättelseorganisationer, i det här fallet från öststater, kanske överdriver betydelsen av till exempel en lunchkonversation som de har haft med en enskild riksdagsledamot. Därför tror jag att man ska behandla det här med viss försiktighet. När det klart har gått över gränsen ska det åtgärdas av säkerhetsmyndigheterna även om det var länge sedan. finns det en gråzon, vilket bland annat den finska diskussion som refererar till har illustrerat med rätt förödande tydlighet. Undertryckandet av demokratiska rättigheter i 46 AMINEH KAKABAVEH (v): förbjöds det prokurdiska demokratiska samhällspartiet , och ett antal av partiets ledande politiker har förbjudits att verka politiskt i . Efter att DTP tvingats stänga ned bytte partiet namn till BDP, men den turkiska staten började gripa partiets medlemmar och även ett antal ledande borgmästare, alltså demokratiskt valda borgmästare. 36 politiker och borgmästare är nu avstängda och behandlas på ett grymt sätt med handbojor och med förbundna ögon inne i fängelset. har inte gjort tillräckligt som ordförandeland i EU, och frågan är vad utrikesminister och kan göra. Kommer vi att fördöma detta eller inte vid det möte som ska hållas den 25 då utrikesministrarna ska träffas? 47 Utrikesminister (): Vi har uttryckt vårt starka bekymmer också mot den turkiska beslut om DTP-partiet. Det ska sättas in i de, kan man nästan säga, krav som vi har framfört vad gäller reformering av den turkiska konstitutionen och lagstiftningen på den här punkten. Där har regeringen i sagt att de är villiga att göra detta också på grund av de rekommendationer som kommit från så kallade som har gått igenom den lagstiftning som finns i olika europeiska länder. Det är inte alldeles unikt att det förekommer lagstiftning som gör det möjligt att förbjuda politiska partier. Det förekommer också i medlemsländer till den europeiska unionen. Men det måste vara mycket tydligare kriterier för detta, och det som har skett i är enligt vår mening inte acceptabelt. Tyvärr har detta blockerats i det turkiska parlamentet av den turkiska oppositionen, bland annat av det därvarande socialdemokratiska partiet. Det verkar nu som att det inte kommer att vara möjligt att genomföra denna reform förrän på andra sidan det turkiska parlamentsvalet. Det är djupt beklagligt, men vi trycker på, och den turkiska regeringen skulle gärna vilja göra det men förefaller blockerad av oppositionen i parlamentet. 48 AMINEH KAKABAVEH (v): Det är sant, som utrikesministern påpekar, att roten till problematiken är själva konstitutionen som utestänger politiska krafter som är avvikande från det kemalistiska samhällssystemet och det kemalistiska tänkandet, i detta fall DTP. Frågan handlar i grunden om mänskliga rättigheter och yttrandefrihet, och det bygger på åsiktsfrihet. I går det inte för dem med avvikande meningar att göra någonting politiskt. har vi mejlkontakt, och jag kommer precis från en demonstration. Vi är faktiskt pressade, och jag tycker att måste göra något konkret mot den turkiska staten. Det är olyckligt att inte är med när ni ska träffas . Jag hoppas att och utrikesministern verkligen tvingar att göra någonting när det gäller demokratisering av konstitutionen. Det påbörjades , men det kom aldrig till stånd, för det var alldeles för progressivt. 49 Utrikesminister (): Det är alldeles korrekt. Vår uppfattning är, och den delar vi med det regerande partiet i , att behöver en ny, modernare och mer demokratisk konstitution. Det är ingen tvekan om det. Men problemet är att det måste finnas en tillräcklig majoritet för detta i den turkiska så kallade Assembly. Med den mycket hårda opposition som finns både från det socialdemokratiska det gamla och från den mer nationalistiska oppositionen MHP finns icke tillräcklig majoritet för detta. Det är beklagligt. Det gäller att vi trycker på. AKP har sagt att de avser att ta upp den här frågan så snart de kan efter nästa parlamentsval. Vi skulle gärna ha sett att det skedde . Sedan är det turkiska systemet så, vilket inte gör saken så mycket bättre, att det här är det 30:e fallet då man förbjuder ett parti under de senare decennierna. Normalt nybildar man partiet i ett nytt namn, och huvuddelen av det hela återuppstår. Jag säger inte att detta är någon tillfredställande ordning på något sätt, för det är det inte, men jag vill bara notera att det är ungefär så det fungerar. Förbud mot Belgian blue i EU 50 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. I vill vi ju inte ha den så kallade monstertjuren blue. Vi miljöpartister har länge velat att man ska göra mer för att se till att vi inte har det. Tyvärr tvingar EU oss att acceptera Belgian blue, men vi har en branschöverenskommelse om att rasen inte ska finnas här ändå. Tyvärr bryts denna branschöverenskommelse, och det har framkommit att 80 gårdar i föder upp Belgian blue. Det gläder mig att jordbruksministern nu har gått ut och sagt att han vill ha ett förbud mot Belgian blue i hela EU. Det är ett mycket bra initiativ. Jag undrar: Vad mer tänker jordbruksministern göra rent konkret för att det ska bli på det viset? Vilka initiativ tänker han ta, och varför har han inte tagit dem ? 51 Jordbruksminister (): I är det förbjudet att avla på djur om det medför att avkomman får defekter som kan medföra lidande. Det är utgångspunkten. Den lagstiftningen finns, och den gäller. Den som bryter mot denna lagstiftning ska självklart straffas på det sätt som föreskrivs i lagstiftningen. Jag förutsätter att tillsynsmyndigheter och liknande följer upp så att djurägare följer den lagstiftning som vi har i , oavsett om det handlar om nötkreatur eller om hundar, där vi också har den här typen av problem. Därtill vill jag jättegärna att djur i alla delar av ska ha det lika bra som våra djur har det i och att det i hela inte ska avlas på djur då det medför att avkomman kan få lida. Av det skälet har det varit prioriterat under ordförandeskapet i den europeiska unionen som påbörjades för något halvår sedan att ta upp den här frågan med mina kolleger så att vi när vi får upp lagstiftningspaket i EU kan föra in de här bestämmelserna. 52 (): Jag skulle ändå vilja be jordbruksministern att vara lite mer specifik om hur han tänker lyfta den här frågan. Det verkar som att regeringen har dragit benen efter sig lite grann. var det en debatt i riksdag då jordbruksministern sade: Skärpningar av lagstiftningen kring avel och slakt med rasen belgisk blå skulle enligt min bedömning vara mycket svåra att få igenom inom EU, och jag avser inte heller att i detta läge se över den svenska lagstiftningen. Jag hoppas att jordbruksministern är beredd att göra mer. Det intrycket har i alla fall skapats genom uttalanden i medierna. Jag hoppas att jordbruksministern kan bekräfta det och dessutom berätta vad det är som har förändrats. 53 Jordbruksminister (): Den utsaga som gjordes vill jag dementera. Den gäller inte längre. Vi har i regeringen tillsatt en utredning som har att se över de bestämmelser som finns om hållande av djur men också om avel på djur. Utredningsman är tillsatt. Utredningen är i gång. Vi har alltså aktualiserat problematiken och tar den på största allvar. Därtill har vi, som jag sade, under det svenska ordförandeskapet aktualiserat frågeställningar om djurs hållande och om att vi ska ha friska och välmående djur i alla delar av . Det är mitt mål, och jag är övertygad om att konsumenter, invånare, i alla delar av också vill ha det. 54 (): Min fråga går till kulturministern. kommer två av stora kulturpersonligheter att hyllas i vårt land. är det , som rankats som en stor tenor runt om i världen och så även här hemma. Sällskapet har sökt pengar från men fått nej, vilket är mycket tråkigt. är det hundraårsjubileum för . är, som vi alla vet, en stor dramatiker både här hemma och internationellt. Både kommun och satsar pengar i dessa jubileer, vilket är mycket glädjande. Jag anser att regeringen borde visa mer intresse. Min fråga till kulturministern är därför: Kommer kulturministern att agera och se till att pengar tillskjuts dessa hyllningar för firande av två av stora kulturpersonligheter? Och kommer hon att göra det ? 55 Kulturminister (): Det är riktigt att det är två stora kulturpersonligheter, och de har också starka vänföreningar som arbetar i deras intresse. Vi har i institutioner på både teater- och musikområdet, och när det gäller också på konstområdet eftersom han ju var en mycket mångfasetterad person, som kommer att uppmärksamma såväl som . Jag vet att det gått en förfrågan om pengar till . Regeringen ger i normalfall inte speciella summor för den typen av uppdrag eller jubileer. Frågan kan möjligen återkomma, men det finns inget besked eller beslut om särskilda pengar till och , utöver det som redan görs på de olika institutionerna. 56 (): Tack så mycket för svaret, kulturministern! Jag tänker på . Där var vi engagerade. Jag tänker också på och deras Ibsenjubileum. Där gick staten snabbt in och såg till att det verkligen blev ett stort jubileum. Det är synd att kulturministern inte kan agera på något sätt så att vi tillsammans kan se till att staten deltar. Det handlar om tillväxt och jobb. Runt om i världen förväntas det att dessa två stora från ska hyllas på ett storartat sätt. Det är beklagligt att kulturministern även i denna fråga när det gäller kulturområdet svarar att hon inte vill göra någonting alls. Jag hoppas att kulturministern går hem och funderar över saken. Jag tror att många förväntar sig något slags agerande från statligt håll. Man förväntar sig att vi ska vara med. Alla vänföreningar kämpar på hårt. Kommunerna är med. Jag tycker att det vore beklagligt om det från statligt håll inte gjordes en markering av hur viktiga dessa jubileer är för framtiden. Det handlar om personer som många hyllar och ser upp till i utvecklingen av kulturpolitiken. 57 Kulturminister (): Jag har inte sagt att vi inte kommer att göra någonting. Men som så ofta när Socialdemokraterna är i farten, och det är ju det parti tillhör, ska man satsa på precis allt. Det är inte möjligt. Som själv sade finns det starka vänföreningar. Vi har starka institutioner som , Operan, lokala institutioner bland annat i den del av där bor, i , museer och många andra som kommer att uppmärksamma dessa personer. Om vi kommer att göra någonting ytterligare, utöver det som vi redan gör via våra institutioner, kan vi återkomma till. Man har en dialog med , och med detta är jag också nöjd. Lokalt inflytande vid utsättning av varg 58 (): Jag har en fråga till jordbruksminister . Jag känner ett väldigt tryck från medborgarna i , som jag representerar. Regeringen har fattat beslut om att sätta ut ett antal vargar i för att stärka vargstammens genetik. har det dock framkommit att det finns inga, eller endast få, genetiska fel på de vargar som undersökts efter jakten , en jakt som för övrigt var mycket väl genomförd. Därför undrar jag, med tanke på vad som har framkommit, om det finns skäl att genomföra utsättning av nya vargar. Om så är fallet är det viktigt för mig att få veta hur stort lokalt inflytande man kommer att få över dessa utsättningar. Det känns mycket angeläget för mig och för dem jag representerar att få svar på dessa frågor. 59 Jordbruksminister (): Enligt den information som finns tillgänglig är den genetiska variationen bland de vargar som finns i landet liten. Variationen har blivit något bättre beroende på att det invandrat någon varg med nya gener till vårt land och att det resulterat i en förökning. Regeringens mål är att vi ska ha friska djur även när vi talar om vilda djur. Eftersom den genetiska variationen enligt de uppgifter vi har är liten är det uttryckt i den proposition som lämnats till , och som med bred majoritet har godkänt, att vi i första hand ska underlätta för invandring för att få en bättre genetisk diversitet i vår vargstam. Om det inte skulle räcka får vi överväga att utplantera, men det ska ske först då. 60 (): Jag vill tacka för att jag fick ställa mina frågor och framföra den oro som finns för att det lokala inflytandet kommer att bli för litet. Man är orolig för att länsstyrelserna ska bli för dominanta. 61 Jordbruksminister (): Jag tackar för frågorna och för verifieringen att jakten enligt ledamoten har utförts på ett tillfredsställande sätt. Minskning av jordbrukets beroende av fossil energi 62 PER ÅSLING (c): Jag vill vända mig till jordbruksminister . För att världen ska klara tvågradersmålet behöver de globala utsläppen minst halveras i förhållande till de utsläpp som gällde 1990. Låt mig i kölvattnet till konstatera att de industrialiserade länderna behöver minska sina utsläpp . Hela världsekonomin måste ställas om, och vi måste få en hållbar inriktning. Här har chansen att vara pådrivande i en positiv omställningsinriktning som kan skapa en ekoeffektiv ekonomi som förenar hållbar konkurrenskraft med ett ekologiskt ansvar. De gröna näringarna har särskilt goda förutsättningar att medverka. Min fråga till jordbruksministern är: Vad gör regeringen för att minska de gröna näringarnas beroende av icke förnybar energi? 63 Jordbruksminister (): är oerhört viktig och intressant. Min vision är att de gröna näringarna ska bli oberoende av den fossila energi som i stor utsträckning används inom de gröna näringarna. Skälet till det är att det finns ytterligare potential, ytterligare möjligheter, att utveckla energiproduktionen i de gröna näringarna. Det skapar jobb och tillväxt i alla delar av , vilket är tacksamt i de tider vi lever i, det minskar vårt beroende av utlandet och så vidare. Det finns ett antal redskap för att detta ska bli verklighet. Det senaste exemplet som jag drar mig till minnes är regeringsbeslutet kort om att även mindre företag, till exempel inom skogsbruk och lantbruk, kan få hjälp med en så kallad energieffektiviseringscheck för att se över sin energiförbrukning i företaget. Det finns också andra exempel. 64 PER ÅSLING (c): Jag tackar för svaret. Lantbruket förbrukar diesel. Det motsvarar över CO2 . LRF:s lantbruksbarometer visar att var tionde bonde vill satsa på förnybar energi. Av dessa vill satsa på vindkraft och är beredda och vill satsa på biogas. Det är en ökning bara . Jag delar visionen att jordbruket kan bli den första fossilbränslefria sektorn i vårt samhälle. Jag tycker att det är viktigt att det vidtas aktiva åtgärder. Det är klart att näringen själv här har en utomordentligt viktig roll, men det behövs också insatser inom politiken. 65 Jordbruksminister (): Ett exempel på verktyg som kan användas låt oss kalla det för en katalysator för att komma vidare i arbetet med att minska och helst bli av med beroendet av fossila bränslen och drivmedel är energieffektiviseringscheckarna. Det finns också andra verktyg. Det finns anslag att nyttja för att utveckla biogasproduktionen.