prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Buthler och Öhrlund skriver i förordet till sin senaste bok : Boken är en uppgörelse med ett av de största problemen intoleransen mot de människor som majoriteten finner avvikande och onormala. Man har samarbetat med polisens hatbrottsjour i som visar hur starkt hatet breder ut sig i . En värld som har utvecklats från det lilla, okunskap, sökande, regler, nyfikenhet om vad som finns på andra sidan. Ofrihet till frihet, kommandoekonomi och diktatur till dynamik och tro på oss som bor här. Från omyndighet till fria individer som vill skapa något bra för sig och sin familj. Utveckling i tanke och i livet skapas genom att vi blandar åsikter och argument och att vi vågar vara öppna och ifrågasättande. Gränser, intolerans och okunskap är ett hot mot den fria världen. Rädsla följer om vi inte lyckas förklara. Och vi måste vara vaksamma. Vi som tillhör demokratiska partier måste fungera som portvakter, gränsvakter mot åsikter och kulturer som inte tar bestämt avstånd från hatbrott, främlingsfientlighet och odemokratiska metoder. Främlingar finns överallt, i alla länder, och har alltid funnits. Om vi vill utveckla vår värld har vi en skyldighet att motverka allt som leder till främlingsfientlighet, rädsla och gränssättande. Vi som lever här har en skyldighet att hjälpa andra som är rädda och förtryckta. gör gällande att det namn man sätter på vår eller den bok eller bibel man läser är skäl nog att utvisa människor. Det är en logisk kullerbytta, oförskämt och tyder på djup okunskap. Folk från , , , , och för att nämna några har berikat vår kultur. Det är till och med en del av styrka. Det finns dock problem, och här har vi alla del av ansvaret. Det finns också problem som vi inte alltid tänker på. Jag läser åter ett avsnitt ur boken: För mig finns inte drömmen om att åka tillbaka. Jag har aldrig varit en del av det där. Jag fanns inte då. Jag pratar inte ens mitt eget modersmål felfritt. Jag hör inte hemma där. Inte här heller. Jag har inget hem, inget land. är fortfarande ett av världens rikaste länder. Vi har ett ansvar och en skyldighet. Vi tar emot människor från andra länder, av olika skäl. Det kan vara människor på flykt eller människor som söker arbete. Alla vill vi, för deras skull och för vår egen, att de finner sig till rätta, blir goda medborgare och gillar sitt nya land. Krav ska ställas, och brott ska bekämpas precis som för alla andra i . är ett fantastiskt land. Det är öppet, med nyfikna och kunniga människor. Vi måste nog inse och ta till oss att och det som gör är så mycket mer än midsommar, dalahästar och . Det hjälper inte ens att klär sig i folkdräkt. Jag hoppas att vi med alla till buds stående medel kultur, jobb och integrationspolitik kan se till att vi som bor här är tillräckligt öppna, stolta och trygga för att ta emot några till och se till att alla som bor i känner sig hemma här. Händelserna i visar med skärpa hur viktigt detta är. Jag hoppas och tror att ett parti som blir en parentes i svensk politik. Jag hoppas att ska visa alla svenskar att vi demokratiska partier väl kan föra allas talan. Jag hoppas att vårt samhälle ska bli öppnare, varmare och mer tolerant. I detta anförande instämde (M). 61 (SD) replik: Jag skulle först vilja ställa frågan till , som ser intolerans som ett hot, hur han ser på det faktum att det parti han företräder har släpat in en islamist i denna församling. Det är en person som öppet förespråkar kvinnomisshandel, inte tycker att det är okej att kvinnor och män skakar hand med varandra, inte tycker att det är okej att män och kvinnor dansar med varandra och så vidare. Detta är inget annat än direkt intoleranta åsikter. Det är åsikter som ni har fört med er in i denna kammare. Hur ser du på detta faktum, , och hur ska du bekämpa intoleransen inom ditt eget parti? 62 (M) replik: Jag tror inte att det finns någon i vårt parti eller i de andra demokratiska partierna i som vill köra ut någon från . Alla ska ha rätt att prata här. Jag kan visserligen inte , men jag tror inte att det någonstans står i att man ska vara intolerant mot andra människor tvärtom. 63 (SD) replik: Jag skulle vilja hävda motsatsen och säga att hela grundar sig på intolerans. Faktum är dock att den företrädare vi pratar om har gjort dessa ställningstaganden. Jag undrar bara hur förhåller sig till det faktum att ni faktiskt har släpat in en person som har dessa åsikter. Han har personligen gett uttryck för dem i ett flertal intervjuer. Det måste väl ändå vara ganska oroväckande på något sätt. 64 (M) replik: Alla som håller med om vår politik och företräder ett samhälle som är öppet och tolerant är mycket välkomna att bli medlemmar i . 65 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill bara påminna om att debatten ska handla om sakfrågor. Det blir en märklig situation att angripa personer som inte har möjlighet att försvara sig. Jag vill alltså rekommendera att det är sakpolitiskt innehåll som förekommer under debatten. 66 (SD) replik: Jag tycker att det är bra att erkänner att det har med kultur att göra. Från borgerligheten, vänstern och etablissemanget i och i svenska medier pratar man nämligen alltid om att det är sociala faktorer. Allas vår , , säger att det handlar om trångboddhet när vi har med kriminella invandrare att göra och när det handlar om den ekonomiska belastning som invandringen utgör och så vidare. Det är bra att du står här och erkänner att det faktiskt handlar om kultur. Du står och säger att vi ska vara gränsvakter mot kulturer som är intoleranta och så vidare. Jag tycker att det är jättebra att du ställer upp på det, men jag frågar dig: Hur går det ihop med er syn på islam? Om vi ska vara gränsvakter mot kulturer som är intoleranta måste vi vara gränsvakter mot det som är islam . Det är ganska anmärkningsvärt att du står där framme och säger att det inte finns något inom islam som är intolerant eller våldsamt. Det bevisar bara att du inte kan ett enda dugg om vad islam står för. Jag tycker att det är glädjande att du åtminstone står och erkänner att det handlar om kulturer, men jag vill ha svar på frågan hur du ser på att vara gränsvakt mot dessa kulturer och mot islam. 67 (M) replik: Vi kan ta en debatt någon annan dag om och då ta med oss några experter också. Jag har dock läst lite grann i och inte hittat någonting som tyder på att man vill slå ihjäl andra människor. När jag säger att vi ska vara gränsvakter och portvakter menar jag delvis att vi här i ska se till att det inte finns människor här som företräder intoleranta och odemokratiska åsikter. 68 (SD) replik: Du har inte sett någonting i om våldsamhet. Då kan jag nämna två saker för dig. Vers 9:5 och 9:29 kallas till exempel svärdverserna. De är krigiska verser som folk inom den muslimska världen har praktiserat under 1 . Nog finns det alltså våldsamma verser. Du säger att vi här i ska förhindra det. Det var precis det min kollega sade; ni har i ert eget parti företrädare som förespråkar dessa intoleranta åsikter det som du menar att ni ska vara gränsvakter mot. 69 (M) replik: Jag vill avslutningsvis bara säga att jag tror att det räcker med att gå ut på i eller , på i eller i något kvarter i ett litet samhälle i någon del av för att inse att vi har ett mångkulturellt samhälle i . av dem som finns i är flyktingar och invandrare i första, andra eller tredje hand. De är här för att stanna. Ni måste försöka ta upp huvudet ur sandlådan. 70 Statsrådet (M): En ny mandatperiod innebär självfallet alltid ett uppdrag att precisera och prioritera de frågor som ur politisk synvinkel är angelägna. Jag ser tydligt tre utmaningar som kommer att bli betydelsefulla . För det första är det viktigt att slå vakt om den ordning och reda som måste prägla hela utgiftsområdet när det gäller asyl- och migrationspolitiken. Finns det inte tilltro till att systemen för migration och asyl fungerar som de ska krymper snabbt möjligheterna att koncentrera sig på utvecklingen. Därför måste en fortsatt minskning av handläggnings- och vistelsetiden för asylsökande i stå överst på agendan. Detta gäller för övrigt oavsett antalet asylsökande som kommer till vårt land. Grunden för att uppnå detta är redan lagd genom den nya instans- och processordningen för utlännings- och medborgarskapsärenden, men denna måste vårdas för att kunna fungera optimalt. På så vis skapas förutsättningar för att upprätthålla såväl rättssäkerheten som arbetslinjen. Detta är en fråga om förtroende för asylsystemen, men det är också en fråga om ekonomi och om integrationen av nyanlända. Ju man får vänta på besked, desto lättare är det att få kvalitet i mottagandet, med en lyckad integration som konsekvens. Dessutom förenklas återvändandet till ursprungslandet vid ett avslag. Det finns många goda skäl att se till att och migrationsdomstolarna har rätt dimensionering och att myndighetssamverkan löper smidigt i återvändandet. Genomförandet av etableringsreformer för nyanlända är också ett område som innebär förändringar. För det andra måste migrationspolitiken handla om mer än bara asyl. Därför kommer regeringen att fortsätta att bygga ut och vårda den arbetskraftsinvandringsreform som snart fyller . ska vi ta emot slutbetänkandet från utredningen om cirkulär migration. Det är och förblir vår ambition att befinna oss i framkant i den europeiska och globala debatten om ökad mobilitet. Vår avsikt är att svenska arbetsgivare i privat och offentlig sektor ska kunna finna den arbetskraft som de behöver. Denna politik förutsätter i sin tur att reformerna fungerar som tänkt. Den jämförande OECD-utvärdering som pågår kommer därför att bli mycket intressant att ta del av. För det tredje är arbetet med att fördjupa och utveckla det internationella samarbetet på detta område en växande uppgift. Det gemensamma europeiska asylsystemet är en prioriterad fråga. Det är uppenbart att en diskussion om slutdatumet för projektet 2012 är nära förestående i relation till de uppenbara utmaningar som finns i förhandlingsarbetet. Det gäller inte minst skillnader i uppfattningar mellan råd och parlament. Jag förutser ett ökat antal diskussioner med andra medlemsstater och parlamentariker i EU. Det är viktigt att tar ledningen i dessa. Vår globala ambition måste också konkretiseras . Vi måste noga förbereda oss för den högnivådialog som innebär slutet på den första fasen av . Parallellt med detta måste vi också fundera över hur vi på bästa sätt kan öka kopplingen mellan utvecklingsfrågor och migrationsfrågor. Det saknas definitivt inte argument för detta. Vi har ett stort och viktigt pedagogiskt uppdrag att förklara den makro- och mikroekonomiska potential som ligger i att fler människor migrerar av egen kraft och vilja för att skapa sig en framtid. Detta är för övrigt aldrig i sig negativt. Jag ser fram emot dagens debatt och kommande på detta viktiga område. 71 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Jag skulle vilja fråga migrationsministern om vad regeringen kommer att göra för de asylsökande kvinnor och barn som är utsatta för olika former av förföljelse och förtryck från sina familjer och till exempel den iranska eller den turkiska regimen. De skickas hem av som vägrar att ge dem asyl. De befinner sig i en väldigt kritisk situation. Det handlar om barn som är födda här i eller som var små när de kom hit. De har bott här i och går i skolan. De får inte någon möjlighet. När till exempel föräldrarna mår psykiskt dåligt påverkar det barnen direkt. Vad tänker ministern göra för att dessa människor som flytt för sina egna liv ska kunna stanna i ? 72 Statsrådet (M) replik: Det är inte annorlunda med den grupp som Amineh Kakabaveh tar upp än med någon annan grupp. Vi har en rättssäker ordning i där var och en som kommer till vårt land har rätt att söka asyl och få sin ansökan prövad. prövar ansökan, och är man missnöjd kan man överklaga till Migrationsdomstolen. I slutändan är det Migrationsöverdomstolen som sätter praxis och inte jag som minister eller regeringen som instans. Den ordningen har vi gjort oss av med och har i bred politisk enighet ersatt med migrationsdomstolarna. Det innebär att prövningen utfaller på endera av två sätt, antingen får man ett ja eller får man ett nej. Är det så att man får ett nej ska man återvända. Det är väldigt viktigt att komma ihåg detta. De personer som Amineh Kakabaveh tar upp har alltså tillgång till de rättsmedel som behövs för att utröna om man har skyddsskäl eller inte. Jag ser ingen anledning att ändra den ordningen. 73 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Det är lättare sagt än gjort. De kvinnor som jag pratar om har dess värre redan flytt för sina liv. bestämmer och fattar beslut enligt de riktlinjer som det får till sitt förfogande. Det gör det väldigt svårt för dessa människor att få sin rätt prövad enligt vad vi menar att det handlar om, humanitära skäl. Det handlar om kvinnors asylskäl. 74 Statsrådet (M) replik: tog vi emot slutbetänkandet från den så kallade utvärderingsutredningen som tillsattes med uppgift att gå igenom och utvärdera den nya instans- och processordningen. Den kom fram till att hade fått det som man i bred politisk enighet hade beställt, en rättssäker och välfungerande ordning. Man såg ingen anledning att i det sammanhanget föreslå några förändringar på den punkten. Det har inte heller jag för avsikt att göra här . 75 (MP): Det händer ibland att jag och migrationsministern är överens. Det vi är överens om i det här fallet är det ministern sade om att man ska ha tilltro till asylsystemet och till utlänningslagen, den som vi stiftade här i . Där är vi överens. Med tilltro till lagen menar jag att den ska vara så bra att människor upplever att den är rättvis och rättssäker, och att den inte skapar fler som gömmer sig. Där är vi inte . Ministern tog bland annat upp översynen. Där har vi olika uppfattning om hur den framtida lagstiftningen bör se ut. menar att utlänningslagen behöver ses över. Det har gått sedan den trädde i kraft. Vi vet lite mer vad som har varit problemen, var knutpunkterna är och vad som behöver förändras. Vi har till exempel vid väldigt många tillfällen diskuterat frågan om intern väpnad konflikt. Den andra punkten handlar om andra svåra omständigheter i hemlandet. Alla har hört talas om gisslandramat i kyrkan i där minst 37 människor dödades bara för att de råkade vara kristna och befinna sig i kyrkan vid tillfället. Vi har också genom Wikileaks läckor hört talas om hur systematisk tortyr förekommer i irakiska fängelser. Ändå skickar vi tillbaka människor till sådana förhållanden. Jag vet att det just nu är väldigt många kristna irakier som väntar på utvisning. De var rädda redan innan. Jag har mött så många förtvivlade människor som ska tvingas tillbaka till . Jag vet att det nu är ännu värre för dem. Dessa regler behöver ses över. Vi ska inte ha den situationen att vi skapar ännu fler gömda från i . fick jag också ett samtal från burundiska flyktingar som befinner sig i . Vi har också diskuterat dem här i kammaren . Det var de utvisades. har de fått kvotflyktingstatus av UNHCR och befinner sig i . Det är någonting som är fel någonstans när våra myndigheter gör en bedömning av människors skyddsbehov och UNHCR gör en helt annan bedömning. Vi måste då titta över vad som var fel i vår lag. Det är samma Genèvekonvention som ligger till grund för båda två. Jag vet också att ministern eller i går har fått ett öppet brev från flyktingsamordnare i många kommuner. Det handlar om alla de barn till somaliska flyktingar här i som har haft problem att komma till för att de inte har godtagbara passhandlingar. Vi vet att i kan man inte utfärda några pass eftersom det inte finns några myndigheter. Många av dessa barn befinner sig i till exempel , och många av dem är utan vårdnadshavare. brukar avslå deras ansökningar trots att det finns dna-analyser som bevisar att det finns ett föräldraskap däremellan med grund i att det inte finns några godtagbara passhandlingar. har det kommit en dom i förvaltningsrätten i som säger att det inte är så att man måste ha en passhandling. Är det så att man får ett uppehållstillstånd har man rätt att vistas i , och då måste man kunna komma in. Det är en halv seger. I nästa steg säger domstolen: Du kan inte bevisa att din man är död eller om ni har gemensam vårdnad, så vi vet inte om han tillåter att barnen kommer till . Det handlar då om en man som är försvunnen , och ingen vet om han lever eller är död. Någonstans är det fel i vårt system. Vi måste hitta modeller som är anpassade till verkligheten. Vi har faktiskt skrivit under . Detta är sådana frågor som vi bland annat har motionerat om under allmänna motionstiden. Vi har också motionerat , bland annat när det gäller översynen. Vi hoppas att vi ska kunna föra en dialog om de förändringar som kommer att behövas i utlänningslagen. Eftersom vi nu har en praxis som inte riktigt alla gånger lever upp till vad vi här i trodde när vi stiftade lagen måste vi ändra lagen. Det har varit klart och tydligt från . De säger: Om det är otydligt måste vi ändra lagen. Det är vår uppgift att göra det framöver. Jag vill uppmana migrationsministern att göra en ny översyn jag säger inte en ny utredning. Men man måste titta över olika bestämmelser där vi ser att det har blivit konstiga tillämpningar . I detta anförande instämde och (båda MP) samt (V). 76 (M) replik: Min fråga till är frågan om rättssäkerheten. Anser du att vi politiker ska gå tillbaka till systemet då politiker och politiskt tillsatta satt i slutna rum och bestämde att nu är det okej med en viss typ av invandrare och är det okej med en annan typ? Eller tycker du att vi bör ha den modell vi har i , där man prövar fall till fall och tittar på individens enskilda skyddsbehov? Eller ska vi gå tillbaka till att gruppera människor i olika landsgränser eller etniska minoriteter? De här är okej, men inte de här är det så vi ska säga? 77 (MP) replik: Nej, jag vill absolut inte tillbaka till den tid då det var politiska beslut i slutändan, som du säger. Vi har en ny prövning som alla här i ställde sig bakom. Den modellen ska vi fortsätta med. Däremot har vi sett att tolkningen av lagen har blivit annorlunda än vad som var tänkt från början. Då måste vi naturligtvis ändra oss. Då måste vi ändra lagen. Vi ska inte ändra processen, utan vi ska ha domstolarna precis som . När propositionen lades fram sades det också att praxis i förarbetena inte skulle bli striktare . Men det vi upplever är just att praxis har blivit striktare. är ju också densamma, som jag sade tidigare, så det borde inte ha blivit striktare i . Processen ska vara som den är, men vi måste se över de delar av lagstiftningen som inte fyller upp de krav som vi ställde en gång när stiftade lagen. 78 (M) replik: Jag tycker att det är bra att ni ställer er bakom den process vi har. Däremot tycker jag att det är lite anmärkningsvärt att när processen inte går precis som politikerna känner för ska man plötsligt börja ändra den. Och det är klart; om det finns felaktigheter och saker som går snett ska man ha en översyn. Men i det stora hela kan inte vi politiker börja ändra i lagen så fort vi känner att det fattas ett enda beslut i som vi inte håller med om. Vi måste även ha en långsiktighet i lagen. 79 (MP) replik: Det handlar inte om ett enda beslut, utan det handlar om en serie beslut. Det finns en anledning till att vi finns här i denna kammare. Vi är valda att företräda en politik. Vi diskuterar ihop oss om en gemensam hållning i olika frågor, och vi stiftar lagar. Då är det också upp till oss att se till att lagarna följs och att de tillämpas på det sätt som vi tänkte oss när vi stiftade lagen. Annars skulle det inte finnas någon anledning för oss att vara här över huvud taget. 80 (SD) replik: Jag reagerade på en rad saker, och jag ska ta upp några av dem. pratade om att skapar gömda flyktingar. Jag är ledsen, men det enda sättet att bli en gömd flykting som de facto är en illegal invandrare är att bryta mot svensk lag. har ett av världens mest generösa och naiva invandringssystem. Ska de som väljer att bryta mot svensk lag och de generösa regler vi har sedan belönas för att de väljer att begå brott i ? Det är givetvis helt oacceptabelt. Du pratar om flyktingar. Jag tror att man måste vara lite försiktig med begreppen. Flyktingar utgör en liten del av dem som har kommit till . var det som var riktiga flyktingar enligt FN:s definition. Om vi räknar in kvotflyktingarna från FN hamnar vi ändå bara på . Detta är de riktiga flyktingarna. De andra är anhöriginvandrare och så vidare. De har ingenting med flyktingar att göra. 81 (MP) replik: Till att börja med vill jag bara påpeka att det inte är ett brott att leva gömd i . Det finns inget sådant brott i . Det jag talar om här är asyllagstiftningen. Det är de få som du talar om. Jag pratar inte om anhöriginvandring; jag pratar om barnen till dem som är flyktingar. De har rätt att komma hit enligt de konventioner som finns. Jag talar inte om dem som har kommit hit för att de har träffat en partner eller någonting annat. Jag talar om just den lilla grupp som också du pratar om. 82 (SD) replik: Men du pratar ju om det som du kallar för gömda flyktingar, . De är alltså inte riktiga flyktingar, för om de skulle ha varit det skulle de ha fått flyktingstatus och uppehållstillstånd. Men de är inte flyktingar. Vi har valt att kolla dem och sagt: Nej, ni har tyvärr inte skäl att stanna här som flyktingar. Det är därför de blir illegala invandrare. Det är därför de bryter mot de regler vi har i för när man beviljas uppehållstillstånd av olika anledningar. De är alltså inte flyktingar. Det är inte det vi pratar om. 83 (MP) replik: Då vet jag inte om du lyssnade på det som jag berättade om dem från , till exempel. De fick avslag i för att de inte hade skyddsskäl. Men i har de sedan blivit erkända av FN och UNHCR som kvotflyktingar. Det är inte så att vi alltid gör allting rätt i . 84 (FP): För oss som har kommit till har det varit lättare vad gäller både mottagande och etablering i . Själv är jag uppvuxen i en diktatur, där det fria ordet och demokrati saknades totalt. Förhållandena är svåra. Folk flyr från diktaturregimer. Låt oss ha en human flyktingpolitik! Det har råd med. Jag kom hit som 20-åring. Jag vill ta upp två saker som är oerhört viktiga när det gäller integrationspolitiken för att man över huvud taget ska kunna lyckas med integrationen i . Det ena som jag har erfarit är att kunna språket. Språkkunskaperna är oerhört viktiga. Det andra är att kunna få ett jobb och kunna försörja sig. Om vi ska ha en lyckad integration här i gäller det att vi ser till att dessa faktorer är effektiva. Vi behöver öppenhet inte isolering i den globala värld som vi lever i. Det gäller att ta bort hinder så att nyanlända lättare ska kunna hitta jobb och lättare ska kunna vara delaktiga i det svenska samhälle som de lever i och kunna utveckla detta samhälle. På så sätt hamnar man i stället i ett samhälle där man vill utveckla. Alternativet är utanförskap. Vi ska inte skapa fler hinder som gör det svårare för dessa människor att bli integrerade i det svenska samhället. Jag är glad över vad regeringen har gjort under den gångna mandatperioden de som har gått. Den har avsatt för sfi-bonus, som ska börja gälla 2011. Det syftar till att stimulera nyanlända att snabbare lära sig det svenska språket och lättare komma in i det svenska samhället. Jag välkomnar också regeringens planer för instegsjobb. Planerna på att höja subventionsgraden från till är välkomna. På så sätt gör man det lättare för nyanlända att få in en fot på den svenska arbetsmarknaden. Det leder till minskat utanförskap. Det leder också till mindre bidragsberoende. Det är också roligt att höra att regeringen satsar på etableringslotsar som hjälper till att guida de nyanlända in på arbetsmarknaden. Jag välkomnar de åtgärder som regeringen har vidtagit för att skapa ett system för mottagande och för att skapa ett system för etablering som snabbare kan leda till att man får en egen försörjning och ett eget arbete till skillnad mot hur det har varit .