prot · GX0986 · 2010-03-11 00:00:00 — Det är en skam för världssamfundet att det palestinska folkets rättigheter ej respekteras och att med goda minne och stöd kan fortsätta sitt förtryck genom ockupation av palestinska områden, fortsatta bosättningar på palestinsk mark, blockaden av med mera. syn på konflikten är utvecklad i reservation 1 i betänkandet, och jag står naturligtvis bakom detta. För tids vinnande avstår jag dock att yrka bifall till denna reservation. Trots att mycket sagts tidigare i debatten vill jag ta upp situationen för kurderna, detta folk som är större än de nordiska ländernas samlade befolkning men vars land nu varit uppdelat och ingår i de fyra regionala stormakterna i området , , och . Situationen för kurderna skiljer sig på många olika sätt i de olika länderna. I har läget försämrats . lanserade den turkiska regeringen den så kallade demokratiska öppningen, som gav förhoppning om en demokratisk dialog mellan regering och kurdiska företrädare i syfte att hitta en fredlig lösning för kurdernas demokratiska rättigheter i . Redan i samband med lokalvalen , där jag för övrigt deltog som frivillig valövervakare, kom dock tydliga tecken på dubbla budskap från den turkiska statens sida då företrädare för Demokratiska samlingspartiet arresterades och trakasserades på olika sätt med den demokratiska öppningen. Den negativa utvecklingen fortsatte och kulminerade med den turkiska författningsdomstolens stängning av DTP . I betänkandet skriver majoriteten att det svenska ordförandeskapet i EU uttalade sin oro för utvecklingen och att det inträffade visar på behovet av en anpassning av författning och lagstiftning till rekommendationer liksom till om de mänskliga rättigheterna. Jag kan instämma i detta men finner det anmärkningsvärt att och EU under det svenska ordförandeskapet inte reagerade skarpare mot utan tvärtom öppnade nya förhandlingskapitel avseende medlemsansökan efter stängningen av DTP. Stängningen av DTP inträffade efter allmänna motionstidens utgång och är alltså inte beaktad i de motioner som behandlas . Men i reservation nr 3 från och föreslås, bland annat mot bakgrund av att det är många kurder som bor i och mot bakgrund av aktiva närvaro i kurdernas hemländer, att i samarbete med de kurdiska organisationerna här i landet bör utforma en samlad strategi för att verka för kurdernas rättigheter. Jag står naturligtvis bakom detta men väljer även här att inte yrka bifall till reservationen. föreslog jag tillsammans med företrädare för fyra andra politiska partier i kammaren att skulle erkänna Anfalkampanjen mot kurderna 1988 under styre i som ett folkmord. Vid behandlingen av motionen fick dock denna motion en så kallad förenklad behandling i utrikesutskottet, varför förslaget om ett erkännande av Anfalkampanjen då som ett folkmord ej underställdes för ställningstagande. Därför är jag glad att konstatera att det i detta betänkande finns en gemensam reservation från och med innebörden att erkänna Anfalkampanjen som ett folkmord, och därför kan jag yrka bifall, fru talman, till reservation nr 6. Ett svenskt erkännande av detta folkmord skulle vara ett stöd för efterlevande och skadade i samband med Anfalkampanjen och viktigt inte minst som en solidaritetshandling gentemot den stora gruppen kurder i vårt land. Anfalkampanjen 1988 som leddes av kusin , mer känd som kemiske , inleddes . Men det var först som kemiske beordrade den slutgiltiga omfattande kampanjen mot kurderna i de förbjudna områdena som varade till september . Det exakta antalet är inte känt, men det rör sig enligt de flesta bedömare om närmare 200 000 dödade kurder. Den mest uppmärksammade händelsen under Anfalkampanjen var gasattacken mot Halabja med drygt 6 000 dödsoffer. Vi menar från sida att för övrigt ska göras till internationell dag mot massförstörelsevapen. Enligt konvention om förebyggande och bestraffning av folkmord avses med folkmord gärningar förövade i avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös grupp. Det måste anses som helt klart att Anfalkampanjen uppfyller dessa kriterier, och därför bör riksdag erkänna detta. högtidighålls runt om i världen och på många platser i offren för gasattacken i Halabja . Jag och många andra svenska politiker kommer att delta vid dessa minnesstunder. Veckan därpå kan vi i stället glädja oss tillsammans med våra kurdiska vänner då det kurdiska nyåret firas. Genom sådana gemensamma möten mellan svenskar och kurder, med utvecklingsprojekt i kurdernas hemländer och på många andra sätt kommer jag och att fortsätta arbetet för kurdernas demokratiska rättigheter. I detta anförande instämde (). 127 (): Jag har aldrig varit i . Men jag vill dela med mig av en bild därifrån som jag har fått berättad för mig. Det är bilden av som har restaurangen i armeniska kvarter. går han från sitt hem till sin restaurang, och går han efter dagens värv tillbaka från restaurangen till sitt hem. kantas hans väg av stora affischer, affischer som ropar ut sitt budskap om det glömda folkmordet . För och alla dem som lever i de armeniska kvarteren i är lidandet synligt . För de armenier, syrianer och pontiska greker som lever på andra platser är smärtan från folkmordet mer osynlig men därför inte mindre stark. Smärtan är stark . Om vi tillsammans gick en promenad i de armeniska kvarteren i kanske skulle vi få en större förståelse för att lidandet faktiskt lever kvar, nära efter folkmordet. Smärtan skulle kanske bli mer påtaglig när den blev synlig. Kanske skulle vi då också känna vilken upprättelse ett erkännande skulle innebära. Det finns få saker som vi är så känsliga för som förnekelse av Förintelsen. Det beror på att vi djupt inom oss känner och vet att ett förnekande osynliggör alla de judar som förföljdes, skändades och mördades. Deras lidande har varit synligt för oss. Deras smärta har varit nära, och därför reagerar vi så starkt på förnekelse av Förintelsen. Motsatsen till att förneka är att erkänna. Att erkänna är att acceptera att något existerar. Att erkänna är att offentligt berätta att man har en viss ståndpunkt. Massmordet på kristna minoriteter i samband med i det drabbade främst armenier, assyrier/syrianer, kaldéer och pontiska greker. Det var en systematisk förföljelse då mer än en miljon armenier och någonstans mellan 250 000 och 500 000 assyrier/syrianer och kaldéer och ungefär 350 000 pontiska greker mördades eller försvann. De flesta dödades . Men förföljelserna och morden fortsatte ända . Större delen av det lilla fåtal som överlevde flydde landet. Folkmordet utfördes genom avrättningar och tvångsdeportationer. Människor brändes till döds, instängda i byggnader. Hundratusentals dog av hunger, törst och våld under påtvingade dödsmarscher. Kvinnor våldtogs, fördes bort, såldes på slavmarknader. Barn togs ifrån sina föräldrar, kyrkor och kristna monument förstördes. Offrens egendom och ägodelar konfiskerades. Människor blev systematiskt förföljda och mördade. De behöver få ett erkännande av att det var så. Förnekandet av folkmordet är anmärkningsvärt. Att erkänna övergreppen på de kristna i det som folkmord handlar för mig om respekt för minoriteter, om rätten att få utöva sin religion, om yttrandefrihet. Det handlar om alla människors lika värde, och det handlar för mig om att stå upp för att de mänskliga rättigheterna inte ska kränkas. Vi har hört många uttala sig i kammaren om att ledande forskare inom historia och internationell rätt har kommit fram till att övergreppen på de kristna minoriteterna utgör folkmord enligt de kriterier som FN har ställt upp. riksdag ska inte döma några skyldiga, och riksdag ska inte pröva detta juridiskt. Nej, det ska vi inte. Det är inte det vi talar om . Vi talar om att erkänna att folkmordet har ägt rum. Folkmord kan inte bara ses som en historisk händelse. Folkmord är brott mot mänskligheten, och det är allas vårt ansvar att minnas. Historien har betydelse för hur vi lever våra liv . Förnekande är det sista steget i ett folkmord, och ett förnekande bereder vägen för framtida förtryck. Därför är det viktigt med officiella erkännanden. Att gömma och glömma begångna misstag är en väg mot att upprepa dem. Det gjorda kan aldrig göras ogjort, men vi kan erkänna det. Vi kan minnas, vi kan berätta och vi kan undervisa om det för att det inte ska upprepas. Det handlar inte om skuld. Det handlar om ansvar. Dagens politiker i kan inte lastas för vad som hände 1915. De har ingen skuld i det som hände, men de har ett ansvar att inte förneka att det hände, för genom förnekande av folkmord förnekar man också det lidande som massmorden, deportationerna och utplånandet orsakade. Man förnekar den smärta som folkmordet fortfarande orsakar offrens barn och barnbarn, och förnekandet bäddar för nutida och framtida förtryck. Det finns också ett tydligt samband mellan erkännande och försoning. Utan erkännande är vägen till försoning svår. Vi är folkvalda representanter. Vi kan välja att ta ställning i utrikespolitiska frågor eller välja att låta bli. Ett erkännande handlar i första hand, tycker jag, om de medmänniskor som utsattes för folkmordet, om deras ättlingar som bär folkmordets lidande med sig. Men det handlar också om oss, om vi väljer att ta ställning eller om vi väljer att inte göra det. Jag har för min del kommit fram till att just erkännandet är så viktigt att jag har bestämt mig för att ta ställning. Jag kommer därför att rösta för att ska erkänna folkmordet på kristna minoriteter i 1915 och åren framåt. Jag vill ge det ringa bidraget här från riksdag till armenierna, syrianerna och de pontiska grekerna. Jag vill säga: Ja, jag har sett det brott som ni har utsatts för. Jag vill säga: Jag har sett ert lidande. Jag vill säga: Jag kan förnimma er smärta. Jag vill säga: Det här är inte ett brott bara mot er utan mot hela mänskligheten. Vi kan göra motsatsen till att förneka. Vi kan erkänna folkmordet . I detta anförande instämde Gulan Avci (fp), () och (). 128 (): Det har varit en lång och smärtsam eftermiddag, speciellt för mig som är svenskarmenier. Det har varit många kloka ord och resonemang, speciellt från mina kolleger på den rödgröna sidan, och jag har inte så mycket mer att tillägga än att instämma i vad de har sagt om att det faktiskt är dags att erkänna folkmordet . Historien har gång på gång lärt oss att vi aldrig kan komma undan obehagliga sanningar genom att vara tysta. Sanningen har kommit ikapp oss och det är dags att se den. Jag vill vända mig till alla anhöriga och lyssnare och säga: Om det mot förmodan skulle bli så att det , , inte går igenom att folkmordet erkänns, så ge inte upp kampen för rättvisa. ser vi också en ny regering. I detta anförande instämde och (båda v) samt (). 129 (): Jag tillhör motionärerna i denna synnerligen viktiga fråga. Jag sade här i denna kammare att debatten kommer att upprepas år tills nationella parlament, vår riksdag, slutgiltigt kommer att göra som många andra länder och erkänna folkmordet. har en utrikespolitisk tradition att utrikespolitiken ska drivas med bred förankring bland de folkvalda i riksdag. Jag är fullständigt övertygad om att kommer det att finnas en överväldigande majoritet som inte finns . Det kanske finns en majoritet , men det skulle inte vara den bredd, den tyngd, den bärighet och den långsiktighet som ett beslut skulle innebära . , utrikespolitiske talesperson, sade i sitt kloka inlägg tidigare att som nation är på väg att erkänna folkmordet. När som nation erkänner folkmordet är det en styrka om minst fem och gärna ännu fler partier i bred enighet kan ställa sig bakom detta. Mitt kristdemokratiska parti har på ett unikt sätt tillsammans med liberalerna i ett särskilt yttrande formulerat sig i folkmordsfrågan. Det heter bland annat följande: Mot bakgrund av de ovan redovisade ställningstagandena i våra respektive partier kan bedömningen av eventuella framtida motioner med likartad innebörd om roll och ställningstaganden komma att bli en annan. Det innebär att som parti tillsammans med säger att kan ställningstagandet bli ett annat än det är . Och finns det en överenskommelse som måste hållas. skriver på samma sätt, genom i sitt särskilda yttrande, i det sista stycket: Utskottets ställningstagande utesluter inte att bedömningen vid en framtida prövning kan komma att bli en annan. Fru talman och riksdagsledamöter! Det är svårt att stå i en talarstol när man önskar ett politiskt beslut . är jag fast övertygad om att för det armeniska folket, för de syrianska, assyriska, kaldeiska och pontiska folken blir röst, stämma och påverkan i denna fråga mycket starkare, tyngre och mer långsiktig om det finns en bred parlamentarisk majoritet i vår kammare. Det finns det inte , men . som nation, fru talman, är på väg att erkänna folkmordet. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU27 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Punkt 1 (Företagande och investeringar, allmänna frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 127 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 1: 97 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 2 (Tonnageskatt) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 127 för res. 2 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 2: 97 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 4 (Uttagsbeskattning) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 131 för utskottet 127 för res. 3 3 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 18 c, 19 fp, 17 kd, 1 - För res. 3: 97 s, 18 v, 12 mp Avstod: 2 c, 1 fp Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 13 (Skattevillkoren för boendet) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 133 för utskottet 127 för res. 6 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 6: 97 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 33 s, 21 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU28 Allmänna motioner om mervärdesskatt Kammaren biföll utskottets förslag. NU13 Vissa handelspolitiska frågor Punkt 2 (WTO:s utformning och uppgift) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 230 för utskottet 31 för res. 1 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 1: 1 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 4 (Jämställdhetsmål i handelspolitiken) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 243 för utskottet 17 för res. 3 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 12 mp, 1 - För res. 3: 17 v Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 5 v, 7 mp Punkt 7 (Övrigt om handelspolitiska prioriteringar) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 134 för utskottet 127 för res. 6 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 6: 97 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 8 (Handelsrelaterade immateriella rättigheter [TRIPS]) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 229 för utskottet 31 för res. 7 1 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 s, 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 7: 1 s, 18 v, 12 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 11 (Exportfrämjande) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 10 (s, mp) Votering: 135 för utskottet 108 för res. 10 18 avstod 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd, 1 - För res. 10: 96 s, 12 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU9 och Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 133 för utskottet 128 för res. 4 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 20 c, 20 fp, 17 kd För res. 4: 97 s, 18 v, 12 mp, 1 - Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 8 (Folkmord kristna i det 1915) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 130 för utskottet 131 för res. 5 88 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 76 m, 20 c, 18 fp, 16 kd För res. 5: 97 s, 2 fp, 1 kd, 18 v, 12 mp, 1 - Frånvarande: 33 s, 20 m, 9 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 9 (Folkmord kurder i ) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 225 för utskottet 31 för res. 6 2 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 s, 75 m, 18 c, 19 fp, 17 kd, 1 - För res. 6: 1 fp, 18 v, 12 mp Avstod: 1 s, 1 c Frånvarande: 34 s, 21 m, 10 c, 8 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU6 En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). 130 HANS (): ska vi debattera ett betänkande som handlar om regeringens skrivelse om en jämställd arbetsmarknad och regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. I ärendet behandlas också följdmotioner med anledning av skrivelsen och motioner med vissa relaterade frågor som har väckts under den allmänna motionstiden /09 respektive 2009/10. Totalt 76 motionsyrkanden behandlas. Regeringen har bedömt att det behövs en samlad strategi som anger övergripande och långsiktiga inriktningar för jämställdhetspolitiken inom arbetsmarknads- och näringslivsområdet . I skrivelsen utgår regeringen från situationen och bedömer att arbetet ska ha fyra inriktningar, nämligen 1.att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet 2.att främja jämställda villkor för entreprenörskap 3.ett jämställt deltagande i arbetslivet 4.jämställda arbetsvillkor. Dessa inriktningar ska samlat utgöra en grund för samordning, analys, utformning och uppföljning av insatser inom det jämställdhetspolitiska området. Inriktningarna kan i huvudsak förverkligas inom ramen för de generella insatser som genomförs inom berörda politikområden. Utskottet framhåller i sitt ställningstagande värdet av en sammanhållen strategi för att hantera problemen med en bristande jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Utskottet uttalar sitt stöd för regeringens inriktningar för jämställdhetspolitiken inom arbetsmarknads- och näringslivsområdet och välkomnar den redovisning av genomförda insatser och resultat som regeringen avser att återkomma med till 2011. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Företrädarna för Socialdemokraterna, följer bland annat upp sina parti- och kommittémotioner med totalt 14 reservationer och 5 särskilda yttranden. Härmed överlämnar jag betänkandet till debatt. 131 (): Jag börjar med att yrka bifall till våra gemensamma reservationer nr 1 och 3. , , firade vi . var det 100-årsjubileum. , , kämpade kvinnor för rösträtt. Som tur är har det hänt en hel del . Jag funderar på om dessa kvinnor kunde tänka sig att vi skulle ha både rösträtt och en hel del mer, till exempel barnomsorg, äldreomsorg och en bra föräldraförsäkring. Det är några av de politiska beslut som har drivit på kvinnors och mäns möjlighet att förena arbetsliv med familjeliv. Även om många tycker att det är tufft att få vardagen att gå ihop tror jag att de kvinnor som kämpade för rösträtt hade tyckt att vårt land har kommit långt. I betänkandet behandlas en skrivelse från den moderatledda regeringen: En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Rubriken låter bra. Men trots de 68 punkter som redovisas i skrivelsen presenteras ingen trovärdig strategi eller tydlig plan för hur utvecklingen i riktning mot ett jämställt arbetsliv ska drivas på. Det mest konkreta är att regeringen avser att återkomma först . Vi socialdemokrater tycker att skrivelsen är ett spel för gallerierna. Skrivelsens rätta namn borde vara Regeringens strategi för hur vi tar från kvinnor och ger mer till män. För hur kan det bli mer jämställt med jobbskatteavdrag? Vi vet ju att männen har fått större skattelättnad än kvinnor. Hur kan det bli mer jämställt genom privatisering av apotek, vård och omsorg som ger många kvinnor sämre anställningstrygghet när det hela upphandlas av stora börsbolag? Hur kan det bli mer jämställt när man inför skattesubventionerade tjänster såsom hushållsnära tjänster? Kommer männen att ta en större andel av det obetalda hushållsarbetet eller omsorgen om barnen utifrån det? Hur kan det bli mer jämställt när regeringen försämrar a-kassan så att regelverket missgynnar kvinnor mycket mer än män? Och hur kan det bli mer jämställt när man försämrar våra trygghetssystem när vi blir sjuka eller om vi redan är sjuka eller skadade? Vi vet att detta drabbar kvinnor mycket mer än män. Det är bland annat detta som regeringen räknar upp som åtgärder för sin strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Jag säger det igen: Skrivelsens rätta namn borde vara Regeringens strategi för hur vi tar från kvinnor och ger mer till män. Ett jämställt arbetsliv skapas inte genom sänkta inkomstskatter där sänkningen är betydligt mindre för låginkomsttagare. Lägg därtill att sjukskrivna och pensionärer betalar högre skatt. De som har sämst inkomst oavsett om det gäller lön, pension eller ersättning på grund av sjukdom eller arbetslöshet är kvinnorna, som därigenom återigen missgynnas. Vi socialdemokrater anser att en egen lön och möjlighet till egen försörjning i grunden handlar om möjlighet till självständighet och frihet. Orättvisor i arbetslivet bidrar till att klyftor mellan kvinnor och män består hela livet ut. Arbetslivet är inte jämlikt. Som det ser ut har kvinnor och män väldigt olika arbetsvillkor, och orättvisorna är stora. Kvinnor dominerar bland dem som har tidsbegränsade anställningar, timanställningar och deltidstjänster. Det arbete som domineras av kvinnorna värderas mycket lägre än det arbete som domineras av män. För varje hundralapp en man tjänar får en kvinna i i lönekuvertet. Det är inte så vi socialdemokrater vill ha det. Ett av kända varumärken är, eller har varit, att vi är ett land som är jämställt mellan kvinnor och män. Men det är en sanning som inte stämmer längre, för har redan halkat efter i internationella jämförelser och kommer med allra största sannolikhet att halka efter ytterligare med den här regeringens politik och strategier för jämställdhet. Vi socialdemokrater anser att näringslivet har visat en uppenbar oförmåga och ovilja att genom egna initiativ se till att styrelseuppdragen fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Tvärtemot regeringens bedömning anser vi att tiden är kommen för tuffare åtgärder mot kvinnors underrepresentation i bolagsstyrelser. Så länge bolagsstyrelserna själva inte tar sitt ansvar måste vi politiker ta ansvar och agera för en förändring. Vi socialdemokrater har satt ned foten i frågan. Vi är beredda att ta fajten för välutbildade och kompetenta kvinnor som vill vara med och ta en del av makten och även inflytandet i bolagsstyrelserna. Det är en demokratifråga. Det måste ändå avspegla sig även i bolagsstyrelserna att vi är kvinnor och män i vårt land.