prot · GX09135 · 2010-06-09 00:00:00 — Jag undrar om de inte sade det också, handen på hjärtat, Littorin, när du var på Arbetsförmedlingen uppe i . Om du var där eller om du hade hört om det vet jag inte. Den andra punkten är ungdomslyftet. Ungdomar som inte är klara med sin gymnasieexamen ska få komplettera sin utbildning, se till att de blir klara. Problemet med dem som står längst bort från arbetsmarknaden är att många saknar den relevanta utbildning som behövs för de jobb som kommer när konjunkturen förbättras; det vet vi. pekar redan nu på att en av fem rekryteringar misslyckas därför att det inte finns rätt kompetens. Då kan inte jag se annat än att det är utbildning som behövs. Den tredje punkten är att vi tar bort arbetsgivaravgiften för de arbetsgivare som anställer en arbetslös ungdom. Du slösar 10 miljarder på dem som redan har jobb. Det har kritiserat regeringen starkt för, och har sagt att det är pengar som inte gör någon nytta. Det här är ingen skattechock. Vi använder de här pengarna till att ge till dem som anställer arbetslösa ungdomar och skickar inte in dem i kassakistan hos som redan har ungdomar anställda. Det är McDonaldspolitik som du har fört, Littorin, när det gäller ungdomar. Den fjärde punkten är traineer i välfärden, pengar till kommunerna för att anställa unga och planera för generationsväxlingen. Det är hög medelålder i kommuner, och det behövs duktiga tjänstemän. Varför inte låta ungdomar komma in , växla in, och se till att hålla en hög kompetens i kommunerna? Den femte punkten är bättre vägledning. Vi vill rusta upp studievägledningen och karriärrådgivningen i gymnasiet och på högskolan. Ingen ungdom är betjänt av att få fel råd när man ska välja linje i livet. Ett råd som leder till arbete är det som är det viktigaste. Littorin pratade här om studentflak. Jag har också sett dem. Först förbjöds de, men det beslutet har väl ändrats. På ett studentflak stod det längst bak: Fullt ös, snart arbetslös. Det riktar sig till dig, Littorin. Det är ju dig de vänder sig till. De har förstått att i dagens är det oerhört svårt att få jobb som ung. Till och med när man gläds över sin studentexamen knackar verkligheten på det är till och med så att den tränger sig in på studentskyltarna att det troliga är att man blir arbetslös. Det är en förfärande signal till dagens ungdomar, skulle jag vilja säga. Du har haft ansvaret för att se till att det inte skulle vara på det sättet. kommer det till och med på studentskyltarna. Sedan är det lite billigt att raljera om . Vad han pekade på är att i Socialdemokraternas , med den rödgröna politiken, kommer människor att få en förnyad chans, en förnyad chans att komma tillbaka. fick det, blev advokat, fick en bra karriär. Det är inte alla som har råd att ha sina barn på Lundsberg, Littorin. Så är det ju. Det finns en del som har sämre förutsättningar i livet och som inte kommer fram på samma sätt. Är det inte viktigt att de får möjligheter senare i livet? Det anser jag i alla fall. När det sedan gäller diskussionen om att det finns så mycket utbildningsinsatser rev ni ju ned två av tre arbetsmarknadspolitiska insatser. Sedan har ni lagt tillbaka lite grann. Men eftersom det sägs att det är så våldsamt mycket insatser har jag tittat på statistiken och sett att ni gömmer undan mycket folk i garantierna. Det är 124 406 personer som är i garantierna. 77 746 personer är mer eller mindre passiva med kartläggning och en och annan coachning . 11 151 personer hade ingen registrerad aktivitet över huvud taget. Bara 4 104 personer, alltså av dem som är i en garanti, fick någon form av utbildning. Sedan står arbetsmarknadsministern här och säger att regeringen satsar på utbildning och visar på att vi skulle ha en utbildningsfientlig politik. Detta är ju helt snett. Ta ansvar för den politik som du har fört ! Ta ansvar för att det är som får utbildning för att matcha den arbetsmarknad som kommer! Ni lyssnar ju annars så fort vinkar med lillfingret. Då är ni ute och ska verkställa vad de säger. säger de att det är problem att få matchningen när vi snart har 10 procents arbetslöshet i och utbildas, de som ska gå i en garanti. Jag tycker att ni har fört en misslyckad politik . Du är i regering, Littorin. 31 (): Att vakna upp och veta att man snart ska bege sig till jobbet är, åtminstone de allra flesta dagar, en härlig känsla. Man behövs, man bidrar, man är en del i ett sammanhang. Man skaffar sig värdefulla kunskaper, erfarenheter och kontakter. Dessutom märks jobbet i den egna plånboken, i ökat självbestämmande och i bidraget till vår gemensamma välfärd. vaknar många svenskar, inte minst unga, utan denna känsla av meningsfullhet och samhörighet. Det tycker vi i är oacceptabelt. Vi vet att alla behövs och att alla kan bidra efter förmåga. Men den svenska arbetsmarknaden är inte tillräckligt flexibel för att alla ska få chansen. Har vi verkligen råd att säga nej till jobb? Är inte vi som politiker skyldiga alla dem som lever i utanförskap att vända på alla stenar och se hur de framgångsrikt löst det i andra länder. Från såväl höger som vänster i svensk politik har man bestämt sig för att cementera såväl verklighetsuppfattning som politiska lösningar efter gårdagens . Dagens utmaning med så många utanför arbetsmarknaden måste avhjälpas med framtidens lösningar. Den läkarutbildade som är och kör taxi eller den 26-åriga civilingenjören som letar jobb eller den nybakade studenten och hennes 110 000 kompisar som tar studenten kräver att politiker slutar ducka. är det parti som vill möta dagens och morgondagens jobbutmaning med nya lösningar. Framtidens arbetsmarknad stavas fler jobb, en större flexibilitet och därmed större trygghet för fler och att alla i har lika rätt till jobb. Regeringen har gjort mycket för att fler ska få jobb. Det är bra och det är viktigt. Inte minst den alltjämt mycket höga ungdomsarbetslösheten visar att reformerna behöver kompletteras och förstärkas. Därför måste vi ta ytterligare steg för att sänka trösklarna. Ingen ung ska tvingas börja sitt vuxenliv beroende av andra. Alla ska få rätt att på lika villkor komma in på arbetsmarknaden och stå på egna ben. För att förverkliga vår vision om att ska vara bland de länder som har allra lägst ungdomsarbetslöshet i vill vi i för det första förändra LAS så att unga får chansen. Vi vet att dagens hårt reglerade arbetsrätt missgynnar unga. Enligt en undersökning från Företagarna som publicerades instämmer av de unga i det påståendet, och av befolkningen i stort. Deras bild bekräftas också av forskare såsom Per Skedinger och . Vi måste ha en solidarisk och god arbetsrätt som även låter unga och invandrare få jobb. För det andra vill vi konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen samt införa en jobbpeng som följer den arbetslöse och jobbonus till den som förmedlar jobb. Genom att låta arbetssökande fritt få välja den förmedling som bäst och snabbast kan ge dem ett jobb skapas valfrihet för individen och incitament för specialisering samt en mer effektiv hantering. Vi tror att detta särskilt skulle gynna unga och akademiker. För det tredje vill vi öppna för nya marknader, nya näringar och nya jobb. Genom att sänka tjänstemomsen från beräknas ungefär 10 000 nya jobb skapas i restaurangbranschen, där många unga får sin första anställning. Vi vill även införa ett avdrag för IT-tjänster i hemmet, en bransch där många unga har möjlighet att driva företag och jobba. Vi har inte råd att säga nej till nya jobb. Nya branscher måste tillåtas blomstra och växa. För det fjärde vill vi stärka kopplingen och bygga en bro mellan skola och arbetsmarknad med lärlingsjobb och praktikplatser och genom att satsa mer på företagsamhet i skolan. På så sätt får unga en naturlig brygga mellan gymnasieskolbänken och arbetslivet och en chans att skaffa sig värdefulla erfarenheter och kontakter med framtida arbetsgivare. lägger också fram två nya förslag för att underlätta för akademiker och nyexaminerade akademiker att få in en fot på arbetsmarknaden. Det första är att vi vill införa en ny villkorad anställningsform i lagen om anställningsskydd, en studentmedarbetaranställning efter dansk modell. Då får högskole- och universitetsstudenter parallellt med studierna arbete hos potentiella framtida arbetsgivare. En ekonomstudent kan studentjobba på banken. En statsvetare utan praktiska inslag i utbildningen kan studentjobba som handläggare. En juriststudent kan studentjobba på juristbyrån. Studenterna blir värdefulla medarbetare som under sin studietid arbetar för lägre lön men som i övrigt har samma villkor som andra medarbetare. Det ger studenterna en fot in, meriter och erfarenheter och möjlighet att påbörja karriären . Vi vill också införa nyexjobb med möjlighet till lägre ingångslön så att nyexaminerade akademiker får in en fot på arbetsmarknaden och en chans att inleda lönekarriären. Nio av tio unga tycker att förslaget är bra. De vill inget hellre än att börja jobba och försörja sig själva. Åter visar forskning och empiri, exempelvis i sin senaste Sverigerapport, att vi är rätt ute med vårt förslag. Höga ingångslöner och en sammanpressad lönestruktur försvårar inträdet på arbetsmarknaden eftersom arbetsgivarna ser större risker med att anställa personer som saknar tidigare erfarenhet. Vi har inte råd att säga nej till fler jobb. Alla ska ha lika rätt till jobb. Vi vill ha mer flexibilitet och därmed större trygghet för fler. 32 HANS (): Arbetslösheten måste bekämpas med jobbskapande åtgärder. Jag kommer själv från , och jag kan intyga att många där känner att det är precis det regeringen gör. har genomlevt den värsta ekonomiska krisen . Regeringens politik har gjort att klarat krisen väl. Sysselsättningen har ökat med 50 000 personer. visar också Trygghetsfonden TSL i sin majrapport att för andra månaden i rad ökade antalet uppsagda som fått ett nytt jobb markant, vilket är glädjande. Alliansens politik stimulerar till fler i arbete, vilket ger mer skatteintäkter. Trots att drabbats hårt av den ekonomiska krisen är våra statsfinanser starka. har det minsta budgetunderskottet av alla EU-länder. väntas vår budget åter vara i balans utan att det behövs skattehöjningar eller minskade utgifter. Det är i det närmaste unikt i . Regeringen har klarat att sänka skatterna och garantera starka offentliga finanser. Antalet personer som fått någon form av sjukersättning hade minskat med 193 000 personer jämfört med . En sådan kraftig minskning hade inte varit möjlig utan regeringens aktiva politik för att hjälpa människor tillbaka i arbete. En viktig orsak till dessa positiva signaler är de jobbskapande åtgärder som regeringen genomfört. En sådan åtgärd är jobbskatteavdraget. Flera externa bedömare, bland andra och och Samhälle, SNS, anser att regeringens jobbskatteavdrag gör att runt 80 000 fler personer har ett jobb. Forskning visar att när det lönar sig bättre att jobba är det också fler som väljer att söka jobb. När folk får mer i lön efter skatt ökar alltså utbudet av arbetskraft. När lönen efter skatt stiger blir lönekraven mer återhållsamma. Man kan säga att arbetstagaren och arbetsgivaren delar nyttan av jobbskatteavdraget. Arbetstagaren får sin del genom mer kvar i plånboken, men arbetsgivaren får också sin del genom lägre löneökningstakt före skatt. Arbetsgivaren får råd att anställa fler, vilket gör att efterfrågan på arbetskraft ökar. Den sammantagna effekten av ökad efterfrågan på arbetskraft och ökat utbud av personer som vill jobba blir att fler får jobb och att sysselsättningen ökar. Hur är det så med vänsterpartiernas jobbpolitik? Jo, faktum är att deras politik slår mot dem som skapar jobben, alltså företagen. Företagen får netto en skattehöjning på de anställda med nära . Det blir en skattechock för svenska företag. Effekten blir att sysselsättningsökningen stannar av. Vänsterpartierna har ingen trovärdig jobbpolitik. De talar gärna om att sätta jobben först, men deras budgetförslag talar sitt tydliga språk. av de ökade skatteintäkterna ska användas till höjda bidrag. läggs på ökade statsbidrag till kommunerna trots att dessa nu får högre skatteintäkter när konjunkturen vänder. Vänsterpartierna överskattar kraftigt jobbeffekten av sin politik. De räknar till exempel med att utökat ROT-avdrag ger tusentals jobb men struntar i att redovisa att slopandet av det av regeringen införda och framgångsrika RUT-avdraget gör att åtminstone 5 0006 000 jobb försvinner. Företagen själva räknar med att ungefär hälften av de 11 000 jobben i sektorn försvinner om avdraget slopas. Vänsterpartierna räknar med att sänkt arbetsgivaravgift ger fler jobb men struntar i att ta med att effekten av den höjda arbetsgivaravgiften för unga, straffskatten, är att färre ungdomar får jobb. Vänsterpartierna föreslår ju att arbetsgivaravgiften för unga ska fördubblas. De vill höja skatten för att anställa unga med nästan . Kostnaderna för att ha en ungdom anställd skulle då öka med ca . Förslaget innebär också kraftigt ökade kostnader för branscher där många ungdomar arbetar. Det handlar bland annat om hotell, restauranger och detaljhandel men också om kommuner och landsting. Hur i herrans namn ska det här ge fler unga jobb? Nej, den sammantagna effekten av vänsterpartiernas politik är färre jobb, inte fler. vill dessutom ha sex timmars arbetsdag med bibehållen lön. Det motsvarar en lönehöjning . Ja, vem vill inte ha det? Men det finns en hake. 33 procents löneökning innebär också 33 procents högre kostnader för exempelvis skola, vård och omsorg. Tror ni att eller något av de andra vänsterpartierna har budgeterat för det? Nej, det har de inte. Ett sätt att få det att gå ihop ekonomiskt är att kommuner och rektorer får försöka minska antalet anställda . Det motsvarar arbetsinsatsen för drygt 18 000 grundskollärare, 20 000 anställda i förskolan och nästan 8 000 gymnasielärare. Att vänsterpartierna har budgeterat för en högre a-kassa är en i sammanhanget klen tröst för alla dem som förlorar sina jobb. Inte heller är det goda nyheter för alla de barn som för att få behålla samma undervisningstid som tidigare måste gå i förskolegrupper om 25 barn och skolklasser om 3540 elever. 33 (): Socialdemokraterna har begärt dagens debatt om arbetslösheten förmodligen för att säga att de har en politik för jobben inför valet . Men analyserar man vad de vill bortom retoriken blir man förvissad om att behöver Alliansen mer . När det gäller arbetslösheten är det många faktorer som ska samspela på ett bra sätt. Det handlar om offentliga finanser, företagsklimat, utbildningspolitik, innovationsklimat med mera. Även arbetsmarknadsåtgärder är viktiga i vissa fall. Det som är A och O när det gäller att hålla tillbaka arbetslösheten är att ha en stark regering som står för stabila finanser. Det gör alliansregeringen. Det är en regering som trots krisen sänkt statsskuld sedan Alliansen tog över 2006. Det är en regering som håller ihop när det gäller arbetslinjen. Det är en regering som hellre satsar pengar på jobbskapande åtgärder än på ersättningssystem för dem som inte har arbete. Det är en regering som håller i det finanspolitiska ramverket så att de offentliga utgifterna inte riskerar att skena något som hotas om får mer makt. Vi ser hur det har gått för länder som inte har hållit i sina offentliga utgifter, exempelvis , och . Arbetslösheten började äntligen pressas tillbaka när vi tog över 2006. har den ökat på grund av den finansiella krisen. Vid sidan av krisen beror det på att vi inte har gjort det som Socialdemokraterna gjorde , nämligen pensionerade 140 personer för att siffrorna skulle se bra ut. I stället har vi de lägsta sjuktalen sedan man började räkna 1982. Det betyder att fler står till arbetsmarknadens förfogande. Trots detta har vi en högre sysselsättning än när vi tillträdde 2006. Fler jobbar än 2006. Men fler söker också jobb, vilket gör att arbetslösheten blir högre. arbetar 50 000 fler svenskar i åldern jämfört med . ökar det med 30 000. Även om arbetslösheten har gått upp under krisen har vi en bra sysselsättningsnivå som stärks . Trots den finansiella krisen är det färre som har fått ersättningar från sammantaget arbetslöshetskassa, sjukpenning, förtidspension och socialbidrag än 2006 när vi tog över. Det är något att vara stolt över. När krisen slog till fortsatte regeringen att ha arbetslinjen i fokus. när krisen på allvar sköljde in över mötte regeringen upp med att införa ROT- och RUT-avdrag för att få i gång tjänstesektorn. Man satsade 17 miljarder extra på kommunerna för att skapa fler arbeten i välfärdssektorn. Regeringen gjorde en stor infrastruktursatsning på både väg och järnväg för att få i gång byggandet, allt för att möta krisen. Det har gett effekt. Regeringen höll igen på de offentliga utgifterna i goda tider för att satsa i kristider. Det var helt rätt åtgärd. En stabil ekonomi med jobblinjen i fokus är vad som har hållit på fötter i krisen. Trots det steppar vänsteroppositionen runt och säger att de kan bättre. De måste sannerligen upp till bevis om någon ska tro dem. Om man analyserar deras budget blir man verkligen inte imponerad. Oppositionen har velat parkera fler i åtgärder. Även under brinnande högkonjunktur, som vi hade inledningsvis, tyckte man att det var en bra åtgärd trots att man av erfarenheter från 90-talskrisen vet att det låser in många i utanförskap. Oppositionen har sagt nej till nystartsjobb för arbetslösa. Man har sagt nej till jobbgaranti för unga. Man har sagt nej till jobbcoacher som hjälper Arbetsförmedlingen att hitta jobb åt arbetslösa. Allt ska ske genom Arbetsförmedlingen med stort A. Vad är det för fel att ha fler aktörer som har tentakler ute för att leta jobb, som företag som kan skräddarsy lösningar åt enskilda? Undersökningar visar att de som har varit mest nöjda med jobbcoacherna är personer med funktionsnedsättning. Oppositionen säger att det är onödigt att söka jobb eftersom det inte finns några. Det är fullständigt obegripligt. Det görs ju en miljon rekryteringar . Det är viktigt att arbetssökande och arbetsgivare som letar arbetskraft hittar varandra. Därför måste vi, precis som ministern sade tidigare, uppmuntra alla att söka arbete. Alliansregeringen har under den här mandatperioden lagt fram flera förslag, bland annat genom etableringspropositionen, på hur vi ska få in personer som är nyanlända i jobb. Vårt mål är att det inte, som under den förra regeringen, ska ta i snitt för en person som kommer till att komma in i arbete. Det ger människor ett utanförskap som vi vill bryta. Alliansregeringen har mött invandrarfientliga krafter med motbudskapet att vi välkomnar fler till . Vi tror att det är på så sätt vi bygger välfärden för framtiden. Vi kristdemokrater och Alliansen tar arbetslösheten på allvar, men vi tror inte att oppositionen har svaret. De motarbetar bra åtgärder. De har släppt arbetslinjen trots att de vet att det var det som de förlorade valet på. Det finns inget alternativ till regeringens politik. Höjda skatter, höjda arbetsgivaravgifter för unga och så vidare är ingen jobbpolitik. Tillåt mig tvivla på att oppositionen har en alternativ politik. 34 (): Ingenting är dyrare än hög arbetslöshet. Det högsta priset för arbetslösheten betalas alltid av de enskilda individer som lever i arbetslöshetens vardag. Där finns de äldre som hårt slit kastas ut i stor osäkerhet. Kommer jag någonsin att kunna försörja mig själv igen? Kommer jag att orka börja om? Vem vill i så fall anställa mig? Där finns de unga som finner att vuxenlivet inte alls innebär det oberoende och den frihet som de antagligen drömde om i tonåren. De möter i stället en arbetsmarknad där sorteringen är stenhård, där anställningarna är tillfälliga och otrygga och där utsikten att ha en inkomst som gör att man kan skaffa bostad och kanske bilda familj ter sig oändligt avlägsen. Arbetslösheten är dyr, för att inte säga katastrofal, också för hela samhället. Vi gör alla stora förluster som arbetslösheten biter sig fast. Ansvaret för de förlusterna vilar tungt på den regering vars så kallade jobbpolitik kan summeras med 125 000 fler arbetslösa och de största inkomstklyftorna mellan fattiga och rika . Det är uppenbart att den borgerliga jobbpolitiken inte leder till fler jobb. Vi har inte råd med en sådan politik till. Vad som behövs är en politik som tar kampen mot arbetslösheten på allvar, en politik som är inriktad på att investera i framtidens jobb och i de människor som ska utföra dem. nämnde tidigare ett antal förslag om utbildningsplatser och arbetsmarknadspolitiska program som vi rödgröna har lagt fram gemensamt. Det är bra och viktiga insatser, men det viktigaste är att se till att det skapas fler arbetstillfällen. Det saknas verkligen inte arbetsuppgifter. Klimathotet kräver att vi ställer om till en uthållig produktion och konsumtion. I den omställningen, som vi måste göra, finns många möjligheter till nya jobb om man är beredd att driva en politik som understöder det. Vi behöver bygga ut järnväg och kollektivtrafik. Vi behöver producera energi på ett hållbart sätt, och vi behöver utveckla ny miljöteknik. Här finns en stor potential för , för en ny svensk exportindustri och för många nya och hållbara jobb i moderna och uthålliga företag. I det vill vi rödgröna investera. I över hälften av landets kommuner är bostadsbristen akut. Runt om i landet står miljonprogrammens bostadsområden och förfaller som tiotusentals byggnadsarbetare är arbetslösa. Därför vill vi investera i att renovera och energieffektivisera miljonprogrammen och vi vill investera i nya hyresrätter och studentbostäder för ungdomar. Det är satsningar som både ger nya jobb och ett mer uthålligt och jämlikt samhälle. Vi behöver också bygga ut och förbättra den gemensamma välfärden så att vi får den skola, sjukvård och äldreomsorg som vi behöver . Vi behöver satsa på kultur och fritid och på att hålla våra städer rena och snygga. Välfärdsjobben är livsviktiga. Varje människa som går från arbetslöshet till ett jobb i en förskola, på en vårdcentral eller ett äldreboende innebär en stor vinst, inte bara för den som får jobb utan för hela samhället för alla oss som lever här. I stället ser vi nu hur arbetslösheten stiger framför allt bland kvinnor eftersom man skär ned på just de här områdena. Det är en politik som vi inte har råd med. De investeringar som vi vill göra är vårt svar på hur arbetslösheten ska bekämpas, inte bara på kort sikt utan också på lång sikt, genom kloka samhällsinvesteringar, förbättrat samarbete mellan stat, forskning och näringsliv så att vi kan utveckla framtidens jobb samt genom en solidarisk välfärdspolitik som skapar arbete och ett bättre och mer jämlikt samhälle. Vi har inte råd med till av borgerlig så kallad jobbpolitik eftersom vi inte har råd med mer arbetslöshet och ökande orättvisor. Det är de två alternativ som står mot varandra. Jag har ännu inte hört ett enda konkret förslag om hur den borgerliga alliansen tänker skapa framtidens jobb. Vi har inte sett exempel på några framtidsinriktade investeringar över huvud taget av den sort som behövs för att skapa arbetstillfällen . Jag ser fram emot att få höra ett enda förslag som handlar om hur fler jobb ska skapas . De förslagen har vi presenterat. är det er tur. 35 (): Jag vill börja med att tacka Socialdemokraterna för att de har tagit initiativ till denna aktuella debatt om arbetslösheten. Först några fakta: Enligt senaste mätning är arbetslösheten i nu , eller exakt , vilket innebär 483 000 personer. Det kan inte beskrivas som något annat än en allvarligt hög siffra för att vara i . Därmed ligger nu i topp i Europasammanhang. Sedan valet har ungdomsarbetslösheten ökat med närmare 60 000 personer. Det är allvarliga siffror, men så ser verkligheten ut. Det är utifrån denna verklighet som vi politiker måste agera. Sedan kan arbetsmarknadsministern ha hur många bortförklaringar och ursäkter som helst. Statsministern försökte sig på att kalla det en skapad synvilla. Säg det till ungdomar som är arbetslösa, att det bara är en skapad synvilla att de inte har ett jobb att gå till. Det funkar inte.