prot · GY0920 · 2010-11-24 00:00:00 — Det betyder inte att jag inte ska göra allt som står i min makt för att motverka utvecklingen mot ökad överstatlighet, mot ett federalt . Jag vill också upprepa: Det EU som vi nu skriver in i grundlagen är inte samma EU som vi röstade ja till , utan det är något helt annat. Det har hänt väldigt mycket på vägen. Om jag låter som vet jag inte. Men om vi kunde vrida tillbaka år vad avser EU-medlemskapet och ändå behålla den kunskap som vi har , då vore jag väldigt glad, för då är jag alldeles övertygad om att det skulle bli ett rungande nej i den folkomröstning som hölls . 16 PER (M) replik: Precis som jag sade: är för. glömde berätta att var emot. Vi som sitter här inne och har hållit på med politik länge tycker att det är väldigt stora siffror. Det är klart att inget parti behöver acceptera. Det är klart att man kan fortsätta att verka emot EU-medlemskapet. Det är er demokratiska rättighet. har rätt: Det är ett annat EU än . Om vi tänker efter hur fantastisk utvecklingen har varit på fredsområdet, vem hade vågat tro att , , och andra länder skulle vara medlemmar i ? Det fredsprojekt som byggs i EU har vi i den här kammaren all anledning att vara mycket stolta och glada över. 17 (SD) replik: Ja, vem hade kunnat tro att de baltiska länderna skulle vara medlemmar i ? Inte de som röstade ja det är i alla fall min övertygelse. Ja-sidans starka argument i folkomröstningen var ju att det handlar om ett mellanstatligt samarbete, att svenskarna kommer att hålla ihop i och att vi ska verka för intressen i EU och så vidare. Men så var det inte, utan det här är ett politiskt forum där det finns en ideologisk och politisk gemenskap mellan företrädarna för de olika länderna, de som representerar sina länder. Det finns inget hänsynstagande till nationella intressen. Det är liksom också själva idén med EU, att vi ska bygga ett federalt regionernas där nationalstatens roll slås sönder och urholkas. Vem hade 1994, när vi röstade om EU-medlemskapet, kunnat tro att var på väg in i EU? Jag tror inte att det var en parameter som beaktades av de svenska väljarna. Men så kommer det att bli , och det oroar mig av många skäl. Mer och mer makt flyttas till . Jag har oerhört svårt att acceptera det, eftersom jag tror just på devisen att all makt utgår från folket och att är dess främsta företrädare. Och så vill jag att det ska vara . 18 PER (M) replik: Jag tycker att det är lite sorgligt. Jag uppfattade som att han tycker att det är dåligt att , och är medlemmar av EU. Jag måste säga att det gör mig en smula ont om så är fallet. Det har väl verkligen inneburit just att vi har fått ett starkare EU. Vi har fått ett EU med fler mindre länder som tillsammans ganska ofta kan agera för de små ländernas framgångar, så att inte de stora länderna har alltför mycket makt. Jag skulle säga att en förutsättning för ett riktigt välmående , ett företagande och ett växande är att samma sak gäller i EU. Går det dåligt för EU är det mycket svårare för att ha god tillväxt och att få det att gå bra. 19 (FP): Så har vi kommit till den andra debatten om en reformerad grundlag. ligger det en version på bord som är exakt likadan som den som debatterades . Vi i har samma åsikt som före valet. Det är bra ändringar som ligger framför oss. har det höjts röster om att förändringarna inte har debatterats i valrörelsen trots att de är de största . Vissa väljare anser sig oinformerade. Som svar vill jag då påminna om att påbörjade arbetet med de här förändringarna . har det pågått diskussioner. lämnade 2007 och 2008 betänkanden om skydd för den personliga integriteten, som ligger till grund för lagförslaget. Det har även arbetats fram ett tiotal offentliga utredningar inom specifika områden där förändringar föreslås. Att debatten, där politiker pucklar på varandra, inte har varit så intensiv har förstås att göra med att alla sju riksdagspartier som deltagit i arbetet har lyckats ena sig. Oavsett var partierna har funnits på den politiska skalan har man kommit fram till en uppgörelse som man kan leva med. finns det ett nytt parti i riksdag, . De kan inte rösta för förslaget i betänkandet för att det faktum att är medlem i Europeiska unionen skrivs in i grundlagen. ska ut ur EU, menar de. Vi i känner ingen nostalgi eller längtan efter ett likt det före , då länder ansåg sig självtillräckliga. Vi drömmer inte heller om samarbetsalternativ som inte är realistiska. EU är det samarbete som står till buds för att klara av miljöproblem, internationell brottslighet och handel. Att önska sig något annat samarbete är teori. beklagar sig över att medlemskapet är dyrt. De säger att avgiften tränger undan satsningar i välfärden. Mitt svar är att den kalkylen är för simpel. Vi vinner på EU-medlemskap genom att det gör attraktivt för investeringar och handel. Det kan vara värt att påminna om att välfärd bygger på stor utrikeshandel. EU skapades för att främja fred och frihet genom ekonomisk tillväxt. Det är fortfarande den bärande idén, som kompletteras med att man ska möta fler gränsöverskridande utmaningar. Vi i välkomnar att vi , , över ett brett politiskt spektrum mentalt landat i att vårt land är medlem i EU och därmed tydligt markerar det i regeringsformen. Genom samtal och tuffa debatter ska vi i bygga framtiden tillsammans. Jag vill också ge två kommentarer till det som kallar cementering av multikulturalism och urholkning av det svenska medborgarskapet. Att det nu skrivs in i grundlagen att minoriteters möjligheter att bevara och utveckla sin kultur ska främjas handlar om att fullfölja åtagandet om att har ratificerat konvention om nationella minoriteter. Samiska folket omnämns särskilt. Det handlar också om att varje människa har rätt att utveckla sin identitet och kultur så länge man inte kränker andras möjlighet att göra detsamma. Detta med att ta bort kravet på svenskt medborgarskap för vissa statliga tjänster handlar om att inte göra det svårare än nödvändigt att kunna ge ansvaret till den som är mest kvalificerad för uppgiften. röstar vi om ett flertal ändringar i grundlagen. Många har redan beskrivits från gjorde det på ett pedagogiskt sätt. Några kommer att bli tydliga för en bred allmänhet i och med nästa val. Valdagen flyttas fram för att säkerställa att det, om en ny regering väljs, ska finnas tillräckligt med tid att lägga fram en genomarbetad budgetproposition. Och troligen får personvalet en större uppmärksamhet i nästa val. Att kryssa en kandidat blir en viktigare del av röstningen när spärren sänks. Vissa viktiga ändringar kommer att spela roll för enskilda. Skyddet mot diskriminering utvidgas, och skyddet mot intrång i fri- och rättigheterna stärks. Grundlagens ställning kommer också att stärkas genom att den tydligare får företräde i rättstillämpningen, och Lagrådets förhandskontroll av nya lagar stärks. Grundlagarna har också blivit lite lättare att läsa. Förhoppningsvis betyder dessa ändringar inte att diskussionen om hur den svenska demokratin ska fungera avtar. Tvärtom hoppas jag att arbetet inför lagändringarna och dagens beslut skapar ett intresse för hur svensk grundlag och författning utvecklas, anpassas och verkar. Med det sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 20 (SD) replik: Först gäller det urholkandet av medborgarskapet. Att utländska medborgare i , som bor här eller som vistas här mer eller mindre permanent, ska ha ett visst skydd i grundlagen är väl ganska självklart. Och det har man . Men förstärker man de här skrivningarna så att man i princip jämställer utländska medborgare med svenska medborgare. Det är där problemet ligger. Det ligger inte i att utländska medborgare har ett skydd, för det tycker jag naturligtvis att de ska ha. Det finns också en stor risk, menar jag, för att det här urlakandet av det svenska medborgarskapet gör att det svenska medborgarskapet tappar sin betydelse. Ett medborgarskap innefattar ett antal rättigheter det är så det ska fungera. Men ett medborgarskap innebär också att man har skyldigheter, och det är någonstans där jag menar att man från de andra partiernas sida tappar bort sig. Ett medborgarskap måste betyda någonting. Det måste ses som ett förtroendeavtal mellan och den som har kommit hit. När man nu mer eller mindre vill likställa utländska medborgare med svenska medborgare har man också tagit bort en stor del av betydelsen av medborgarskapet. Man nedvärderar betydelsen av det svenska medborgarskapet. För den som tror på nationalstatsprincipen och det gör jag; jag tycker att den ska vara bärande för hur vi bygger det svenska samhället blir det här en orimlig ordning. Därför är vi emot just den delen i grundlagsförändringen. När det sedan gäller det här med att mångkulturen cementeras gäller det så klart samer, men det gäller också övriga nationella minoriteter. Vi menar att det i förlängningen också finns en risk för att andra minoriteter det finns ju sådana som ännu inte är erkända som nationella minoriteter i kan komma att utnyttja det här, och vi vill inte se en sådan utveckling. 21 (FP) replik: Det är beklagligt att när så mycket viktigt förändras i och med att vi gör denna reformering av grundlagen säger ändå nej. Vad precis har sagt tycker jag att han har sagt tidigare. Det är mest upprepningar. Detta att vi möjliggör för att ta in den kompetens som vi anser vara viktig för vissa statliga uppdrag menar jag är rätt. Vi ska inte göra det svårare än nödvändigt att få kvalificerade innehavare av statliga tjänster. behåller vi ju kravet på medborgarskap för att inneha de högsta tjänsterna i de högsta statsorganen och också för poster som utses av . Jag skulle gärna ge chansen att svara på den fråga som ställde. Vi säger att medborgarskap ska krävas för ett statsråd. Vi menar att det inte ska vara nödvändigt att man ska ha haft det . Men har vi det konkreta fallet med Per Schlingmann. Vad är det som gör att Per Schlingmann inte ska få vara statsråd om statsministern skulle vilja utse honom till detta? 22 (SD) replik: Jag vet inte om det är någon optimal utgångspunkt att förändra grundlagen för att Per Schlingmann ska kunna bli statsråd. Det verkar väldigt konstigt, men det verkar tyvärr handla om det, och det förvånar mig något oerhört. Jag sade det lite på skämt när Per Schlingmann fick rollen som statssekreterare och trodde faktiskt inte att det skulle komma upp i en debatt i kammaren, men tydligen är det så, och det är beklagligt och märkligt. Men vad menar man konkret med att ta in den kompetens som behövs? Finns det ingen kompetens i ? Har vi inte lyckats rekrytera den kompetens som vi behöver tidigare? Måste vi urholka medborgarskapet för att hitta kompetens som vi kan fylla med? Jag tror inte att det är så. Jag tror att vi mycket väl kan finna den kompetens vi behöver inom det här landets gränser eller bland dem som har varit medborgare i en betydande tid, nämligen . Det tror jag inte är några problem. Jag upplever inte att det har varit några problem utom i ett fall, och jag tror inte att det blir några större problem . Jag tror att Per Schlingmann är fullt nöjd med den tjänst han har , om vi nu ska debattera honom här. 23 (FP) replik: Jag menar att vi har många människor som bor i som inte har medborgarskap men som har mycket djup kunskap om och som har mycket god kompetens. Jag menar att den som är bäst lämpad för ett uppdrag ska ha möjlighet att få det. Vi ska inte göra onödiga inskränkningar på detta område. Jag tycker att det är tråkigt att vi ska fokusera på dessa små detaljer när vi har så mycket viktigt och bra som skrivs in i grundlagen, och jag vill som avslutning säga att jag är stolt och glad över att stå här och föreslå en reformering av den grundlag vi har i . 24 (C): Vi som tillhör har berett ärendet om en reformerad grundlag som har varit vilande sedan vårriksdagen. är ett av de sju partier som står bakom förslaget. Jag kommer här att redovisa några delar som jag ser som viktiga nyheter och som också medför förbättringar. Utöver det ändrade grundlagsförslaget ingår i detta ärende en ändring av vallagen som innebär att valdagen flyttas från den tredje till den andra söndagen . Som någon har sagt är det för att man ska få möjlighet att ta fram ett budgetförslag från regeringens sida det år som det är valår. En viktig del i den nya regeringsformen är dess andra kapitel med de grundläggande fri- och rättigheterna. Flera ändringar görs för att stärka och tydliggöra enskildas skydd mot olika former av intrång. Här tydliggörs egendomsskyddet med rätt till full ersättning vid expropriation eller vid annan åtgärd från det allmänna som inskränker användningen av mark och byggnader. Här finns principerna om yttrandefrihet, invånarnas integritet och rörelsefrihet, invånarnas rättssäkerhet och skydd mot diskriminering. Här finns också regler om rätten till stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om upphovsrätt, om näringsfrihet och ett nytt tillägg även om forskningens frihet. I regeringsformen tydliggörs den kommunala självstyrelsen ytterligare genom att det införs en proportionalitetsprincip. Grunden i detta är att kommunernas och landstingens beslutanderätt inte ska få begränsas mer än vad som kan vara nödvändigt i en fråga. Man får inte gå för långt, utan det ska vara en proportionalitet. I kommunallagen införs också regler som gör det möjligt för kommuner och landsting att besluta om kommunala extraval, vilket vi inte har haft tidigare. För detta kommer dock att krävas en två tredjedels majoritet i det fullmäktige som vill ha det här extravalet. I en del kommuner har de som har samlat in namn för att få till stånd en folkomröstning blivit besvikna. Ofta har det varit så att en majoritet i kommunfullmäktige har sagt nej till deras begäran om folkomröstning i en viss fråga. Enligt den ändrade kommunallag som läggs fram kommer det att krävas två tredjedels majoritet i fullmäktige för att avvisa ett folkinitiativ om en rådgivande folkomröstning. För att ett sådant här upprop om folkomröstning ska prövas av fullmäktige kommer det att finnas krav på att minst en tiondel av de röstberättigade i kommunen har undertecknat ett sådant initiativ. Det finns i en bred uppslutning bakom de ändringar och tillägg som görs. Jag yrkar som företrädare för bifall till grundlagsförslaget och de ändringar som i övrigt föreslås i betänkande. 25 (V): står bakom förändringarna i regeringsformen på samma sätt som vi gjorde i omröstning . Vi har deltagit i , och vi tycker att det är viktigt att nå en så bred enighet som möjligt runt grunderna för det politiska systemet. För oss har det också varit viktigt att delta för att förhindra allvarliga försämringar som vi tror hade kunnat inträffa om färre partier hade valt att delta i utredningen. När så många partier ska nå en samsyn blir det givetvis en kompromiss. Det innebär att vi har accepterat förslag som inte stämmer överens med uppfattning. Sänkningen av tröskeln för personvalet till från till är en sådan förändring. Men vår bedömning är ändå att förändringarna i huvudsak är bra, och jag kommer bara att lyfta upp några av de förändringar som genomförs. Vi tycker att det är bra att ska utse statsministern efter varje val. Det är helt enkelt rimligt att det parlamentariska läge som uppstår efter ett val är grunden för vem som ska vara statsminister i stället för det parlamentariska läge som rådde före valet som det faktiskt är . Vi tycker att det är bra att grundlagen ger ett starkt skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Vad gäller den frågan är vi dock inte helt nöjda, för vi hade också önskat att man hade tagit med skydd mot diskriminering på grund av könsuttryck. Det här förslaget innebär också en förstärkning av enskildas skydd mot intrång i fri- och rättigheterna. För är det positivt att grundläggande fri- och rättigheter omfattar var och en och inte begränsas till begreppet medborgare, eftersom det kan tolkas som att det krävs ett svenskt medborgarskap för att åtnjuta till exempel yttrandefrihet, mötesfrihet och demonstrationsfrihet. Det område som har väckt mest diskussion är det avsnitt det skrivs att är medlem i Europeiska unionen. deltar även inom ramen för och samt i andra sammanhang i internationellt samarbete. bedömning är att den texten inte för över mer makt till EU och att den inte heller gör det svårare att lämna EU. påverkar EU en majoritet av de svenska lagarna utan att det står någonting om det i vår grundlag. Det är själva medlemskapet i EU som för över makt från det svenska parlamentet, inte om det står i grundlagen eller ej. En av regeringsformens uppgifter är att beskriva det svenska politiska systemet. Att låtsas som att vi inte är med i EU bara för att vi inte gillar EU ligger inte för . För att kunna överföra beslutanderätt från till EU innebär den nya regeringsformen faktiskt en skärpning, inte ett underlättande. kan tre fjärdedelar av dem som röstar överföra beslutanderätt från , alldeles oavsett hur många som deltar i omröstningen. I teorin skulle alltså tre personer, om det endast är fyra som deltar vid omröstningen, kunna besluta att föra över beslutanderätten från den svenska . I den nya regeringsformen krävs förutom att det ska vara tre fjärdedelar av dem som röstar också att det är minst hälften av ledamöter som röstar för maktöverföringen. Alltså behöver det vara minst 175 personer som röstar för ett överförande av beslutsrätt i stället för som minst tre personer. I övrigt har det gjorts en del redaktionella och språkliga ändringar. Det kan tyckas vara en ganska liten fråga, men det är viktigt att grunderna för hur landet ska styras är begripliga och någorlunda sammanhängande. Den nuvarande regeringsformen och de nuvarande grunderna för det svenska systemet är krångligt, och det är tillägg på olika håll. samlas de ihop på ett mer överskådligt sätt. Språkjusteringar som gör lagen mer tillgänglig för var och en är en fördel, liksom att regeringsformen görs mer könsneutral. Det är ganska anmärkningsvärt att i nuvarande regeringsform utgår man från att en riksdagsledamot per definition är en han. Med den nuvarande regeringsformen är det faktiskt möjligt att även ha kvinnor som ledamöter i . Det tycker vi är en fördel. I detta anförande instämde och (båda V). 26 SKÅNBERG (KD): har i olika kommittémotioner krävt en översyn av regeringsformen, men det blir först 2003 som dåvarande statsminister säger att partier bjuds in till överläggningar om en samlad översyn av regeringsformen. Det var representant i såväl som utredningen, , som fullföljde politik och arbete i denna fråga. karakteriserade den reformerade grundlagen inte som en författningspolitisk revolution men en på många punkter steg i rätt riktning, en kompromiss enligt de små stegens filosofi. Det skulle jag vilja instämma i. Det är en kompromiss, och det är små steg men det är små steg åt rätt håll. God politik är just steg åt rätt håll. Man kommer inte hela vägen, men det är en färdriktning som gör att blir något bättre. Det skulle över huvud taget kunna vara en samsyn för vårt arbete i att kompromissen i sig för med sig något gott eftersom den inte ställer grupper mot varandra utan för oss tillsammans mot ett land som vi tycker fungerar väl och som vi tycker om. Det är sju partier, dåvarande samtliga partier, som står bakom förslaget. kommer in och betonar å ena sidan att det är många saker som är bra, men å andra sidan, upplever jag av rent partipolitiska skäl, försöker markera mot samsynen därför att man vill komma in på banan. Om hade varit med hade de förmodligen kunnat gilla betänkandet. Ett konstaterande att är med i EU är väl inte hela världen. Det står inte att det är bra att är med i EU, eller i FN för den delen, utan det står att är med. Det är ett konstaterande. Bland de ändringar i regeringsformen som jag här och som kristdemokrat vill lyfta fram som särskilt positiva skulle vara den förbättrade lagprövningen ett viktigt framsteg utformad som en juridisk normkontroll i efterhand. Förhandskontrollen förbättras genom Lagrådets arbete. Så har vi hört att det införs en proportionalitetsprincip för inskränkningar i den kommunala självstyrelsen, och förslag på kommunsidan blir obligatoriska för lagrådsgranskning. Också det är positivt. Personvalsspärren i riksdagsvalet ändras från de nuvarande till . Det är min och förhoppning att det kommer att vitalisera personvalet ytterligare. är åtta personer i kammaren invalda genom personval personkryss och det hade varit ett drygt dussin ytterligare om spärren hade legat på . Det är väl för väljarna om makten att också påverka inte bara partierna utan vilka personer som sitter här ökar. Det är inte så bekvämt för oss politiker det ska jag villigt erkänna. Det har sina sidor med personval att få dubbla strider både inom partiet och mellan partierna, men det är jag beredd att ta mot att vi får ett större inslag av demokrati och makt åt folket. Alltså är detta en positiv utveckling. Saker vi inte fick se i den reformerade grundlagen som vi gärna hade sett hade varit till exempel en samlad översyn av fri- och rättighetskapitlet. Fri- och rättigheterna i 2 kap. gäller i huvudsak enbart gentemot det allmänna. Vi kristdemokrater hade gärna sett att grundlagsreglerna för fri- och rättigheter också gällt mellan enskilda. Vi hade också velat ha ett bredare diskrimineringsskydd i det kapitlet. lägger man bara in den sexuella läggningen. Man bortser från andra diskrimineringskriterier, till exempel ålder låg och hög och funktionshinder. hade velat ha en bredare ansats där, men anser att det är ett steg i rätt i riktning, och vi är nöjda med det. Vi hade velat se en författningsdomstol. Det märks då och då att det är en nackdel för att inte ha en författningsdomstol. Det fanns inte en tillräckligt bred samsyn för att få igenom det. Jag hoppas att det ska bli så ändå. Vi hade också velat se en möjlighet till inskränkningar av föreningsfriheten för att underlätta lagstiftning mot rasistiska organisationer. Det hade kunnat få effekt mot maffialiknande grupper och terroristorganisationer. blev det inte så. Vi får använda det lagutrymme som finns för att hålla tillbaka sådana grupper. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 27 (SD): har i sitt anförande och replikskifte tagit upp problemen med EU och dess införande i grundlag. Jag ska fokusera lite mer på de andra två huvudsakliga områdena som vi ser kritiskt på i grundlagsförändringarna. De handlar, återigen, om hur det svenska medborgarskapet urholkas. Det här handlar om en utökning av rättighetsreglerna i regeringsformen 2 kap. där man genom att byta ut ordet medborgare till var och en garanterar icke-svenska medborgare samma rättighetsregler. På så sätt vill man göra det tydligare att rättighetsreglerna gäller för i stort sett alla. Den stora skillnaden är att styrkan hos skyddet i flera avseenden är svagare för utlänningar än för svenska medborgare, och så bör det också vara. Skillnaderna avser främst att fler rättigheter kan begränsas när det gäller andra än svenska medborgare. Vid inskränkningar av fri- och rättigheter för dessa personer tillämpas inte heller merparten av de bestämmelser i 2 kap. som uppställer särskilda krav för att en begränsning ska godtas. Att vara svensk medborgare ska betyda någonting. Det är den svenska statens och främsta uppgift att representera och värna om det svenska folket. För oss är det en självklarhet att svenskar ska och måste kunna åtnjuta alla de förmåner det innebär att vara en svensk medborgare. I och med att man återigen urlakar det svenska medborgarskapet genom att ge i stort sett samma fri- och rättigheter till utlänningar nedvärderar man betydelsen av medborgarskapet. Så blir det när skillnaderna mellan att vara svensk medborgare och att vara utlänning minimeras. Som var inne på ska utlänningar åtnjuta ett grundskydd i . Det gör de . I takt med att världen blir alltmer globaliserad och nya hotbilder som terrorism, religiös fanatism och eskalerande internationell organiserad brottslighet slår rot i vårt samhälle måste våra samhällsapparater ges de verktyg de behöver för att bekämpa detta.