prot · GX0986 · 2010-03-11 00:00:00 — Vi ska inte tycka något, och vi ska inte göra något. Jag menar att det är just därför som vi är här. Vi är valda av människor runt om i landet för att representera ett visst parti och en viss uppfattning. Det är det som vi gör. Regeringen som vi har sitter på majoritetens uppdrag. Det är ni som bestämmer vad regeringen ska tycka. Det är inte regeringen som bestämmer vad ni ska tycka. Formellt sett är det så. Det är ni som ger regeringen uppdraget att vara regering, och det är ni som ska styra regeringen, inte tvärtom. Då blir det lite konstigt när vi i vissa fall har precis samma uppfattning på båda sidorna här i kammaren. Jag upplever det som att ni ändå låter regeringen styra. Jag begärde ordet för att jag vill säga något om . Jag kan inte riktigt förstå vad problemet är med att erkänna enligt folkrätten. Ju som går innan erkänns, desto svårare blir det för landet därför att får mer och mer inflytande över politiken i som man har haft . står längre från ett självstyre nu än vad man har gjort tidigare, skulle jag vilja påstå. har nära band till EU, men man får inte vara med i Afrikanska unionen, om det inte har skett någon förändring , just på grund av att man inte erkänner och på grund av att man ockuperar . Det borde vara viktigt med dessa relationer också. Jag skulle därför vilja höra lite mer om vad som är problemet i fråga om ett erkännande av ? 28 () replik: Självklart ska vi tycka, tala och debattera. Det är en viktig uppgift. Men vi alla har också att förhålla oss till regeringsformen och riksdagsordningen och jobba utifrån det, och regeringen styr riket när man har fått det mandatet. När det gäller om regeringen ska välja vägen att erkänna har vi en folkrättslig grund. Jag tycker att det var riktigt att göra som gjorde, att oerhört noga och oerhört varsamt gå fram när det handlade om erkännandet av Kosovo för att försöka säkra förutsättningarna att också en konflikt här skulle kunna tas till domstol för prövning precis som man faktiskt har gjort för att få ett erkännande när det gäller förenligheten med internationell rättsordning. Det är naturligtvis detta som också är dilemmat när det gäller . Erkännande av stater ska inte gå till på det sätt som till exempel gjorde när man ensidigt erkände och . Det är inte den vägen vi vill gå. Men ska vi på intet sätt jämföra med . Där finns det ett domslut från den som pekar ut en väg så det är absolut inte likvärdigt. Om i ett uttalande i skulle göra ett erkännande måste det också gå att leva upp till det för regeringen. Det måste också hålla vid en prövning . Där är, fru talman, inte förutsättningarna . Därför väljer vi den väg vi väljer. 29 () replik: Det haltar ändå lite grann. Ett erkännande av stater måste tolkas likadant egentligen av alla länder. Det är ju samma regelverk vi följer. När vi inte ens gör det i EU-länderna vi erkänner exempelvis inte samma stater är det någonting som är lite konstigt. har till exempel inte erkänt Kosovo. Man är rädd för att och då också kräver självständighet och får stöd för det kravet från oss andra. Jag menar att det är olika tolkning länderna emellan om när man ska erkänna en stat eller inte. En gång i tiden hade vi kanske ännu striktare regler för när länder ska erkännas eller ej regler som vi började luckra upp lite grann när det handlade om , om jag inte missminner mig. Det är i alla fall min minnesbild. I övrigt är det naturligtvis bra om vi kan få olika frågor till domstol. Som tidigare sade finns det ingen preskription när det gäller folkmord. Däremot är det omöjligt att i det här läget liksom lagföra de individer som beslutade om de olika sätten att bete sig mot armenier och andra. De människorna lever inte längre, till skillnad från exempelvis kemiske som levde när domslutet kom. Det är alltså väldigt stor skillnad mellan de två olika folkmord som vi diskuterar. Det är inte lika lätt att få ett domstolsutslag när det gäller som när det gällde Anfalkampanjen. Det måste vi också komma ihåg. 30 () replik: När det gäller erkännande av stater är det naturligtvis så som tidigare konstaterade. Folkrätten utvecklas av olika händelser. Men från svensk sida och för som ett litet land är det naturligtvis oerhört viktigt att värna folkrätten och att försöka hävda den i det internationella systemet. Därför var vi så varsamma när det gällde att pröva frågan om Kosovos självständighet. Det är också därför som det naturligtvis krävs varsamhet i fråga om erkännande av andra stater, som i fallet . Jag hoppas, fru talman, att den väg som FN visat med folkomröstning och självstyre kan nå framgång. Jag hoppas också att vi här kan få en debatt där fler länder tillsammans med är beredda att driva frågan, för det är vägen framåt för att nå en bättre framtid för det västsahariska folket. Givetvis är det som hände armenier, assyrier/syrianer och grekiska pontier en historisk situation. Precis som säger är det inte möjligt att föra någon enskild person till brottmålsdomstolen för att dömas som enskild. Men att döma mellan stater i tolkningen av folkmordskonventionen är ändå en väg som det vore värdefullt att pröva om och när frågan har hanterats vidare i och relationer. Det viktiga, fru talman, är också här att man i berört område kommer vidare detta för att kunna uppnå upprättelse och försoning och för att kunna gå vidare både som land och som enskild människa. 31 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet i sin helhet. diskuterar vi regionen och där miljontals människor under en mycket har drabbats av ofrihet, förtryck och lidande. Miljoner människor har drabbats av återkommande konflikter, av krig och av mördande. För mig som är född i ett fritt och rikt land förskonat från krig är det lite svårt att förstå hur det känns för den kurdiska mamman som ska berätta för sitt barn att man inte får tala kurdiska eller att pappan är fängslad därför att han har stått upp för den kurdiska frihetskampen. Jag har svårt att begripa känslan hos de civila i som drabbades av de senaste krigshändelserna i och den rädsla som fanns för att bomber eller granater skulle slå ned just bredvid dem själva. Jag har svårt att förstå hur det känns med den bristande framtidstro och det förlorade framtidshopp som faktiskt blir effekten av att gränserna in mot stängs. På samma sätt är det svårt för mig att begripa hur det känns för den familj som lever i Sderot och som drabbas av Hamas kassamraketer och som när larmet går har på sig för att leta upp ett skyddsrum eller hur det är att gå med sina barn till en lekplats som är byggd som ett skyddsrum eftersom man vet att det fortsätter att regna kassamraketer. Jag har svårt att begripa västsahariernas dröm om frihet samt det förtryck och det förnekande som de drabbas av när deras rätt till självbestämmande inte erkänns. När jag går genom ett soligt är det nästan omöjligt för mig att förstå känslan hos den unga kvinna i eller någon annanstans i som drabbas av den religiösa polisen och som kan misshandlas enbart därför att hon väljer att klä sig eller bete sig på ett visst sätt eller väljer att tro på en , eller hur det känns för en homosexuell iranier som inte själv får bestämma vem han eller hon älskar. Men även om jag har svårt att begripa är det en skyldighet för oss som är födda i fred och frihet att ställa upp för de människor som inte haft samma tur. Här för en konsekvent utrikespolitik för att stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter och de olika människor som förtrycks i regionen i fråga och runt om i världen. Jag tänker göra några nedslag på de områden som berörs i betänkandet. När det gäller konflikten mellan och och fredsprocessen måste vi självklart vara tydliga med att vi nu har anledning att vara rejält kritiska mot den israeliska regeringen. Det är en provokation, precis som utrikesministern uttryckt, att det som vicepresident landar i för att påbörja en fredsprocess fattas beslut om ytterligare bosättningar. Där måste vi vara mycket tydliga. Ytterligare bosättningar är inte förenligt med en fortsatt lyckad fredsprocess. På samma sätt som vi behöver vara tydliga med att gränserna mot måste öppnas måste vi , precis som moderater sagt här i talarstolen, vara tydliga om att vi ska ha kontroll över vapenexport och vapensmuggling. Väpnat våld får inte fortsätta inom , och Hamas måste erkänna staten . Det känns trist att vi är i ett läge där fredsprocessen går så trögt, för människorna i och i Sderot ja, en absolut majoritet vill leva i fred. De ska ha vårt stöd. I sammanhanget blev jag lite förvånad när jag lyssnade på som gick upp och sade att den inte spelar speciellt stor roll på den internationella scenen. Har missat att vi hade EU-ordförandeskapet? Det svenska ordförandeskapet drev igenom slutsatser som gjort att EU har blivit betydligt aktivare till exempel i fredsprocessen PalestinaIsrael och när det gäller de möjligheterna att nå fred mycket aktivare än vi tidigare var. Ett annat område som behandlas i betänkandet är kurdernas situation. Kurder runt om i olika delar av förvägras rätten att tala sitt språk och att utöva sin kultur. Här behövs det en tydlighet gentemot alla regeringar och regimer som förtrycker kurder. Särskilt kan situationen för de statslösa kurder som lever i den syriska delen av lyftas fram liksom deras rättigheter. har varit varierande vad gäller situationen i och . En hel del hopp har tänts. Jag har personligen känt ett enormt stort hopp när jag har sett hur vanliga, unga iranier har gått ut på gatorna för att kräva frihet, demokrati och mänskliga rättigheter krävt det som är självklart för mig som är född i . Vårt stöd till demokratirörelsen, till den gröna rörelsen grönt har ju blivit färgen för hela demokratirörelsen måste fortgå. Vi behöver vara tydliga mot mullorna i : Vi stöder de krafter som står upp för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Vad gäller är det också centralt att det internationella samfundet klarar av att sätta press så att mullorna i inte sitter på kärnvapen. Det skulle nämligen vara ett av de riktigt stora hoten mot världsfreden. För någon vecka sedan inträffade en annan positiv händelse var inne på den nämligen valet i . Det sker nu fria val i , efter att föll. Här har en roll att spela. Vi spelar en rätt viktig roll. Vi har öppnat en ambassad i , och vi har öppnat ett konsulat i i den irakiska delen av regionala . Där spelar roll, och där kan vi dra nytta av de kontakter vi kan ha med alla som har flytt eller invandrat till oss . Där kan vi stödja en återuppbyggnad. I takt med att soldaterna dras tillbaka från och i takt med att tar större och större ansvar för sin egen säkerhet behöver vi och andra länder i omvärlden ge stöd till återuppbyggnaden och rättssystemet och visa vår närvaro. En annan konflikt som speglas i betänkandet är den i . Här handlar det om en tydlighet, som utskottsmajoriteten visar, i att det västsahariska folket har rätt till självbestämmande. Det handlar om en tydlighet i att stå upp för de internationella överenskommelser och beslut som finns kring folkomröstning om framtid, och det handlar om en tydlighet i att säga att det är västsaharierna själva som ska bestämma över sin egen framtid. Det som diskuteras intensivast handlar om folkmordet på armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker 1915. I princip alla folkrättsforskare är tydliga med att det som skedde 1915 var ett folkmord. De övergrepp och det mördande som drabbade människorna och det drabbar fortfarande efterlevande till armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker var ett folkmord. Ändå landar i att inte vilja att vi ska rösta i riksdag om huruvida detta är ett folkmord. Därför att det är viktigt att värna folkrätten. Folkrättsliga bedömningar ska göras i internationella organ och den . Allra bäst fungerar det när domstolar i de enskilda länderna tillämpar folkrätten, snarare än riksdag. Vi ser den förvirring som uppstår bland vänsterpartierna. När Socialdemokraterna helt plötsligt har blivit pressade av och de andra att byta ståndpunkt, vad händer då? Ja, i riksdag ska de erkänna folkmordet , men de tänker inte erkänna det folkmord och brott mot mänskligheten som Anfalkampanjen innebar, där bland annat 5 000 kurder gasades ihjäl i Halabja. Jag brukar väldigt sällan hålla upp som exempel. Men sade en sak som var viktig när det gäller svensk utrikespolitik. Han sade: Vi i Socialdemokraterna släpper inte in och ger dem inflytande i utrikespolitiken, för de är inte trovärdiga. har detta skett. har fått trumfkortet, vetorätten, i hela vänsterpartiernas politik. Vad är effekten? Tänk tanken, mina vänner, att vi hade haft en vänsterregering för sedan när gick ut och demonstrerade med en palestinasjal där hade raderats från kartan. Tror och att vi hade haft större möjligheter att bidra till fred i och om en person som i så fall hade suttit i går omkring med en symbol vars budskap är att inte har rätt att existera? säger att han inte visste om vad som var på palestinasjalen, men jag ber om ursäkt om man vill leda och föra röst i utrikespolitiken ska man faktiskt vara i en sådan situation att man vet vilken palestinasjal man sätter på sig när man är ute och demonstrerar. Vad har vi mer sett? Vi har sett överenskommelser för utrikespolitiken. Ja, överenskommelser och överenskommelser det finns ingen enighet om huruvida man ska finnas i eller inte. Jag skulle hävda att även diskussionen om erkännandet av folkmord är ett tecken på att Socialdemokraternas utrikespolitik blir allt mindre seriös och ansvarstagande i ett läge där vetorätt ökar. Det som sker nu är nämligen att Socialdemokraterna, som har strävat efter att stärka internationell rätt och att ha en folkrätt som inte bara rör stater utan också individer och där man i rättsliga instanser kan kräva sin rätt, har hamnat i att vi ska rösta om svensk utrikespolitik i riksdag. hade väldigt rätt när han sade att det är en dum idé att låta få inflytande över svensk utrikespolitik. En av de frågor vi ska debattera i valet är vilken röst ska ha i världen. Ska vi fortsätta att vara en röst som på allvar spelar roll och som använder EU och andra verktyg för att påverka vår omvärld och stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter? Eller ska vi hamna i en situation där vi kan ha som utrikesminister? Jag kan garantera er att hade rätt. röst i världen skulle bli betydligt mindre tydlig och seriös ifall scenariot att tog plats i regeringen skulle inträffa. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa justitieminister , statsrådet , jordbruksminister , miljöminister och statsrådet välkomna. 33 (): En fråga som är väldigt aktuell är om vi ska öppna de så kallade . Det finns förstås väldigt mycket information i som kan vara av intresse för människor som bor här om hur vårt samhälle ser ut. Det är verkligen nutidshistoria. är det en svår avvägning. Det här kan skada och drabba människor, det kan vara människor som just avlidit och som inte får någon chans att försvara sig. Å andra sidan är intresset så starkt att man inte kan låta frågan bara bero. Därför tycker jag att det mest lämpliga vore att tillsätta en kommission och gå till botten med det här, utreda det ordentligt och se vad det kan vara för intressen. Bör vi öppna arkiven och ändå ta hänsyn till de människor som kan bli drabbade? Då får vi de svar på frågor som ställs utan att vi gör avkall på värnandet om den enskildes integritet och hänsynen till andra människors lidande. 34 (m): fick en viss information om innehållet i . De uppgifterna följdes senare upp, och det visade sig att de innehöll namn på ett femtiotal svenskar. Några var misstänkta för olovlig underrättelseverksamhet. Det inleddes förundersökningar. Samtliga förundersökningar lades ned. Uppgifter om vilka som varit misstänkta för brott skyddas i regel av väldigt stark sekretess, till skydd för den enskilde. I de aktuella fallen är sekretessen avsedd att skydda även Säpos sätt att arbeta. Det är det som komplicerar det hela. Den diskussion som vi haft grundar sig i ett intresse från forskare att ta del av materialet. Det kan ibland väga tyngre än de skäl som gäller för sekretess. Då kan man göra en ansökan till regeringen, som kan pröva frågan om det för forskningsändamål behöver lämnas ut uppgifter. 35 (): Vi hade en liknande situation tidigare inför . Då var det också så att vissa människor kunde bli lidande. Vi tillsatte en kommission som gjorde ett väldigt bra arbete och till och med hörde människor under ed. Det pågick under förra och förrförra mandatperioden. Då fanns det kanske inte läge att tillsätta en parallell kommission. Men med tanke på de goda resultat som visades där och det starka intresse som finns tycker jag att det nu är en väldigt bra situation för att tillsätta en kommission. Det är inte så konstigt att det inte blev något med de tidigare undersökningarna; de flesta brotten är förstås preskriberade. Det kan finnas väldigt stort intresse ändå. Såväl som KGB är av intresse i . Vi vet att haft kontakter en bit in . Det är oerhört intressant att se om det finns andra ledande personer i som kan ha sådana förgreningar eller haft sådana förgreningar till och . Jag tycker att man får den perfekta balansen med en kommission. Det är därför jag ställer frågan: Vore det inte bra att tillsätta en sådan kommission så att vi kan vända på alla stenar? 36 (m): Som väl känner till har frågan om sekretess, som har hävdat i fråga om utlämning av uppgifterna, prövats i domstol. Det kommer att gå till ytterligare en instans. Den prövningen bör naturligtvis göras. Jag försökte förtydliga i mitt svar tidigare att jag tycker att det ibland finns skäl för forskare att ta del av sådant material som skyddas av omfattande sekretess. Då finns det möjlighet att ansöka om tillstånd hos regeringen, som kan pröva en sådan fråga. Det i sig är ett viktigt besked i det korta perspektivet. Jag tycker att det är för tidigt att säga att man ska tillsätta en kommission just för detta ändamål. Jag anser nog inte att det är det primära. Däremot kan jag dela uppfattningen att det är intressant med den typ av forskning som har aktualiserat diskussionen. 37 (): Jag vill ställa min fråga till justitieministern. blir den som döms till ett straff där fängelse ingår skyldig att betala till Brottsofferfonden. Det beloppet har varit lika . Fonden stöder olika projekt för brottsoffer. Läget har däremot blivit skarpare för brottsoffer i och med att brotten blir allt grövre i många fall. Ta till exempel en som har blivit utsatt för ett väpnat rån på sin arbetsplats. Detta kan sätta spår för livet och kanske kräver en lång rehabilitering. Jag menar att det är hög tid att höja beloppet. Kommer justitieministern att vidta åtgärder i den riktningen? 38 (m): Jag har faktiskt inte funderat över saken, för att vara riktigt ärlig. Brottsofferfrågorna är oerhört centrala. Det var ett stort steg framåt för brottsofferfrågorna när Brottsofferfonden inrättades. Den gör ett fantastiskt bra arbete. Jag vågar inte svara på exakt hur ekonomin ser ut . Det behövs alltid mer pengar. Det som är problemet är naturligtvis att intagna har väldigt begränsade resurser. Det måste vägas mot detta. Däremot finns det andra sätt att stödja brottsoffer, och där gör regeringen en rad olika insatser. 39 (): Tack för det svaret, det verkar hoppingivande. De som kör för fort på våra vägar riskerar att få betala böter på eller mer. Jag kan tycka att de som har utsatt andra för brott borde ansvara för att rehabiliteringen blir så kvalificerad som möjligt. Det borde vara rimligt att höja beloppet. Därför menar jag att beloppet borde stå i rimlig proportion till böterna för fortkörning som också gör att andras liv sätts i fara. Regeringen borde undersöka förutsättningarna för detta. 40 (m): Jag ska naturligtvis titta på det. Men när det gäller brottsoffer, rättskipning och hur man ser på den kränkning någon har blivit utsatt för är det viktigt att det lagförs och att domstolen fattar beslut. Vi har skärpt påföljderna för allvarliga brott, och det kommer en proposition till snart som handlar om just de grova våldsbrotten. I någon mening är detta ännu viktigare för den som har blivit utsatt för ett brott än att det kommer pengar till Brottsofferfonden. Men det är en viktig verksamhet som man bedriver, och det är viktigt att avgift och verksamhet står i rimlig relation till varandra. Jag ska naturligtvis titta på det framöver. Ekonomin för personer med funktionsnedsättning 41 (): Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller personer med omfattande funktionsnedsättningar. Vi vet alla att de har en låg inkomst eftersom de inte har en arbetsinkomst som de kan stödja sin aktivitetsersättning på. De har väldigt höga hyreskostnader. Det är inte ovanligt att hyran kan ligga på , och maxlönen med aktivitetsersättning ligger på före skatt. Det innebär att dessa personer får söka försörjningsstöd eller att de helt enkelt är hänvisade till anhöriga för att få hjälp med hyran när livsmedelsomkostnader och annat är betalt. , som lämnade sitt betänkande 2008, uppmärksammade det här problemet. De menar att det inte stämmer med principen att människor inte ska ha merkostnader till följd av funktionsnedsättningar. Det har man också uttalat i förarbetena till LSS. Då kommer jag till min fråga till statsrådet: statsrådet att vidta några åtgärder för att komma till rätta med situationen med höga hyror för just de här personerna för att de ska kunna tillräknas goda levnadsvillkor? 42 Statsrådet (): Tack för frågan! Låt mig först säga att LSS är en viktig lagstiftning som tillkom under den förra borgerliga regeringen och som har betytt väldigt mycket för många personer med funktionsnedsättning. Den har skapat en ny frihet i livet med en fantastisk möjlighet till ett mycket mer självständigt liv. Det är en reform som vi är stolta över och som vi kommer att fortsätta vårda. Det är precis som frågeställaren säger, att har tittat på en rad olika frågor i anslutning till den lagstiftning som har på nacken. Det är nu dags för en utvärdering. Man har kommit med förslag till reformer och har bland annat tittat också på hyressättningen. En del kommer vi att lägga fram förslag och en proposition om till , annat kommer att behandlas . I just den här frågan har vi inte några färdiga förslag , så det är en fråga som vi får återkomma till. 43 (): Jag får tacka för svaret. Det känns ändå hoppfullt att vi har tagit ett steg i rätt riktning när det kommer en proposition . Nästa steg får vi ta sedan. Men det känns viktigt att följa upp det som även tog upp i en skrivelse 2007, just att det här inte gagnar rättssäkerheten för de här personerna. Tack så mycket för svaret! 44 Statsrådet (): Rättssäkerheten är en väldigt viktig aspekt att ha med sig. Vi har sett att det är stora olikheter i bedömningarna av behovet av LSS i olika delar av landet. Det har varit en angelägen uppgift att försöka hitta någon form av mer likvärdighet, en ökad rättssäkerhet i bedömningen. Det är också en av de uppgifter som har fått att arbeta med för en ökad rättssäkerhet för den enskilde. Rättssäkerhetsfrågorna är viktiga, också i det avseende som frågeställaren tar upp. 45 (): Jag vill ställa min fråga till justitieminister . Vi har i medierna fått reda på att hatbrotten har ökat mot judar i . var det också skriverier om att muslimer i bland annat har haft stora problem med förföljelse som också kan liknas vid hatbrott. Det här är två grupper i vårt samhälle som enligt Brottsförebyggande rådets statistik gång på gång haft problem med hatbrott. Med tanke på att det här året men också har fått förstärkningar med undrar jag hur man kvalitetssäkrar. Och vad är ministerns idé om hur vi ska komma till rätta med hatbrott mot minoriteter i ? 46 (m): Tack för denna fråga! Hatbrott är synnerligen allvarliga. De är inte så många till antalet, men desto större är den kränkning som de står för. Det är otroligt viktigt att arbeta med dem.