prot · GX0999 · 2010-04-07 00:00:00 — Det gläder mig att konsumenterna alltmer handlar ekologiskt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet Vatten- och luftvård och avslag på samtliga motioner. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Kretslopp, återvinning m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU16 Kretslopp, återvinning m.m. 60 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation 4. Jag står givetvis också bakom våra andra reservationer 2, 3 och 5. En avreglering av avfallsmarknaden medför stora risker gällande hushållsavfall då den går stick i stäv med ökad miljöhänsyn. Riskerna med regeringens avregleringsförslag är att vi får minskade incitament till kommunala initiativ, fler transporter, högre kostnader för medborgare och en minskad miljöhänsyn. Det är en uppfattning som också står bakom, om jag har läst rätt. Finns det egentligen några som helst skäl till att avreglera avfallsmarknaden mer än rent ideologiska? Jag tror att priset för ett rent ideologiskt ställningstagande i så fall kan komma att bli otroligt högt. Jag tycker att majoriteten ska ta sig en ordentlig funderare på vad man vill åstadkomma med en avreglering av avfallsmarknaden och vilket det totala resultatet blir i förlängningen. är ett av de bästa länderna i världen när det gäller pantning av burkar och petflaskor. Miljövinsterna är stora. Nio av tio burkar och flaskor återvinns, vilket är mycket bra. De flesta kanske ändå inte tänker på att de som inte återvinns blir en mycket stor mängd burkar och flaskor om man ser till det antal som slängs i naturen. Den stora mängd aluminiumburkar som transporteras mellan EU-länder hamnar även den ofta i soporna eller i vår natur. Detta gör det självklart att ska arbeta för ett gemensamt pantsystem i . När man läser den borgerliga majoritetens texter får man intryck av att det finns många, många hinder för ett gemensamt pantsystem. Det är svårt, och det kostar pengar. Men det är nog i första hand en fråga om vilja, tror jag. , som är ett av världens bästa länder när det gäller pantning av burkar och flaskor, måste kliva fram och ta ett tydligt initiativ när det gäller att skapa ett gemensamt pantsystem i . Det finns ingen anledning att vänta och kanske göra vad vi skulle kunna göra i denna viktiga fråga. Här krävs politisk handlingskraft. Dumpning av elavfall i utvecklingsländer är ett stort problem. Avfallet som dumpas i utvecklingsländer utges för att vara produkter som kan återanvändas. Men de är i själva verket oanvändbara. När fattiga människor, inte sällan barn, plockar sönder produkter för att ta till vara på värdefulla metaller görs det utan kännedom om riskerna med de farliga ämnen som frigörs i samband med att man monterar isär saker. Den dumpning av elavfall som görs bara för att hålla kostnaderna nere måste därför stoppas. bör agera för strängare kontroller och inspektionskrav för att motverka att elavfall utan andrahandsvärde skeppas till utvecklingsländer för att monteras isär. kan inte stillatigande och fullt medvetet utsätta barn i utvecklingsländer för de stora risker som dumpningen av elavfall utgör. Här krävs det också politisk handlingskraft. Läkemedelsrester i våra vatten är svåra att spåra, men olika hormonpreparat och antibiotika upptäcks i utflöden från bland annat sjukhus och reningsverk. Vissa läkemedelsrester kan orsaka skador på fisk, vilket gör att vi skyndsamt bör agera för att motverka detta problem. Det finns reningstekniker som avskiljer de flesta ämnen, men metoderna är dyrbara. Från Socialdemokraterna vill vi därför satsa på förebyggande arbete som förhindrar spridningen av läkemedel i våra vattendrag. Vi vill givetvis också fortsätta med försök och forskning för att ta fram de bästa reningsteknikerna. Majoriteten vill tydligen avvakta lite grann. 61 (): Debatten om kretslopp och återvinning gäller motioner från allmänna motionstiden . Det handlar bland annat om biologiskt avfall, pant för dryckesförpackningar, export av elavfall och kemikalielagstiftningen. Jag vill inledningsvis ta upp två reservationer från sida som berör biologiskt avfall på olika sätt. Eftersom det biologiska avfallet alltmer ses som en resurs ur vilken man kan utvinna biogas och kompost, till exempel, är det viktigt att hantera avfallet så att det kommer till största möjliga nytta. Från sida har vi i den första reservationen föreslagit att en utredning tillsätts med uppdrag att föreslå hur staten kan stimulera utsortering av matavfall. Enligt EU:s nya avfallsdirektiv ska insamling av biologiskt avfall främjas. Det finns ett svenskt nationellt mål som till 2010 skulle innebära att av det organiska avfallet ska utsorteras och rötas eller komposteras. Men är det en mindre andel, , som faktiskt sorteras ut. Målet verkar vara svårt att nå på kort sikt. För att öka andelen insamlat organiskt material måste satsningar göras inom mottagning och förbehandling av avfall, så att det sedan kan användas till rötning och kompostering eller malas till slam genom en avfallskvarn. Rötning och slam kan i sin tur ge biogas. Slammet från avfallskvarnar kan även återföras till jordbruksmarken på samma sätt som jord från komposter. I betänkandet hänvisas bland annat till den miljömålsproposition som lagts fram. Men vi som har läst miljömålspropositionen kan ju konstatera att den inte innehåller några nya konkreta åtgärder. Den har fokus mest på en omorganisering av miljömålsarbetet. I praktiken skjuter man frågorna om etappmål och åtgärder framför sig. Till själva debatten om miljömålspropositionen ska vi återkomma, naturligtvis, men jag kan i alla fall konstatera att den inte ger något nytt vad gäller insamling av biologiskt avfall. Som vanligt när det gäller motionsyrkanden hänvisas till pågående utredningsarbeten. Bland annat har i samråd med och ett uppdrag att utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. I en lägesrapport för en månad sedan anfördes att för storskaliga anläggningar inom avlopps- och avfallssektorn kan insatser vara viktiga för att öka produktionen av biogas. Det kan göras till exempel genom rötning av avloppsslam, livsmedelsindustrins avfall och matavfall från storkök, butiker och restauranger och naturligtvis från hushåll. Det skulle kunna innebära att man sluter kretsloppet av näring i samhället, vilket naturligtvis är en viktig grundläggande princip. I delar av landet med goda förutsättningar stor andel och förekomst av livsmedelsindustri bedömer man att av matavfallet kan samlas in för biologisk behandling. Utredningen föreslår också mer forskning om användning av rötresterna för spridning på , liksom informationsinsatser etcetera. Det ska komma en slutrapport om någon månad. Vi får väl se vad den innehåller och vad regeringen kommer att föreslå. I avvaktan på konkreta åtgärder kvarstår jag vid vår reservation om förslag på statliga stimulanser inte bara utredningar men jag avstår för tids vinnande från att yrka bifall till den. Det biologiska avfallet är som sagt en viktig resurs som kan ge biogas som kan ersätta bensin som bilbränsle. En fråga som är av stor praktisk betydelse för att möjliggöra en effektiv användning av detta avfall är hur hushållsavfallet från verksamheter som storkök, restauranger och livsmedelsaffärer ska omhändertas. tar kommunerna hand om detta avfall, eftersom det är av samma karaktär som avfallet från hushåll, vilket ger dessa, det vill säga kommunerna, underlag för de stora investeringar som krävs för att kunna röta avfallet till biogas och rötningsrester. I en regeringspromemoria föreslås dock att den som bedriver en yrkesmässig verksamhet ges en möjlighet att under vissa förutsättningar lämna hushållsavfall till någon annan än kommunen eller den som kommunen har anlitat. Promemorian är nu under beredning i . Jag och anser att en eventuell avreglering av avfallsmarknaden på detta sätt kan medföra stora problem och att den går stick i stäv med ambitionerna om ökad miljöhänsyn. har, som vi har hört, påpekat riskerna med avregleringsförslaget eftersom det leder till minskade incitament till kommunala initiativ och minskade möjligheter att få storskaliga fördelar när det gäller anläggning av rötningsanläggningar. Eftersom en alternativ utförare också måste skicka runt sina bilar för att samla in hushållsavfallet blir det bilar från olika insamlare som åker runt i samma område. Några samlar in från hushåll och andra från storkök och restauranger. Vi kan räkna med högre avgifter för medborgarna och totalt sett minskad miljöhänsyn. har framfört en lång rad tunga argument mot förslaget i regeringspromemorian. har det ännu inte kommit något förslag från regeringen, och det finns fortfarande tid för regeringen att tänka över frågan. I avvaktan på detta yrkar jag bifall till reservation 2. Den växande kemikalieanvändningen i vårt samhälle är ett stort problem. Vi har ofullständig kunskap om effekter av dessa medel, särskilt kombinationseffekter eller vad man brukar kalla cocktaileffekter. Det finns ju forskarrapporter som kan redovisa att små barn har upp till 200 främmande kemikalier i blodet, alltifrån ämnen som ingår i plast till växtbekämpningsmedel, möbler, tvättmedel, läkemedel och så vidare. Enligt SCB slog försäljningen av bekämpningsmedel alla rekord . Även användningen av svampmedel har ökat rekordartat. Osäkerheten om riskerna med många kemikalier är som sagt stor. Det är av de drygt 100 000 kemikalier som finns på den europeiska marknaden som har testats. Därför är det av största vikt att substitutionsprincipen följs i alla lägen, så att farliga kemikalier ersätts med säkrare alternativ om sådana finns. Konsumenter och alla som arbetar med kemikalier måste ha bästa möjliga kunskap och information. är kemikalielagstiftningen, som påpekas i betänkandet, helt harmoniserad i EU, och kan därmed inte ha strängare regler. bör vara ett golv, inte ett tak, och vi anser att bör verka för att enskilda EU-länder ska tillåtas gå längre än EU i sin nationella kemikalielagstiftning. Detta har vi uttryckt i reservation 7, som jag naturligtvis står bakom men som jag för tids vinnande inte yrkar bifall till . 62 (): Jag ska inte bli så långrandig i den här diskussionen, men jag ska ta upp några reservationstexter och prata lite om dem. Det handlar om kretslopp och återvinning, och det är miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 16. Också här behandlas en massa motioner från allmänna motionstiden. Jag tänkte ta upp detta med pant på dryckesförpackningar, där vi i reservationen säger att ett gemensamt EU-system skulle kunna vara en lösning. Som har framhållit skulle man kunna börja med ett gemensamt system i de nordiska länderna. Tydligen jobbar ganska mycket med den här frågan, vilket är positivt. Sedan står det egentligen inte mer om saken, och man undrar lite om frågan lever på riktigt. Någonstans bör man ju börja. En miljard burkar privatimporteras till de nordiska länderna . Även om vi i är duktiga på att få tillbaka våra egna burkar i systemen är det just detta som är ett problem. I huvudsak handlar det om burkar från och . Jag tycker att reservationen är relevant. Där finns förslag om att gå vidare med denna fråga. På s. 11 i betänkandet står faktiskt att det inom EU enligt inte pågår något arbete gällande gemensam pant för samtliga EU-länder. När vi gick med i EU tyckte jag att det här var en självklar sak. Nog borde vi kunna ha ett gemensamt system även när det gäller detta, när vi nu ska jobba tillsammans och göra bra saker för miljön? Det är nu , faktiskt. Det skulle nog gå att fortsätta driva detta, tycker jag. Jag tar också upp detta med export av elavfall. I betänkandet nämns flera åtgärder som pågår och flera åtgärder som ska bli skärpta. Det är ju bra. Men jag tror ändå att vi är lite naiva om vi tror att vi gör tillräckligt. I den här reservationen finns det en hänvisning till en rapport som har gjort. Och , när jag var på en global konferens, träffade jag själv människor från som ganska upprört berättade om den verksamhet som pågår. Det är export, bland annat till , av teknikprylar som egentligen är uttjänta. De exporteras inte alltid som avfall utan ibland som fullt fungerande dataapparater. Detta pågår på ett sätt som gör att man faktiskt blir lite orolig. Reservationen handlar om att bör agera starkare inom EU för strängare kontroller och inspektionskrav i hamnar med mera. Jag tycker att det är relevant att lyfta fram den. Vi vet ju att det inte löser någonting att flytta problem. En annan reservation handlar om miljöeffekter av läkemedel. Jag tror att det är lite av en tickande miljöbomb. Reningsverken är inte anpassade för att ta emot läkemedel. De passerar oftast utan att brytas ned. Konsumtionen av läkemedel ökar . Och läkemedel kan inte förbjudas på grund av miljöpåverkan. Men i betänkandet påpekas det att man ska se över EU-regler för godkännande av läkemedel. Man kanske kan få in några bra saker där. Forskning pågår också. Men ytterligare krav kostar, som alltid. Jag hoppas att det inte ska bli en bromskloss när det gäller att skydda de vattenlevande organismerna från att skadas. Och jag hoppas inte att detta ska göra att man skickar problemen in eller att man inte vill göra någonting alls när vi står inför fakta. drabbas både djur och människor, på grund av läkemedel och hormonstörande ämnen som sipprar ut i våra vattendrag och i vår miljö, av effekter som man har varnat för. Och har man ringat in än mer kunskap om detta. Vi ska inte bara, som i betänkandet, se det här som något som man ska komma överens om i ett stort perspektiv. Det är jättebra om vi har en harmoniserad lagstiftning runt det hela. Det är jättebra om företagen frivilligt vill jobba med det här. Men dessutom har vi politik att sätta in. Jag tycker att man ska kunna jobba med att ställa krav när det gäller hur de här ämnena hanteras i vår miljö. Det finns en annan reservation som handlar om utbyte av skadliga kemikalier, vilka krav vi kan ställa på den offentliga upphandlingen och hur man genom stora inköp kan bana väg för förändringar. Därmed har jag inte så mycket mer att säga. Jag ställer mig bakom samtliga reservationer, men jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 6. 63 (): De frågor som behandlas i det betänkande som vi nu diskuterar i kammaren kretsar alla kring det som är myntets baksida när det gäller all mänsklig verksamhet. Det handlar om det som förbrukas, vilka val vi gör för att förbruka så lite som möjligt och vad som händer med det avfall som vi ger upphov till. Hur väl vi lyckas med att skapa väl fungerande kretslopp är beroende av beslut som fattas på många olika nivåer och kräver ett aktivt deltagande från alla, enskilda, företag, ansvariga myndigheter och regeringar. Det gäller ända upp till internationell nivå. De miljömässiga och ekonomiska vinster som kan göras genom att dels minimera avfallet, dels använda det avfall som skapas på rätt sätt är enorma. En gång i tiden betraktades såväl hushållssopor som biologiskt avfall enbart som något man ville bli av med. har medvetenheten vuxit om att även det som förbrukats har ett värde som antingen kan återföras till naturen eller skapa mervärden för människor och samhällen tack vare den energi som materialet innehåller. Teknikutvecklingen har gått snabbt framåt, och den mycket högre reningsgrad som kan uppnås jämfört med tidigare öppnar för en fortsatt utveckling där en större andel av avfallet kan användas till olika ändamål. Alliansregeringen har bland annat verkat för att ta fram strategier och åtgärder som på såväl kort som lång sikt syftar till att öka produktionen av biogas. Det är en utveckling som är mycket viktig för att lägga om energianvändandet i i en riktning som både skonar klimatet och leder till bästa möjliga ansvarstagande i varje steg. Rötning är en mycket bra behandlingsmetod för exempelvis avloppsslam och matavfall, och rötresten fungerar ofta utmärkt att sprida på . Det man dock bör ha i tankarna är att lösningarna inte måste se likadana ut överallt. Det handlar om faktorer som närheten till , det lokala behovet av till exempel fjärrvärme och vilka möjligheter som finns till samrötning med annat material. Dock är det mål som man satt upp om att av matavfallet ska samlas in för biologisk behandling fullt möjligt att nå i vissa kommuner är målet redan uppnått och här bör ambitionsnivån vara fortsatt hög. Den tekniska utvecklingen ger också större möjligheter att återföra den fosfor som finns i olika avloppsfraktioner till produktiv mark. Att bättre kunna sluta denna del av kretsloppet ger betydande miljöförbättringar på många områden. Det som är kritiskt när det gäller våra möjligheter att använda slammet handlar dels om att man ska kunna rena det tillräckligt mycket för att man ska få ned halterna av bland annat tungmetaller, dels om att man ska lyckas ta död på skadliga bakterier. Enligt redovisning bör andelen av återförd fosfor från avloppsvattnet, som ligger på , kunna öka. En första målsättning är att man ska nå . Här finns också ett behov av en översyn av de direktiv som finns på EU-nivå för att ytterligare driva på utvecklingen. Ett problem som aktualiserats och som också får återverkningar på reningsverkens verksamhet är spridningen av läkemedelsrester. Reningsverken är inte alltid anpassade för att rena vatten från den här typen av kemikalier, och även lagstiftningen på området är eftersatt. Som lagstiftningen ser ut kan man inte förbjuda läkemedel på grund av negativ miljöpåverkan. I likhet med regeringen menar utskottet att internationellt bör verka för ökade krav, så att den negativa miljöpåverkan som vissa läkemedel ger upphov till minskar. Vi behöver också mer kunskap om hur läkemedel bryts ned i avloppsslammet och hur läkemedel beter sig kemiskt i naturen. Som forskningsområde är detta relativt nytt. Eftersom läkemedelsbranschen dessutom är internationell är en nationell lagstiftning i sig otillräcklig. Vi menar att en harmoniserad lagstiftning inom EU har bättre förutsättningar att kunna påverka. När det gäller det allmänna omhändertagandet av avfall har vi privatpersoner en viktig roll. I finns det ett stort intresse för miljöfrågorna, och vi når höga siffror när det gäller sortering och återvinning. En fråga som varit aktuell och där ett arbete pågår gäller en övergång till sortering i materialströmmar. I teorin ger en sådan förändring marginella vinster på mängden material som sorteras ut, men den gör insamlingssystemet mer lättförståeligt för hushållen. I en av de motioner som behandlas i betänkandet föreslås märkning för att underlätta källsorteringen för hushållen, men genom en successiv övergång till sortering i materialströmmar blir systemet automatiskt mer lättbegripligt. Kommunerna har monopol på omhändertagande av hushållens avfall och företagens hushållsliknande avfall. Just nu pågår ett arbete för att öppna för att företagen ska kunna beställa hämtning av hushållsavfallet från en valfri entreprenör. Det här har visat sig vara ett i vissa stycken kontroversiellt förslag. Det finns en oro för fler transporter och för att kvaliteten på omhändertagandet av avfallet riskeras. En sådan oro är inte helt obefogad är ett exempel på hur det kan gå när man genomför en ogenomtänkt avreglering men en förändring kan lika gärna innebära vinster. Det handlar snarare om att alla aktörer ska ha tydliga riktlinjer att följa. Det är inte heller osannolikt att transporterna åtminstone på vissa platser kan minska när en och samma entreprenör kan hämta allt avfall från ett och samma företag, vilket inte varit möjligt tidigare. Det är tydligt att alla nivåer måste samspela. Vi måste ha högre ambitioner på EU-nivå, tydliga regelverk på plats här hemma och goda incitament för företag och hushåll att göra rätt. Då kan vi skapa fungerande kretslopp där varje steg är optimalt utformat och där det blir en självklarhet att ta till vara så mycket vi bara kan av den näring och energi som finns i vårt avfall. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 64 () replik: Jag skulle vilja be att lite grann utveckla sin ståndpunkt vad gäller en avreglering av insamlingen av hushållsavfallet. Jag skulle vilja höra om han står bakom den regeringspromemoria som föreslår en avreglering. Han uttryckte att det finns en oro som inte är obefogad. Han hänvisade till negativa erfarenheter från . Men du satte inte riktigt ned foten i din totalbedömning. Jag skulle vilja höra om du är klar med den. Jag tolkar dig som att du är positiv till avregleringen, men jag skulle vilja be dig utveckla din talan i frågan. 65 () replik: Det är inte lätt att uttala sig om ett förslag som inte är färdigt . Det kommer att bli lättare . Men en konkurrensutsättning av insamling är inte riktigt samma sak som en behandling. Vi ska komma ihåg att många av de företag som samlar in avfall är rena åkeriföretag. Det är få kommuner i det här landet där vi har kommunala sopåkare. Det är ofta redan utlagt på entreprenad. I , som jag kommer från, är det två privata företag som i konkurrens har tagit hand om insamlingen av material. Sedan går det till det kommunala. Det finns inte något fog för att man helt skulle slå ut den kommunala verksamheten för att någon annan skulle samla in det. Jag tror inte att vi kommer att få ett ogenomtänkt förslag. Vi har som sagt de negativa effekterna att studera och kan vidta åtgärder så att vi inte får det som i . Där kan det komma åtta konkurrerande sopåkare på en gata . Man måste ha olika färg på soppåsarna för att de ska veta vilket avfall de ska samla in. Där har vi mycket att lära om hur man inte ska göra. Förslaget är inte färdigt. Jag har fullt förtroende för att det här kan göras på ett positivt sätt. finns det privata entreprenörer som hämtar in det så kallade industriavfallet hos ett företag. Varför skulle de inte kunna ta det hushållsliknande avfallet med sig ? Det kan likaväl hamna på rätt ställe, det vill säga hos det privata eller det kommunala företag som omhändertar avfallet sedan. 66 () replik: Den springande punkten är väl om man får ett system som hjälper eller stjälper möjligheten till rötningsanläggningar. Det nuvarande kommunala monopolet underlättar naturligtvis för kommunerna att göra de stora investeringar som krävs. Det har påpekats bland annat av . Det är det ena. Det andra är trafikkonsekvenserna och den dubbla insamlingen. är åtminstone medveten om problemen. Jag hoppas att regeringen också är det, även om jag är rädd för att regeringen i högre grad vägleds av ideologiska principer att öppna så kallade marknader för privata bolag. Vi får väl se vad som händer. Men jag skulle vilja höra kommentarer till invändningar mot regeringspromemorian. 67 () replik: Jag tror nog att regeringen är minst lika klarsynt som jag i det här fallet. De invändningar som har kommit är att man har en oro för att det ska bli ökade transporter. Det tycker jag är en befogad oro. Det är den man måste ta med sig när man utformar det här förslaget så att vi minskar transporterna i stället. Vi har inte för avsikt att av ideologiska skäl se till att det blir ökade lastbilstransporter på vägarna. Det ska finnas en miljövinst i detta. Det är jag övertygad om att det här förslaget kommer att leda fram till. Det ska vara en miljövinst även i en konkurrensutsättning. 68 () replik: Jag hade i stort sett samma frågeställning, men när jag ändå har begärt replik får jag väl säga något. Oron är inte obefogad. Jag tycker att det känns bra att få den signalen från . Det känns viktigt. Att göra en avreglering när det gäller marknaden för hushållsavfall ska kännas miljösäkert, tryggt och genomtänkt. Det hoppas jag att min kamrat här kan bidra till. En sak som man funderar på är transporterna. Kommer vi vid en avreglering att få en avfallsmarknad där man förbrukar mer eller mindre bränsle med transporterna? Man har en offentlig hämtning, och bredvid har man någon form av privat hämtning.