prot · GX0977 · 2010-02-18 00:00:00 — Den professor som förde in begreppet det civila samhället i svensk kontext var Hans L , som använde följande definition: Familjeliv, umgängesliv, föreningsliv, gudstjänstliv och fritt kulturliv. Det civila samhället har en broderskapsmoral som inte finns i marknadens sfär och en frivillighet som inte finns i statsmaktens sfär. Vidare skriver : Det ligger således något mer i ordstriden, nämligen en ideologisk skillnad i synen på hur samhället ska organiseras. Det var ingen slump att den borgerliga regeringen tillsatte en civilminister, , för att öppna dörren för medborgarinsatser i den offentliga verksamheten. För egen del tycker jag att det finns mer i begreppet det civila samhället än i begreppet folkrörelsepolitik. Jag tycker att det är viktigt att se att det finns ett starkt civilsamhälle i och ett engagemang som bygger på lust och vilja att påverka, förändra och förbättra. En ny befolkningsstudie visar också att engagemanget är stabilt och att ungefär hälften av svenska folket lägger i olika typer av ideellt engagemang. Det är idrotten som ledamoten nämnde, och det sociala frivilligarbetet är störst och helt dominerande. Civilsamhället som begrepp är något organisationerna har valt själva efter mycket begreppsdebatt där social ekonomi mest uppfattas som det kooperativa, det ideella som opinionsbildande och självständiga organisationer mest uppfattas som frivilligt arbete. Det finns också ideella som har anställda och även säljer tjänster. Det viktiga tycker jag är att politiken kan lägga en grund genom den syn som finns i överenskommelsen: De idéburna organisationernas roll, kompetens, utgångspunkter och värden respekteras, och det blir ett långsiktigt arbete att med de förutsättningarna fortsätta dialogen och bygga på den grunden med konkreta åtaganden. Avslutningsvis vill jag bara kort beröra en del av tankarna i motion 338 av . Jag tror att det är viktigt, när vi nu i alla fall från alliansens sida lyfter fram förslaget om det civila samhället och regeringens proposition, att man också ser att vi vill ha en delaktighet och synliggöra det civila samhället. Det är att ge med den ena handen och se med det ena ögat. Men då är det också viktigt att vi inte har skatteregler, moms och andra regler som försvårar och förhindrar just för det civila samhället så att vi därmed tar tillbaka med den andra handen och blundar med det andra ögat. Därför är den intention som kommer till uttryck i motionen viktig. Det som propositionen lägger fast och det kulturutskottets majoritet förordar är nämligen att se det civila samhället och nå full delaktighet. 112 () replik: Som jag sade i mitt anförande, , är det lätt att man i en så här pratig proposition, som jag uttryckte det, i retoriken kan lova både det ena och det andra. Men ideella organisationer är väldigt måna om att få långsiktiga spelregler för sina intäkter, och jag uppfattar lite grann av det i anförande också. Vi inom politiken ser naturligtvis gärna att självfinansieringsgraden för folkrörelserna är så hög som möjligt. Ett exempel på detta är folkrörelsernas intäkter från spel- och lotterimarknaden. Jag kan nu konstatera att regeringspartierna inte har kunnat komma överens om den framtida spelmarknaden, trots ett flertal väldigt självsäkra uttalanden av enskilda ledamöter här i kammaren. Det här är naturligtvis oerhört frustrerande för folkrörelserna som ser att utländska spelbolag månad för månad äter upp deras andel av spelmarknaden. Hur menar att folkrörelsernas andel av spel- och lotterimarknaden kan utvecklas för att därigenom stärka dessa organisationers möjligheter att finansiera sin verksamhet? 113 HANS () replik: Jag tror att det är viktigt att vi hanterar spelberoende, oavsett om det handlar om individer eller organisationer. Jag tror att det är viktigt att det finns bra förutsättningar för ekonomin. Precis som nämner förs också diskussioner om spel, både hur vi ska ha vår egen spelpolitik i och i relation till de regler, önskemål och krav som kommer utifrån vårt EU-medlemskap. Jag tycker att det är viktigt att vi har en bra grund och bra förutsättningar för det civila samhället ekonomiskt. Därför tror jag att det är viktigt att det finns många intäktskällor. Spel och dobbel kan inte vara den enda, men för somliga är det viktigt. Det gäller också att se helheten och mångfalden. Jag tycker också att det är bra att alliansregeringen inom till exempel idrottens område, som själv har framhållit, har gett tydliga och bra spelregler och också ekonomiska förutsättningar för den svenska idrotten och . Det tycker jag är ett tecken på att alliansregeringen verkligen bryr sig om det civila samhällets många olika aktörer. Ett annat sådant område som vi diskuterade var den kyrkoantikvariska ersättningen, en viktig fråga för en annan sektor i det civila samhället, nämligen . 114 () replik: Vi kan naturligtvis spinna vidare på det här med idrott och spel, men jag ska inte göra det, för det handlar inte bara om de statliga bidragen till idrotten också om idrottens egna möjligheter i sina egna spelbolag att finansiera sin verksamhet. Där tror jag faktiskt att ni missar lite grann i tanken. Som företrädare för är säkert väldigt väl insatt i skattelagstiftningen. Det är ni ju. Inom det här området har i varje fall tre utredningar presenterats, och de här utredningarna har en enorm betydelse för ideella organisationer. Propositionen lyfter även upp dessa frågor som centrala för folkrörelsernas organisation och egenförsörjning. Utredningen om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund tillsammans med utredningen om mervärdesskatten för den ideella sektorn är två utredningar som har utlöst en enorm oro bland landets folkrörelser. Om regeringen landar i de förslag som utredningen föreslår kommer den grundläggande finansieringen att förändras totalt för ideella organisationer. har regeringen inte annonserat någon proposition före valet, men man har ju även möjlighet att i vårpropositionen ange i vilken riktning man vill gå. Min fråga till är: Hur ser du på de föreslagna skatte- och momsreglerna för folkrörelsernas framtida finansiering? Avser ni att komma med några förslag i den ekonomiska vårpropositionen? 115 HANS () replik: Precis som det noterades här spänner över ett antal områden som i alla fall hjälpligt kan dockas in i frågan om det civila samhället. Det är också intressant att använder av sin repliktid utan att berätta vad han själv tycker. Vad är den rödgröna oppositionens förslag på politik inom det här området? Det finns en möjlighet till, för jag ser att har talartid. Han kanske kan upplysa kammarens ledamöter om villkoren inom det här området. Det är precis som noterar: Moderater är rätt intresserade av skatter, herr talman. Det finns också en tydlig konfliktlinje mellan oss och den rödgröna oppositionen. Vi tycker om att sänka skatter för pensionärer och för arbetstagare, till skillnad från den rödgröna oppositionen som tycker om att höja skatter. När det gäller momsen är det, precis som säger, en fråga som bekymrar många i det civila samhället. Det var också vad jag försökte säga: Man får se upp så att man inte ger med den ena handen och tar med den andra. Jag har inga indikationer på att det skulle läggas fram något sådant förslag i vårpropositionen, ej heller under den innevarande mandatperioden. Därmed finns det all anledning för oss att i politiska samtal fram till valet utveckla vår respektive syn på hur vi ser på frågan. Vad tycker den rödgröna oppositionen och vad tycker alliansmajoriteten? 116 () replik: Jag måste tyvärr börja med att göra besviken. Jag tänker inte gå in i någon skattedebatt. Jag vet mina begränsningar. Jag blev väldigt glad när nämnde . Han är en sådan radikaldemokrat, skulle jag vilja säga, värd all aktning. Det är ändå en lite speciell situation i ett land som har gått från diktatur till ett land som har haft en väldigt konservativ struktur . Jag tycker fortfarande att det är väldigt viktigt att reda ut vad civilsamhälle är, för ord är betydelsefulla. När jag har suttit här och lyssnat har två problem slagit mig. Det ena är vad som är motsatsen till civilsamhälle. Är det ett militärt samhälle eller är det något annat? Betyder det att alla delar som inte är delar av det civila samhället är militära? Sedan undrar jag också över de politiska partierna. De politiska partierna är vad jag vet oftast organiserade som ideella föreningar. Varför saknas de, eller är det här någon sorts avpolitisering? Det är det som gör det här svårt, . Jag ser diffusa begrepp. Jag ser begrepp som inte stämmer med vår övriga debattordning i samhället och som jag undrar över. Det här krånglar ju till det. Varför var inte alla politiska partier delaktiga i denna process om det ska ha handlat om ett civilt samhälle till exempel? 117 HANS () replik: Det kanske var tur för flera parter att inte inledde den skattedebatt som jag bjöd upp till. Det finns alla skäl att göra det, för det är intressant och det kommer att bli en viktig fråga i valrörelsen . nämnde också i inledningen av sitt anförande sina erfarenheter från . Då kan man väl inte alldeles bortse från den rätt levande diskussion som förs i många länder just om civilsamhället, även om man i också har haft diskussioner om Gemeinschaft, Gesellschaft och andra olika former, men visst är det här kolossalt intressant. Jag tycker faktiskt att det är en gåva till den europeiska debatten och diskussionen att ha fört in den typ av begrepp om civilsamhället som har gjort. Inte därför att vi har exakt lika erfarenheter, tvärtom, vi har levt i en trygg, stabil demokrati, vilket man inte har gjort i . Ändå tycker jag att det är ett intressant ideologiskt bidrag som han har gett till resten av . Sedan tycker jag inte att man ska göra sig lustig på det sättet, herr talman, att man försöker missförstå begreppet så att det nästan blir utan innehåll. Man skapar en kontrast genom att säga att motsatsen till civilt skulle vara militärt. Jag tror faktiskt att de allra flesta förstår den djupare innebörden. Och det är ett etablerat begrepp i många länder som vi nu ansluter oss till. Jag tycker fortfarande att Hans L definition, som lyfte fram, är rätt bra: Familjeliv, umgängesliv, föreningsliv, gudstjänstliv och fritt kulturliv. Det civila samhället har en broderskapsmoral som inte finns i marknadens sfär och en frivillighet som inte finns i statsmaktens sfär. Även om detta inte gillas av Gramsci, även om det inte gillas av , även om det inte gillas av borde med sin bakgrund i många av just det civila samhällets organisationer uppskatta den typen av breddning. 118 () replik: Visst, har diskuterat dessa frågor väldigt länge, i alla fall så länge jag har varit mer aktiv, . Det är just det som gör det problematiskt. använder begreppet ansluter sig. Det är just det som är ett problem när vi tittar på erfarenheterna från andra länder i . Vi låtsas i som om alla de andra länderna vore lika, att vi har samma grogrund. Det är ganska olika. Det är väldigt positivt att det är olika. Jag gillar att det finns olikheter. Men vi ska vara medvetna om olikheterna. Om vi använder samma begrepp som andra länder men menar något annat blir det ohyggligt flummigt och krångligt. Om vi har olika saker ska vi benämna dem olika. Det är det som har varit min slutsats. När jag lyssnar på definition tycker jag inte att den är så dålig, men jag tycker att det saknas något. Om eller ledarskribent skulle vara konsekvent borde han ha lagt till politiska partier också. Jag tycker att det hör till det civila samhället att man organiserar sig politiskt. Då kommer jag till min sista fråga. Jag förstår fortfarande inte, när man har brett ut sig så starkt att man har gjort en överenskommelse, varför man inte klarade av att ha blocköverskridande samtal i denna fråga. 119 HANS () replik: Avslutningsvis vill jag peka på att använde sina till att just betona olikhet. Där finns en politisk beröringspunkt mellan oss, för jag är också uppfylld av tanken på att se och bejaka olikheten. Vi ska ha mångfald. Det ska få se olika ut, såväl i som i vårt eget land. Det är därför jag menar att den här propositionen genom att lyfta fram civilsamhället är så mycket bredare, ser så mycket mer än ordet folkrörelsepolitik. Jag är rätt övertygad om att många som organiserar sig just i det civila samhället, i ideella organisationer, i olika förbund och föreningar, arbetar ideellt och har en idé inte känner sig som en del av folkrörelsepolitikens . Med den här propositionen, det här förslaget breddas och fördjupas detta. Det finns mer djup i ett civilt samhälle än i det tidigare begreppet. 120 (): Jag håller i min hand regeringens proposition En politik för det civila samhället. Jag måste också säga att ordet civil får mig att känna mig ganska svalt oberörd. Det oroar mig lite grann. Jag vill därför också stanna vid det här ordet, civil. Civil, som jag också har uppfattat det, är väl motsatsen till militär. Det står det också i ordböckerna. Det är också släkt med civilisation och civiliserad. Och , skulle jag vilja säga, närmar vi oss kultur. Man talar om olika kulturer, olika civilisationer. Är man civiliserad är man kanske också kultiverad. Ordet civil har kanske större sprängkraft än man först inser. Det är väl det som den här propositionen också har. Jag skulle vilja säga att det civila samhället är själva rotfästet, underlaget till den folkliga rörelse som har utvecklat vår demokrati. I regeringens proposition betonas också det civila samhällets betydelse för demokratin och understryks att det civila samhällets oberoende och självständighet ska säkerställas. Dessutom önskar regeringen se en större mångfald och entreprenörer inom det civila samhällets olika områden. Det är då också angeläget att anpassa regelverket så att det inte försvårar utan utvecklar demokratin. Det är väl bra, herr talman, att alltid hålla dialogen levande mellan medborgarna, att stimulera till engagemang och medverkan och att få den enskilde medborgaren att förstå sitt värde i samhället. Det är det viktiga budskapet i det civila samhället, i vår demokrati. Just nu håller jag på att läsa Nobelpristagaren . Jag blir förstenad av skräck och sorg när hon beskriver diktaturen Ceauşescus . Med konstnärlig alldeles högoktanig poetisk precision beskriver hon hur människor delas upp i två klasser, förövare och offer. Det värsta brottet i en diktatur är när människor möts i små grupper, i små nätverk, tänker fritt och för en dialog med varandra. Då börjar de försvinna en efter en. Kulturella små grupper hör naturligtvis till de mest brottsliga i en diktatur. Den kulturella människan är, som vi alla vet, den absolut största faran för staten, härskaren, i en diktatur. I propositionen definieras civilsamhället som en arena skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor i grupper, organisationer, agerar tillsammans för gemensamma intressen, som har någon form av oegennyttigt uppdrag och inte är vinstdrivande. Det där tycker jag om. Vi har naturligtvis här i kammaren och i kommit i kontakt med det civila samhället. Kanske var det där vårt politiska engagemang började i de klassiska folkrörelserna. För mig började mitt engagemang i kvinnorörelsen. Jag började läsa . Då först började jag förstå den svenska kvinnans kamp för vår rösträtt 1921. Jag förstod också då att nu hade kvinnorna börjat lägga sig i världspolitiken. var med om att bilda en svensk sektion av för Fred och Frihet, IKFF. Det förbundet, herr talman, lever och arbetar aktivt mot kärnkraft och kärnvapen samt för fred och frihet. Här finns mycket att forska i vad gäller det civila samhället. Glädjande nog bedömer regeringen att ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället ska inrättas . Tänk att det tycker jag är en bra nyhet. Jag önskar naturligtvis att det också ska bli möjligt för de svenska medborgarna att bli fullt delaktiga i den forskningen. yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Tack, herr talman, och jag önskar en trevlig plenifri vecka! 121 () replik: ((): Inte tala om ekonomi nu! Tack för tipset! Nej, jag ska hålla mig till de frågor som själv tog upp. När regeringen söker sina motiv till att ändra begreppet folkrörelse till civilsamhälle lyfter man bland annat upp vikten av att även föra in lite mer löst sammansatta grupperingar i begreppet. Det är ett av motiven för att ändra begreppet. De har på något sätt haft svårt att finna sin plats inom begreppet folkrörelse. Det här tycker jag är ett gott syfte som man spontant känner ligger i tiden, det vill säga att föra in lite löst sammansatta grupperingar i begreppet. Men när jag sedan läser propositionen kan jag inte finna på vilket sätt de löst sammansatta grupperingarna har präglat propositionens innehåll. Min enkla fråga handlar då inte om ekonomi, utan den handlar om var jag kan finna att man tar hänsyn till de löst sammansatta grupperingarna i propositionen och i det framtida folkrörelsearbetet. Är det bara läpparnas bekännelse när man säger att de ska lyftas in i arbetet? 122 () replik: Jag känner inte alls att det är fråga om några löst infogade sammanhang. Jag känner att här finns möjligheter för nya låt oss kalla det civila projekt. Det är naturligtvis i viss mån en språklig fråga. Jag kan ge ett exempel. startades ett kvinnoprojekt, nämligen forskning för kvinnors hälsa, 1,6 miljonerklubben, som jag nu också är delaktig i. Det fick mig att mer titta på de politiska resonemangen. Här finns en ideell förening som egentligen inte riktigt passar in bland de klassiska folkrörelserna. Det är precis vad vi talar om, att det blir ett bredare projekt. Kanske det går att få in fler människor in i det civila samhället än om man bara talar om folkrörelser. Det behöver inte vara något fel på folkrörelser. De kan finnas med. Men ett civilt samhälle är så mycket mer är bredare. Man får fler idéer. 123 () replik: Jag måste erkänna att jag inte alls förstod svaret. ((): Jag såg det!) Det som är mest skrämmande är att inte har förstått propositionen. Men det är en annan sak. Jag tänkte ställa en annan fråga om en sak som ändå tog upp i sitt anförande, nämligen forskningsinsatsen. Det är naturligtvis bra att man kan bedriva forskning. Det har vi också gjort, om vi ser tillbaka i tiden. Propositionen säger ingenting om summorna till insatsen, men det har presenterats i budgeten. Problemet är att det inte är fråga om några nya pengar. Ni plockar pengar från andra områden. Ni tar pengar från andra områden än kulturområdet. Det är 5 miljoner. Sedan tar ni ungefär 17 miljoner från kulturområdet till och med 18, tror jag. Jag har en enkel fråga. Menar att till exempel folkbildningen, som får stå för 16 av dessa miljoner, har för mycket pengar ? Anser att övriga kultursektorn har för mycket pengar så att den kan bidra till forskningsinsatsen? 124 () replik: Det blev i alla fall pengar till slut, ! Utbildning och forskning skulle kunna vara nära varandra. Det beror på hur man definierar dem. Just forskningen i dessa frågor kan också bli delaktig hos kulturmänniskorna. Jag ser att inte förstår. Vi kanske kan komma vidare i en annan debattsituation än här där vi kan arbeta lite bättre. 125 (): Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag vill göra ett avstamp i det ideella engagemanget. I organisationer finns det massor av människor som väljer att ägna tid och energi åt att göra olika typer av samhällsinsatser. sker det i det tysta utan rubriker och uppmärksamhet. Därför är det så viktigt med en politik för det civila samhället, som vi nu debatterar, det vill säga hur det offentliga ska uppmuntra och stödja. Det är bra att gå hand i hand och stötta varandra. Jag kan inte heller sticka under stol med att jag är glad över propositionen eftersom det här har varit en kristdemokratisk hjärtefråga precis som nämndes här. Ett regeringsarbete inom området inleddes av den borgerliga regeringen med i spetsen. Varför är nu det här så viktigt? Vi kristdemokrater tror inte på ett samhälle där varje människa står stark i sig själv. Vi människor är beroende av gemenskap för att utvecklas och växa som personer. Den människa som inte blir sedd, som inte kan vara delaktig i ett större sammanhang, eller som inte får bekräftelse, krymper som människa. Det är alla dessa icke-offentliga sammanhang och alla människor som ingår i dem som skapar det civila samhället. Den svenska folkrörelsen är unik. Det frivilliga engagemanget är en omistlig del av samhällsgemenskapen. Den skapar trygghet och välfärd för många som annars skulle hamna i utanförskap. Svenskarna är ett folk som gillar föreningsliv och frivilligarbete. Det är något som vi politiker måste bli bättre på att uppmuntra och uppskatta. Totalt motsvarar svenskarnas ideella arbete ca 400 000 årsarbetskrafter. Det ger en siffra på det enorma arbete som utförs och en förståelse för den ideella sektorns betydelse och omfattning: av svenska folket är medlemmar i en ideell förening, av svenska folket utför någon form av frivilliginsatser och över hälften av svenskarna gör det i en omfattning motsvarande minst per dag. Vid sidan av denna positiva bild kan det konstateras att var fjärde medborgare är passiv i samhällslivet och står utanför ett kontinuerligt socialt nätverk. De deltar inte i något föreningsliv eller i informella frivilliginsatser och har inte ett nätverk det vill säga några personer runt omkring sig. Det är en bild av ensamhet och utanförskap som det är såväl samhällets som enskilda medborgares och föreningslivets uppgift att bryta. En politik för det civila samhället ska bidra till att utveckla, fördjupa och bredda demokratin och stärka den sociala ekonomin i samhället. För oss kristdemokrater är det viktigt att stärka de ideella krafternas inflytande. Vi menar att samhället egentligen består av tre likvärdiga delar. Det är den offentliga, som vi har mycket ansvar för just här, den privata och den ideella delen. Alla delar har ett ansvar för den svenska välfärden. När och gick till val 2006 var det tydligt att ett av målen var att uppvärdera det civila samhällets status. Ett arbete för att stärka organisationerna och en viktig dialog med regeringen är för övrigt igångsatt, som har nämnts tidigare. Själva processen med att arbeta fram propositionen är värd att uppmärksamma ett öppet och inbjudande arbetssätt när det gäller att skriva propositionen: en bred dialog med företrädare för det civila samhället genom möten och en hemsida där man kunnat lämna synpunkter. Ur demokratisynpunkt tycker jag att det vore intressant om detta arbetssätt kunde prövas i skrivandet av fler propositioner. En vanlig tanke, precis som jag har sagt, är att begreppet samhälle är detsamma som det offentliga: stat, kommun och landsting. Det är helt fel. Samhället är mycket större och består av alla vi människor människor som är beroende av varandra och hjälper varandra. För oss är samhället så oändligt mycket större än det offentliga. I det civila samhället samlas alla naturliga gemenskaper som en samhällskropp består av: familjer, ideella organisationer, byalag, kooperativ, ekonomiska föreningar med mera. Ett väl fungerande civilt samhälle är viktigt inte bara för ett fungerande samhällssystem utan även för den enskilda människan i form av att uppfylla hennes behov av gemenskap. För ett välmående samhälle är det viktigt att hitta en balans mellan staten och det civila samhället, med tydliga spelregler. Meningen är inte att det civila samhället ska vara statens förlängda arm. I stället måste statens och kommunernas strävan vara att stödja de ideella verksamheterna. Ett ökat samarbete mellan det offentliga, det privata och den ideella sektorn är nödvändigt för att vårt samhälle ska utvecklas. Det offentliga får inte omöjliggöra eller försvåra för den ideella sektorn genom lagstiftning, beskattning eller andra åtgärder. Tvärtom måste uppgiften vara att underlätta och uppmuntra.