prot · GY098 · 2010-11-02 00:00:00 — Det finns ingenting som pekar på att vi skulle ha en massneddragning inom välfärden. Det mesta kan förklaras av volymförändringar, som var inne på. Det är i själva verket så att vi har en utveckling i där statsskulden minskar. Vi kan se att man i länder som , , , och bygger upp enorma skulder för framtiden som kommande generationer får betala av. Vi kan se hur bnp-prognosen skrivs upp och att vi har högst tillväxt i hela . Vi kan se att sysselsättningen i samhället ökar kraftfullt. har vi 85 000 fler sysselsatta i ekonomi mot . Om vår arbetslinje får ligga fast och vi kan se till att människor inte fastnar i bidrag när jobben kommer, som i tidigare högkonjunkturer där Socialdemokraterna har styrt med en bidragspolitik, kommer vi att få fler människor i arbete, få fler resurser och mer pengar att satsa på välfärden. Vi ska inte blunda för problemen. Vi ska vara allvarsamma och se till att adressera de problem som finns i välfärden. Det är inte vad gör , utan det är ren plakatpolitik. Några massneddragningar i välfärden finns inte. 11 Statsrådet (M): I och med att inte är en egen ö i världen tänkte jag tillåta mig att göra en liten internationell exposé. I går höll chefen för ett tal i . Han sade då att har den globala finanskrisen krävt 30 miljoner jobb som har försvunnit. Valutafondens bedömning är att ytterligare 400 miljoner arbeten kommer att försvinna på grund av finanskrisen . Tittar vi oss runt i världen kan vi se att under en längd av år förött statliga finanser och även fuskat med statistiken. Man tvingas nu till drakoniska sparpaket, vilket leder till sociala problem, spänningar och demonstrationer till följd av detta. Om vi går till försöker man där höja pensionsåldern från 60 till , och vissa går i pension redan vid . Det leder till strejker som lamslår landet. I har vi haft med slappa offentliga finanser. Det ledde till att finansministern i fick fick lägga fram EU:s största åtstramningspaket . På var vi så nära statsfinansiell kollaps som man kan komma. I och är banksystemet i behov av stora stödinsatser. När vi ser till vad som händer mellan och är det eventuellt ett handelskrig på gång med därtill följande eventuella handelshinder, vilket starkt skulle försvåra export för ett frihandelsberoende land som . Mot detta står starkt. Vi gör detta genom att vi har haft ordning och reda i de offentliga finanserna. Vi har betonat arbetslinjen och gjort det mer lönsamt att arbeta. Jag vill också till detta lägga att vi har ett av världens bästa pensionssystem. Där kan jag till min glädje konstatera att det är en bred uppslutning i . Det är fem partier som ligger bakom det, och även parti. Som vi beskriver i budgetpropositionen är det stor oro i vår omvärld. Därför är det ansvarslöst, fru talman, att inteckna framtida reformutrymme. 12 (S): Det är klart att vi inte ska inteckna framtida reformutrymme, och vi ska självklart ha ordning och reda i ekonomin. Det var vad vi såg till att göra efter 90-talskrisen. Vi såg till att det blev ordning och reda i ekonomin med tuffa sparkrav och tuffa budgetregler, något som gör att står sig starkt. Det var utgiftstak och så vidare, sådant som ni moderater var emot. Det har vi . Det välkomnar ni och hyllar som om det vore era egna regler. Vi genomförde dem . När var ny som finansminister brukade han berömma för att det var ordning och reda i ekonomin. Sedan har han försökt att skyla över att det var vi socialdemokrater som såg till att det blev ordning och reda. Vi ska aldrig försätta oss i den situationen igen. Det är helt rätt. Det är också därför som vi har klarat oss ur krisen. Det är illa på andra håll i världen. Det gäller till exempel när var borgerligt styrt och man fuskade sig till saker, och är det är det i stort sett en helt omöjlig uppgift för den numera socialdemokratiska regeringen där att reda upp detta, men den kommer att göra det ändå. På var det en socialdemokratisk regering som fick ta över. Det finns andra exempel när det gäller motsatta effekter också, där borgarna har tagit över efter sossarna. Men trots att har stått sig starkt tack vare att vi har stabila budgetregler måste vi våga se vår egen situation och våga satsa på vår egen välfärd. Precis som säger i sitt svar är det viktigt att ha en hög kvalitet och att vi ska motverka utanförskapet. Tyvärr har ni misslyckats med det. 70 000 fler är i utanförskap . Det finns en 8-procentig arbetslöshet i . Ni har alltså misslyckats med er viktigaste fråga, nämligen det som ni kallar för jobblinjen. Därför är det viktigt att vi har fler jobb, bland annat i den privata sektorn, och det får vi genom att satsa och investera i gröna och smarta jobb. Men vi måste också våga satsa på kommuner och landsting och ha kvalitet i välfärden så att alla får del av den kvaliteten. Jag slänger inte ur mig siffror hit och dit, utan jag tittar i regeringens egen budgetproposition där det står att oavsett om man räknar antalet personer eller antalet arbetade timmar i kommuner och landsting har antalet minskat. Även de privata inrättningarna, friskolor och privata vårdinrättningar, som också är kommunfinansierade eller offentligt finansierade, är inräknade när det gäller de jobb som har försvunnit. 30 000 jobb har försvunnit från välfärdens kärna. Alltså har vi fått en försämrad kvalitet, och de som jobbar där har fått det mycket stressigare och en större arbetsbörda och har svårt att se till att det blir en bra kvalitet för patienterna, för de små barnen, för de större barnen och för dem som behöver hjälp inom kommuner och landsting. Jag hänvisar bara till er egen budgetproposition. Det är ni själva som har skrivit att det har försvunnit välfärdsjobb i offentlig och privat regi, i den kommunfinansierade eller offentligt finansierade välfärden. Så är det även om man räknar in att de som jobbar där nu jobbar . Det som säger går inte ihop. Han säger en sak, nämligen att det ska vara hög kvalitet, men i själva verket har det i praktiken blivit precis tvärtom. Detta oroar mig. 13 (FP): Det är lite oroande att en företrädare för det stora socialdemokratiska pratar om att vi ska satsa ännu mer och att hela lösningen på välfärdens kvalitet egentligen är ännu mer statliga pengar. Jag hörde ingenting i inlägg som visade på alternativ finansiering av välfärden. Det är det som vi måste prata om, , inte att statsrådet och regeringen ska anslå ännu mer statsbidrag och utlova mer pengar. Vi behöver ett förändringstryck i kommunerna. Staten måste i stället hjälpa till så att kommunerna och kommunpolitikerna tar sitt ansvar och prioriterar rätt och prioriterar äldreomsorgen och skolan som vi alla tycker är viktiga. I min hemkommun har vi diskuterat finansieringen av välfärden, alternativa utförare, upphandlingar, konkurrensupphandlingar och kvalitetsupphandlingar. tillträder ett minoritetsstyre som river upp ett antal upphandlingar. Det är ett sätt. Hur kan vi i den kommunala ekonomin bidra till att vi använder de resurser som vi har på det mest effektiva sättet? Den typen av diskussioner för inte ens i denna debatt. Då måste jag fråga : Anser du verkligen att statsrådet ska skicka mer pengar? Räddar det välfärden? Om statsrådet skulle skicka mer pengar, hur och var tror du att de pengar skapas som vi ska kunna dela ut på eller statlig nivå? 14 (M): Jag tänkte bara påminna om några siffror. Vi fick tidigare höra från om dessa sporthallar, och vi kunde läsa om den övningen i . Inte mindre än 32 kommuner, alltså mer än var tionde kommun, har föredragit att satsa på sporthallar i stället för på det som vi menar är välfärdens kärna, nämligen vård, skola och omsorg. Regeringen har på ett ansvarsfullt sätt hushållat med våra pengar och har på det sättet kunnat ge kommunerna hjälp under en mycket svår period. Jag vill också påminna om att oppositionen i stället ville använda pengarna till ganska riskfyllda investeringar, riskkapital i bilindustrin. I stället valde regeringen att just prioritera vård, skola och omsorg. Det ska vi nog vara ganska tacksamma för. 15 (M): Jag var med vid några interpellationsdebatter under föregående mandatperiod. Vid ganska många av dessa tillfällen kunde man se . Vid flera av dessa debatter återkom hon till retoriken att det minsann är vi inom socialdemokratin som redde upp efter borgerligheten 19911994. Då kan man fråga sig hur länge tänker leva på gamla meriter. Man kan också passa på att fråga hur retoriken går ihop. Å ena sidan sägs det att socialdemokratin till och med är bättre än borgerligheten på detta med stabila statsfinanser, trots att kanske är bäst i världen. Men Socialdemokraterna säger: Vi är bättre, men vi ska spendera ännu mer pengar. Det räcker inte. Det är alldeles för lite, och det är alldeles . Det behövs mer. Den ekvationen går inte ihop. Man måste mätta munnen efter matsäcken. Jag tycker att socialdemokratin i allmänhet och i synnerhet borde titta på vad som hände i . styre, och med som tog springnota, som dubblade statsskulden och som förde precis den politik som förordar, står nu inför en situation där man måste ta till kraftfulla besparingar. Man har tagit bort barnbidraget för många familjer på grund av att den socialdemokratiska regeringen ledd av tog en springnota. Man spenderade mer pengar än man hade. I behöver vi inte göra det. Vi har klarat finanskrisen kanske bäst i världen, och vi har gjort det genom att freda välfärden. Det är ingen som känner igen sig i din beskrivning, , om att det är massneddragningar i välfärden, utan det finns förklaringar. Jag pratade om att SCB har tagit fram siffror på att vi har ökat sysselsättningen i välfärden med 120 000. Jag tycker att du ska svara på frågorna om du är emot att fler som jobbar deltid faktiskt går över till heltid. Det är nämligen en viktig förklaring till att siffrorna ser ut som de gör. 16 Statsrådet (M): Först och främst har jag inga som helst problem med att harangera och hans arbete . Jag tycker att det var lysande. Jag tycker att det är viktigt att föra den stafettpinnen vidare. I mitt inlägg gjorde jag en liten internationell exposé. Den här gången tänkte jag prata lite om de utmaningar som vi står inför här hemma. Vi har, som jag sade, ett av världens bästa pensionssystem som klarar av förändringar i demografin. Men att vi lever allt längre är naturligtvis i grunden någonting väldigt bra. Det är en av välfärdens absolut bästa effekter att vi kan leva längre och att vi kan ha ett aktivt liv längre upp och vara friskare och starkare. Men det är också en utmaning för välfärdssystemet och välfärdssamhället. Det kommer att bli så med matematisk precision att färre människor ska försörja allt fler. Detta kommer att leda till ökade kostnader både i statssektorn, i den kommunala sektorn och i landstingssektorn. Till detta kommer att utvecklingen för vård i livets slutskede går framåt med stormsteg, och den är också väldigt dyr. Sedan tror jag också att den så kallade Internetgenerationen, i bästa fall vår egen generation, kommer att vara en mer vårdkrävande generation . När vi kommer att gå till doktorn när vi blir gamla och doktorn skriver ut en ordination kommer vi att gå hem och googla och säga: Nja, det går nog att göra så här i stället. Man vill ha något dyrare. Detta sammantaget gör att vi har en väldigt stor demografisk utmaning även om grunden för den är någonting gott, nämligen att vi lever . Jag tror att vi kan diskutera hur mycket pengar som ska skickas mellan stat och kommun, men den stora frågan för att lösa detta är helt enkelt att vi måste arbeta fler timmar i landet. Det kan antingen ske genom att lika många människor arbetar fler timmar eller genom att fler människor arbetar över huvud taget. För att få detta till stånd krävs kort och gott att det blir mer lönsamt att arbeta. Det är också regeringens stora ekonomisk-politiska strategi: arbetslinjen. På så sätt stärks även kommunernas ekonomi, och det är kopplingen till dagens ämne. De blir alltså bättre rustade för att göra anställningar i välfärdssektorn. 17 (S): Det var många inlägg och mycket spretigt. En del säger att det inte går ihop. Nej, man kan ju läsa er egen budgetproposition där ni själva skriver att 30 000 välfärdsjobb har försvunnit. Man kan också lyssna på alla seriösa bedömare vid . Man kan lyssna på , och man kan lyssna på kommuner och landsting som är oroade över den väg ni har valt. Det försvinner nämligen jobb, både mätt i antal jobb och mätt i antal timmar. Jag kan svara en gång till på frågan. Jag välkomnar om fler får jobba mer tid, för det är inte meningen att man ska jobba på konstiga procentuella anställningar och vikariat hit och dit. Jag välkomnar om det blir fler som jobbar och jobbar , men även där har ni misslyckats både mätt i antal jobb och mätt i antal arbetade timmar. Det står på s. 226 i er egen budgetproposition. Det har blivit mindre. Ni har prioriterat skattesänkningarna före välfärden. 100 miljarder i skattesänkningar det var ert val. Och det är mest till dem som har det allra bäst. Sedan kan man säga att man inte kan ta springnota och inte göra det och det. Nej, ni valde skattesänkningar framför kvaliteten i välfärden. Sedan pratar ni om effektiviseringar och omvandlingstryck. Ja, hur snabbt ska ett vårdbiträde springa i korridoren? Det är det som är effektivisering. Hur många minuter ska det ta att städa en skoltoalett? Vi har hört exempel på att det ska ta att städa en skoltoalett i . Det är väl effektivisering om man kanske kan minska ned det till en minut och då. Det är dessa personer, våra hjältar i välfärden, som får ta smällen när ni har valt skattesänkningar före välfärden. 18 Statsrådet (M): Jag har själv varit finanschef. Jag vet hur jobbigt det är när man inte får ordentliga ingångsvärden när man ska göra prognoser. Det är naturligtvis inte heller något självändamål att hålla kommunerna på halster, och jag har förståelse för kommunchefernas och kommunernas finanschefers eventuella frustration. Men inte ens de är betjänta av långsiktiga löften som kanske inte kan hållas utan sedan bryts. Det är stor osäkerhet i våra prognoser. Till det vill jag säga, fru talman, att medborgarna i vårt land har rätt att kräva god och pålitlig service både och . Jag ber att få tacka för denna min första interpellationsdebatt. Det var trevligt och mycket lärorikt. Jag hoppas och tror att vi kommer att träffas åtskilliga gånger . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:15 till civilutskottet /11:23 till finansutskottet /11:25 och 26 till trafikutskottet /11:31 till civilutskottet 12 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM9 Förordning om sprängämnesprekursorer KOM(2010)473 till försvarsutskottet /11:FPM10 Förordning om blankning och kreditswappar KOM(2010)482 till finansutskottet 13 § Återkallelse av motionär på motion Förste vice talmannen anmälde att (V) återkallat sin underskrift på motion 2010/11:N1. 14 § Anmälan och hänvisning av motioner till utskott Anmäldes 3 198 motioner avlämnade under den allmänna motionstiden enligt motionsförteckning. Kammaren biföll talmannens förslag att motionerna skulle hänvisas till utskott enligt motionsförteckningens förslag. Anmäldes och bordlades Proposition 2010/11:45 Förstärkt skydd mot stalkning Motion med anledning av prop. 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning /11:Ub3 av m.fl. (MP) EU-dokument KOM(2010)492 Meddelande från kommissionen om en övergripande strategi när det gäller överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till tredjeländer KOM(2010)547 Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet KOM(2010)607 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /25/EG vad gäller bestämmelser om traktorer som släpps ut på marknaden enligt flexibilitetssystemet 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:21 Eurokrisen och stabilitets- och tillväxtpakten av (V) till finansminister (M) 2010/11:22 Nedläggningen av och statens ansvar för miljösanering i av (S) till försvarsminister (M) 2010/11:23 Elleveranser i av (S) till närings- och energiminister (C) 2010/11:24 Förhöjda halter av PFOS i norra och östra av (MP) till miljöminister (C) 2010/11:25 Den digitala klyftan av (S) till statsrådet (C) 2010/11:26 Nattåg till av (V) till statsrådet (M) 2010/11:27 Illegala vapen av (S) till justitieminister (M) 2010/11:28 Framtiden för I 19 i av (S) till försvarsminister (M) Interpellationerna 2010/11:2123 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationerna 2010/11:2428 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:23 Utländsk arbetskrafts villkor i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:24 som IT-nation av (M) till statsrådet (C) 2010/11:25 Säker vinterkörning av (KD) till statsrådet (M) 2010/11:26 Neddragningar i nattågstrafiken och konsekvenser för besöksnäringen i av (FP) till statsrådet (M) 2010/11:27 Bonus i statens företag av (S) till närings- och energiminister (C) 2010/11:28 Fruktindustrin, miljökrav och arbetarskydd av (S) till statsrådet (M) 2010/11:29 Helikopterteknikerbrist och inköp av ny medeltung helikopter till Försvarsmakten av (S) till försvarsminister (M) 2010/11:30 Höghastighetsbanor och Götalandsbanan av (S) till statsrådet (M) 2010/11:31 Rättegång i Diyarbakr av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:32 Inbjudan av iransk delegation av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:33 Jäv i de djurförsöksetiska nämnderna av (MP) till landsbygdsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:13 Statslösa palestinier av (S) till statsrådet (M) 2010/11:14 Kränkningar av fackliga rättigheter i av (V) till utrikesminister (M) 2010/11:24 som IT-nation av (M) till statsrådet (C) Svaren på frågorna 2010/11:13 och 14 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Svaret på fråga 2010/11:24 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. /: , 2010