prot · GX09116 · 2010-05-05 00:00:00 — Därför är jag besviken över att inte utskottet på ett tydligare sätt har tillgodosett den motionen. Som företrädare för utskottet borde jag då begära replik på mitt anförande, men jag avstår från det just , fru talman. 60 (): och dess parlamentariska församling är ännu ett av de organ där utser ledamöter för att de på uppdrag ska utveckla vår kontinent. 47 medlemsländer alla utom och Kosovo är medlemmar deltar i den parlamentariska församlingens arbete. Det är 209 normgivande konventioner som verkar för att utveckla vårt . , fru talman, var märkesår på flera sätt. hade då funnits för att utveckla normer för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet bland medlemsstaterna. Precis som framgick av inlägg har mycket av verksamheten under föregående år berört valet av generalsekreterare. Det har stormat en hel del i den parlamentariska församlingen kring just generalsekreterarvalet. Men tror jag att vi alla kan konstatera att det också har lett till ett närmande och till nya arbetsformer mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen. Det har alltså resulterat i något som åtminstone verkar hoppfullt för framtiden när det gäller samverkan, fru talman. Den nya generalsekreteraren har också varit klar på att fokusera arbete på ett tydligare sätt och har en reformagenda . Det är någonting som jag starkt välkomnar. Det är nödvändigt att fokusera arbete, att tydligt arbeta med och och att nå en uppföljning av domstolens beslut. är det mest kraftfulla verktyg som vi har för att säkra mänskliga rättigheter. Det är också glädjande att vi nu äntligen har fått ett nytt protokoll, protokoll 14. Det har länge diskuterats och har ratificerats av . Därmed kan en reformering av domstolen genomföras. Det är någonting som kommer att vara oerhört avgörande för utvecklingen . Ett annat område som är viktigt för är MR-kommissarien, som bevakar, granskar och prövar hur medlemsländerna följer upp mänskliga rättigheter och konventioner. MR-kommissarien fokuserar mycket medvetet på ett antal områden, återrapporterar och ställer krav, har stor respekt hos medlemsländerna och är också en av de få som har kunnat verka i diskussionen om internflyktingar, inte minst i och i , där andra knappast haft möjlighet att agera. Monitoring är ett av de centrala instrumenten i arbete. Monitoring handlar om att granska och följa upp följa upp nya medlemsstaters åtaganden och vad som hänt . Det finns skäl att skärpa monitoring från ministerkommitténs sida när det gäller uppföljning av domstolens beslut. Det lämnar mycket i övrigt att önska. Många länder struntar ganska uppenbart i vad domstolen har kommit fram till. Från den parlamentariska församlingens sida är det viktigt att understryka vikten av monitoring som är kraftfull och tydlig. Det finns en fara, fru talman och jag anknyter även här till inlägg i att man intar någon form av försiktighetsprincip i sin granskning av länderna. Då blir en del av en allmän parlamentarisk församling som inte fokuserar på sitt tydliga uppdrag, nämligen mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. Det är detta som ska stå i fokus i den parlamentariska församlingens arbete, i arbete. Man ska vara en tydlig röst och vakthund när det gäller dessa områden. Klarar inte det uppdraget utan blir en allmän vänlig församling kommer att tappa sin legitimitet. Är vi inte vaksamma på detta område, inte minst med tanke på vad som har hänt vad gäller kriget mellan och och de följdverkningar som det har fått i den parlamentariska församlingen, riskerar vi att hamna på ett sluttande plan. Då kommer vi, fru talman, med stor sannolikhet att få se ett europaråd som är urvattnat och ett europaråd och en europadomstol till vilka EU inte vill ansluta. Då tappar vi det gemensamma rättsstatliga rummet för normer när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet på vår kontinent. Det vore mycket beklagligt, för då får vi på nytt en mur i med två normsystem där EU blir den kraftfulla och den svaga parten. Det, fru talman, vill jag inte se. Jag önskar ett som är helt på detta område. För människornas och för de mänskliga rättigheternas skull är detta en väg att värna. 61 (): , som leder den socialdemokratiska gruppen i Europarådsdelegationen och som står som första namn på den motion som jag tänker tala om, har fått förhinder. Han har därför bett mig redogöra för vår syn på vad utskottet har sagt om regeringens återrapporteringsskyldighet vad avser arbetet i . har spelat en viktig roll för politiska utveckling , kanske viktigare än vad många har klart för sig. Utan skulle respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer vara på en avsevärt lägre nivå på vår kontinent; det är jag helt övertygad om. Dödsstraffet hade aldrig varit avskaffat i om inte och hade funnits, och Guantánamofängelset skulle aldrig kunna inrättas i . Ofta blandas ihop med EU-samarbetet. i regeringen jobbade jag mycket med EU:s institutioner, ministerrådet, kommissionen och . EU-samarbetet är bra på många sätt, men ibland kan perspektiven i dessa samtal bli lite väl snäva. kan inte jämföras med EU vad gäller politisk bredd och djup, men det är en stor tillgång att samlar hela , 47 medlemsländer mot EU:s 27. Det ger en fördjupad förståelse för hur vår kontinent ser ut. Det saknar inte heller vikt att länder som , och är med. Inte sällan får vi i Europarådsförsamlingen hantera storpolitiska konflikter, till exempel kriget mellan och . hade vi Kosovofrågan; vi har Cypernfrågan. Till , som gav uttryck för en mer konfrontativ linje mot , vill jag säga följande. krav på har varit mycket tydliga. Det var dock inget alternativ för att klippa av samarbetet med och kasta ut ur samarbetet. Det är lätt att bränna broar, , men det är ofta svårt att bygga upp dem igen. Det är en viktig sak att samlar , och till en arena där alla kan mötas. saknar inte heller maktbefogenheter. Det finns en mjuk makt genom de resolutioner och rekommendationer vi antar. Det finns också en hård makt genom de domstolsutslag som kommer från Strasbourgdomstolen. Det är viktigt att det arbete som görs också återrapporteras till löpande. Vi som sitter i Europarådsdelegationen har gjort detta genom den skrivelse som ligger på bord, men regeringen har tydligen tvekat när det gäller att redovisa vad regeringen har gjort i . Det är bakgrunden till motion. uppmanade medlemsländernas regeringar att regelbundet återrapportera till sina respektive parlament om arbetet i ministerkommittén och att göra det . kom den med sin skrivelse först . Inför detta år nåddes vi av uppgifter om att regeringen inte tänkte lämna någon skrivelse alls. Vi ville därför markera vikten av återrapporteringen genom denna motion. Vi fick nämligen intrycket att regeringen ville spela ned roll, vilket i så fall, enligt vår uppfattning, hade varit mycket olyckligt. har utrikesutskottet agerat kraftfullt och gjort klart för regeringen att en sådan här skrivelse ska fram. I betänkandet finns en stark skrivning om att utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med en skrivelse om verksamheten inom . Det är en skarp uppmaning till regeringen. Vi ser fram emot en sådan skrivelse eller oavsett vilken regering det då blir. Motionens syfte är därmed tillgodosett, och jag ställer mig därmed bakom betänkandet. Innan jag slutar ska jag säga ett par ord om tidigare inlägg. För åhörarna måste den debatt som försökte föra framstå som surrealistisk. Han företräder ett utskott som har avstyrkt hans egen motion. Han är missnöjd med det men vågar inte yrka bifall till sin egen motion, för då skulle han få rösta emot sin egen motion i kammaren. Jag tror att detta blir helt obegripligt för en utomstående. Man måste välja sida. Antingen är du för din egen majoritet, , eller så är du emot den. Det blev inte bättre när man hörde argumentationen om massvälten i , . Du vill beteckna det som folkmord och drog en parallell till Armenienfrågan. Logiken blir då följande. Eftersom enligt din uppfattning har gjort fel en gång ska göra fel en gång till genom att också beteckna denna historiska händelse som folkmord. Två fel skulle alltså på något sätt bli ett rätt. Det fungerar inte så, . Jag tycker att du ska tänka igenom logiken i din position till. 62 () replik: Låt mig först klara ut frågan om . Jag antar att avsiktligt missförstod det jag sade. Jag sade att om ska vara relevant måste man inta en tydlig hållning när medlemsländerna inte uppfyller minimikraven för medlemskap, när medlemsländerna inte rättar sig efter de beslut som tas i den parlamentariska församlingen eller har tagits av ministerkommittén. struntar totalt i detta. Man måste ha någon form av påföljd. Jag sade inte att man ska sluta ha en dialog. Jag sade inte att man ska utesluta . Man ska tvärtom ha dem med, men man måste göra en tydlig markering. När det gäller mina egna motioner, , är det alldeles uppenbart att det är meningslöst att yrka bifall eftersom jag inte skulle kunna få någon majoritet för dem i kammaren. Jag tycker att det är viktigt att ta upp frågan och driva debatten. Principfrågan om huruvida ska ta ställning i historiska händelser är viktig. Jag tycker fortfarande att det var fel att man gjorde det i det här fallet. Om har en annan hållning när det gäller historiska händelser måste vi behandla alla andra historiska händelser. Jag vill sätta det på sin spets genom att i de här motionerna, och framför allt den om Holodomor, ta upp frågan om det kanske är så att riksdagsmajoriteten vill att man tar ställning i historiska händelser. Eller var det bara politiska skäl när det gällde det så kallade folkmordet på armenier i ? Man kanske egentligen inte ändrade på principen utan det var av andra politiska skäl. Socialdemokraterna kanske ville tillgodose resten av den rödgröna oppositionen och vara hyggliga och vänliga; det var alltså politisk taktik. Det är den diskussionen jag vill föra upp här i kammaren. 63 () replik: Jag blir lite överraskad när säger att det är meningslöst att yrka bifall eftersom han ändå inte får majoritet för det. I så fall skulle ju vi i oppositionen aldrig yrka bifall till våra förslag eftersom de varje gång röstas ned av majoriteten. Om du har väckt en motion och går upp i talarstolen och är uppenbart missnöjd med hur den har behandlats och pläderar för den måste du löpa linan ut och slåss för den och ställa frågan på sin spets. Det var det jag kritiserade och tyckte var egendomligt. Armenienfrågan kontra massvälten i är en ny fråga som tar upp. Han gör det mot bakgrund av vad som skedde i . är långt ifrån ensam bland parlamentariska församlingar om att ha sagt att det som hände i östra var att betrakta som folkmord. tar man upp en ny diskussion om massvälten i och alla de dödsfall och den massaker som skedde där. Låt oss diskutera det. Det får vi väl göra. Men använd det inte som en inrikespolitisk konflikt. försöker nämligen göra detta till någon sorts inrikespolitisk diskussion när det i själva verket handlar om mycket större och viktigare ting. 64 () replik: Det är uppenbart att inte vet vilken fot han ska vila på. Han säger att det inte är inrikespolitiskt. säger att principen ligger fast. Tycker inte att principen att vi inte ska rösta om historiska händelser borde ha legat fast? Antingen har man ändrat principen och ska vi diskutera och rösta om alla historiska händelser som kommer upp, eller också vidhåller man den gamla hållningen att vi inte ska göra det och då måste man erkänna att det här var ett rent inrikespolitiskt taktiskt grepp av det ena eller andra skälet. Att andra parlament i andra länder har fattat beslut i den här frågan är fullständigt irrelevant. Andra parlament i andra länder diskuterar och röstar väldigt ofta om inrikespolitiska och utrikespolitiska händelser som har hänt bakåt i historien. För mig är det viktigt att föra upp principdiskussionen. Om en riksdagsmajoritet har ändrat principen måste vi också ha möjlighet att driva andra frågor. Då kommer att arbeta på ett annat sätt . 65 () replik: Det är ingen princip som har ändrats. Det finns kriterier uppställda för vad som ska betraktas som folkmord. De händelser som kvalificerar sig för de kriterierna ska vi betrakta som folkmord. När det gäller vet vi betydligt mer om vad som hände och hur organiserat det var än när det gäller den fråga som tar upp. Ju mer man vet om vad som faktiskt har hänt desto mer kan man uttala sig om vad som egentligen inträffade. Därmed kan man också betrakta det på olika sätt om det var ett folkmord eller inte. Det är inga principer som har förändrats. Det som har hänt är att har sagt att det som inträffade när föll samman i samband med är att betrakta som folkmord. Inga principer har förändrats. 66 () replik: Jag begärde replik för att klargöra att utrikesutskottet har samma hållning i ärendet om Holodomor som när vi diskuterade folkmord på armenier med flera. I båda fallen avstyrkte utrikesutskottet motionerna. Vi har en konsekvent hållning i den här delen. hade en session. Då hade ledamöter, bland annat , möjlighet att rösta i frågan om Holodomor. Det vore intressant för kammaren att få höra hur valde att lägga sin röst. Var det ett folkmord eller var det inte det? Då gällde omröstning för alla. Jag var inte närvarande eftersom jag var tvungen att åka hem, fru talman, och är därför nyfiken att få reda på detta. 67 () replik: Vi har varit helt konsekventa i frågan. Vi vet för lite för att kunna uttala oss om huruvida detta skulle vara att betrakta som ett folkmord. Det gav vi uttryck för i . Här finns total konsekvens. Det skulle vara intressant att få veta uppfattning. Hon har inte bekänt färg. Vad tycker om försök att föra in ytterligare en händelse som tydligen ska betraktas som folkmord. Vad tycker om det? 68 () replik: Jag har bekänt färg. Jag har yrkat bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. Det innebär ett konsekvent avslag på motionen. Jag är något förvånad över att inte uppfattade det. Jag noterade att har tagit ställning och sagt att det är folkmord. Där finns det en hållning som ligger något så när nära Anfal och ett domslut som gällde kurderna och behandlingen från sida. Socialdemokraterna valde en hållning där; här väljer man en annan hållning. Det är intressant. 69 () replik: Jag förstår inte vad vi bråkar om, . Vi är ju överens i sakfrågan, när det gäller hur den här motionen ska behandlas. 70 (): Jag vill uttrycka min oro för framtid. är tämligen okänt i och övriga medlemsländer. har 47 medlemsländer alla länder utom som inte får vara med. Alla förstår nog varför inte får vara med. har som huvuduppgift att värna mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprinciper. har många institutioner. Det är den parlamentariska församlingen, i vilken jag ingår. Det är kongressen med parlamentariker från de lokala och regionala parlamenten. Det är en kommissionär för mänskliga rättigheter. Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen. har en känd institution. Det är för mänskliga rättigheter i . Min oro nummer ett är: Vad kan vara värre för en organisation som har mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprinciper som sin huvuduppgift det är där man ska ha fokus än att två länder startar krig mot varandra? arbete har speciellt som vi diskuterar i stort sett präglats av detta krig mellan och . Vad kan då egentligen vara värre än att när antar ett antal resolutioner struntar ett av länderna som berörs i detta fall totalt i dessa resolutioner, medan uppfyller i princip allt? Jag vill påstå att inget kan vara värre och mer förödande för en organisation än det som har skett. Att totalt ignorerar tre resolutioner gör inte bara att respekt och trovärdighet är i gungning utan att hela respekt och trovärdighet, såväl internt mot andra medlemsländer som externt mot det internationella samfundet, är i gungning och står på spel. För inte är det så att det ska sluta med att vi har olika regler för olika länder, alltså double standards, som har nämnts här tidigare? Fortsättning lär följa . Vi vet att denna fortsättning på konsekvenserna av kriget mellan och redan har inletts. Jag undrar ibland om agerande, och då tänker jag på och de som leder , i kan sammanfattas med ett uttalande från , inte som många kanske tror att jag skulle komma med nu utan Groucho , en av bröderna . Han sade: Jag skulle aldrig vilja vara med i en klubb som accepterar mig som medlem. Det är så jag känner när agerar i . Min oro nummer två för framtid: alla institutioner måste hålla sig inom de fokusområden som vi har, alltså huvuduppgifterna mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsfrågor. Vi har valt en ny generalsekreterare, och han har lagt fram ett reformförslag. Men frågan är om det kommer att räcka. Jag tvivlar personligen på att det kommer att räcka för att vi ska kunna hålla ihop på olika sätt. Devisen att det är bättre att göra få saker bra än att göra en massa saker halvbra eller till och med dåligt gäller verkligen . Mycket är sagt, och jag ska inte säga så mycket mer. Men jag vill säga att jag också instämmer i kritiken och tycker att det är beklagligt att regeringen inte har kommit med någon skrivelse om ministerkommitténs verksamhet . Men, precis som utskottet, förutsätter jag att den kommer. Då får vi se det positiva i det negativa. När den skrivelsen kommer kan vi få ha en ny debatt om verksamhet. Slutligen yrkar jag bifall till utrikesutskottets förslag i detta betänkande. 71 (): För att inte ett stort frågetecken ska hänga kvar i den debatt som jag och hade ska jag kortfattat säga följande. Folkmordet i Holodomor eller andra folkmord ska diskuteras öppet. Man ska kunna forska om dem och kunna granska dem. De ska kunna prövas av domstolar och även diskuteras i våra parlament, inklusive . Men principen är att vi inte politiskt i parlament ska rösta och fatta beslut om domar. Vi ska inte döma. Vi ska skapa förutsättningar för andra att döma. Den principen gäller i utrikesutskottet när vi pratar om Holodomor, och den gällde när vi diskuterade folkmord på armenier. Men det låter inte som om det är hållning. Det lät som att om han vet för lite tar han inte ställning. Men vet han tillräckligt tycker han att han ska kunna döma i historiska ärenden. Det är väl om detta som diskussionen egentligen handlade? 72 (): Det råder en viss förvirring. Det är två frågor. Det gäller om över huvud taget ska säga att några händelser är folkmord. När det gäller till exempel eller Förintelsen antar jag att kan uttala att det är folkmord därför att de lever upp till kriterierna för det. Det antar jag att inte skulle ha några bekymmer med. Men när det sedan handlar om andra händelser i historien där vi får veta mer om vad som har hänt tycker jag att man kan ha en diskussion i alla parlament om även dessa händelser kan betraktas som folkmord. Det är inget konstigt. Men enligt princip skulle det vara fel av oss att ens föra en sådan diskussion och fatta sådana beslut. Det tycker inte jag. Det är de kriterier som stipuleras för folkmord som vi ska ta hänsyn till och som denna debatt handlar om. Sedan dömer inte vi någon över huvud taget. Det gör domstolar. 73 (): Det tycker jag är riktigt och viktigt. Det gäller oavsett om det gäller , , , grekiska pontier eller vad vi nu pratar om. Men har mig veterligt jag bad att undersöka det aldrig fattat beslut i den typen av frågor. Diskutera gärna dessa frågor, men fatta inte beslut i den typen av frågor. Det är det som är den princip som jag har haft. Från utrikesutskottet hävdar vi naturligtvis den principen också i detta betänkande när vi avstyrker motionen från . Det var om detta som diskussionen handlade. Det vore bra om vi vore eniga om den principen och om att det inte handlar om att vi vet för lite för att ta ställning i den ena frågan men vet tillräckligt för att ta ställning i den andra frågan. Då är vi ute på ett sluttande plan. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 15 § Vissa frågor om ledighet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU14 Vissa frågor om ledighet. 74 (): har 6,75 miljoner medlemmar. De medlemmar som är har rösträtt, och det är val till . I dessa val väljer medlemmarna 36 000 förtroendevalda. De agerar lokalt, i 13 stift på regional nivå och på kyrkomötet på nationell nivå. Målet är att det ska finnas en öppen folkkyrka för alla i hela landet. Kyrkan har ansvar för underhåll av kyrkor. Det är ett kulturhistoriskt värde som vi absolut inte ska förringa. Kyrkan har dessutom ansvar för begravningsväsendet. Om vi ska ha en demokratisk kyrka är det oerhört viktigt att alla, oavsett från vilken grupp av samhället man kommer, ges möjlighet att delta i dessa beslutande församlingar. Det får inte bli så att kyrkan styrs av pensionärer eller andra som har möjlighet att vara lediga . En förutsättning för att kunna ge alla i samhället möjlighet att delta är naturligtvis att man har laglig rätt till tjänstledighet för kyrkopolitiska uppdrag. För detta fanns det ett lagstöd till och med . Det har givetvis att göra med att kyrkan skildes från staten. Detta är grunden till det speciella regelverk som gällde till och med . Meningen var att man sedan skulle återkomma med någon form av förslag i frågan. Vad som hänt är att egentligen inte någonting hänt. Frågan har bollats mellan departementen. har inte velat ta i frågan. har inte heller riktigt velat ta i frågan. Det kan bevisas till exempel av en interpellation från till som handlade just om rätten till tjänstledighet för kyrkopolitiska uppdrag. Frågan hamnade hos kulturminister eftersom den ansågs tillhöra det departementet, och diskuterar vi i arbetsmarknadsutskottet frågan om ledighet. Det är helt klart, tycker jag, att har en särställning bland samfunden i . Kyrkan har ett överlägset större medlemsantal än alla andra samfund och har genom valen en demokratisk uppbyggnad. Även om nu är skild från staten borde det, anser vi socialdemokrater, vara självklart och rimligt att ha rätt till ledighet för att delta i det kyrkopolitiska arbetet just därför att har en särställning med sitt uppdrag att bevara kyrkorna och med sitt ansvar för begravningsväsendet. Det tycker jag är viktiga argument för att kunna behålla en bra demokratisk styrning av den svenska folkkyrkan. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1. I detta anförande instämde i (s). 75 (): Det var väl roligt för att få stöd från av de närvarande här i kammaren. Detta betänkande är kanske inte det mest omfångsrika betänkande som arbetsmarknadsutskottet har levererat . I huvudsak är det tre frågor som behandlas. Dessa frågor handlar om ökad möjlighet till ledighet från arbetet i vissa situationer. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. När det gäller motionsförslaget om rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom skriver Socialdemokraterna i en reservation att en rätt till ledighet för sådana uppdrag bör införas. Det förvånar mig faktiskt lite grann eftersom Socialdemokraterna var ett av de partier som bestämt argumenterade för att skilja kyrkan från staten. Ända sedan det skedde har , precis som påpekat, haft en särställning när det gäller rätten till ledighet för förtroendevalda. Detta var tänkt som en övergångslösning. Men, fru talman, en övergångslösning kan inte vara för evigt. Många andra samfund uppfattar det som väldigt orättvist att särbehandlas på det här sättet. Om vi menar allvar med att skilja kyrkan från staten ska staten inte vare sig lägga sig i kyrkans verksamhet och ställningstaganden i olika frågor eller i övrigt ge kyrkan en särställning i lagstiftningen. Det är därför mycket rimligt att tiden för de övergångsregler som gällt inte förlängs. Jag har själv varit kyrkopolitiker och ledamot av både kyrkoråd och kyrkofullmäktige hemma i . Det var jag ända . Redan då förlades för det mesta möten och sammanträden till eller för att slippa problem med ledighet från jobbet. Om man bara vill går det.