prot · GY097 · 2010-10-26 00:00:00 — Det är nämligen som så att , och för den delen också många andra partier, har haft en politisk utveckling där vi ser på hur vi tror att vi på bästa sätt kan uppnå en bra flexibilitet för företagen, och framför allt de mindre företagen, som vi kan bibehålla och utveckla en trygghet på den svenska arbetsmarknaden. Och det är i analysen av den här balansen som också Nya och hela Alliansen har givit ett tydligt besked till väljarna. Det refereras till en artikel i tidningen , och tidningen är en mycket intressant tidning. Men jag tror att det är viktigt att man läser den korrekt. Det är klart att man skulle kunna uppfatta ett besked om att regeringen avser att införa en lärlingsprovanställning. Det kan man välja att göra om man vill och se det som att vi vill göra kraftiga förändringar i LAS och därmed förändringar i arbetsmarknadslagstiftningen, och så är det. Det verkar som att Alliansen har givit detta tydliga besked inför valet , och det är så att det finns väldigt många riksdagsledamöter som tycker att detta är en god idé. 62 Arbetsmarknadsminister (M): För att det inte ska råda någon osäkerhet kan jag rekommendera till läsning antingen budgetpropositionen eller regeringsförklaringen eller varför inte Alliansens valmanifest, där det ganska tydligt framgår vilken som är regeringens politik på det här området. Politiken syftar till att det ska löna sig att arbeta, att det ska vara enklare och billigare att anställa och att vi ska sänka trösklarna in till arbetsmarknaden. För mig som arbetsmarknadsminister är det oerhört angeläget att vi särskilt ska värna om våra ungdomar, så att det inte blir som efter 90-talskrisen då vi hade en god tillväxt i men jobben inte växte till. är för övrigt ett parti där vi ser fler och fler väljare som kommer från de breda LO-lagren, så jag kan förvissa om att det finns både facklig representation i Alliansens partier och många som vet vad det betyder att ha ett tryggt och bra arbetsliv med skydd mot godtyckliga uppsägningar. När det gäller de så kallade ALVA-anställningarna, visstidsanställningarna, vill jag erinra om att regeringen har en annan uppfattning än kommissionen och har argumenterat för denna i ett svar som skickades in . Vi vet inte om eller på vilket sätt kommissionen kommer att återkomma till den eller om de kommer att gå vidare med så kallat motiverat yttrande, så jag tycker att vi ska vänta och se hur kommissionen ställer sig när vi argumenterar för hur det svenska systemet är uppbyggt. Det måste råda en balans mellan trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Det ska vara lätt att komma in, och man ska inte godtyckligt bli uppsagd. Alla vi som har och har haft ett arbete inser betydelsen av detta. Det gör även Alliansens partier i regeringsställning. 63 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern. Vår debatt för är snart slut, men jag lovar att komma åter. Jag kommer att fortsätta titta på hur och på vilket sätt arbetsmarknadsministern ska värna våra ungdomar. Ungdomar har nämligen nästan ingen trygghet alls på svensk arbetsmarknad. Om arbetsmarknadsministern ska värna ungdomarna utgår jag från att åtgärdernas syfte är att skapa större och inte mindre trygghet. som arbetsmarknadsministern vidtar en åtgärd som minskar tryggheten lovar jag att återkomma. som det ånyo uppkommer oklarheter om vad arbetsmarknadsministern och regeringen står när det gäller lagen om anställningsskydd återkommer jag också. Jag kommer intresserat att följa enkätundersökningar inom den moderata riksdagsgruppen för att se hur vinden blåser. När det gäller säger arbetsmarknadsministern att vi ska vänta och se. Det kommer jag också att göra. Jag kommer att vänta, se och återkomma även på denna punkt. Det gäller även på alla andra punkter som motsäger arbetsmarknadsministerns uttalade vilja att följa den svenska modellen och värna anställningsskyddet. Jag ser fram emot debatterna. Jag hoppas för den svenska arbetsmarknadsmodellens skull att de inte kommer för snabbt och blir för drastiska. Jag befarar dock att de kommer och att vi kommer att ha ganska intensiva diskussioner i denna fråga. Jag hör nämligen, trots allt det som sagts här, att det finns en stor skillnad i hur vi tolkar den svenska modellen, hur vi tolkar anställningstrygghet och hur vi tolkar att värna våra ungdomar. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2010/11:10 om löne- och arbetsvillkor för utländska bärplockare 64 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag är beredd att göra en översyn av de regler som gäller i bärbranschen i syfte att säkra trygga villkor för de utländska bärplockarna. Jag tackar för frågan som är mycket angelägen. Det är djupt olyckligt och fullständigt oacceptabelt att enskilda människor som drömmer om ett bättre liv och som tagit stora risker hamnar i kläm på det sätt som framkommit i medierna. Regeringen anser att bärbranschen och andra aktörer som tjänar pengar på att de utländska plockarna av vilda bär kommer till de svenska skogarna och arbetar tar till sig detta och vidtar nödvändiga åtgärder. Som regeringen sagt anser vi att det ska vara möjligt att arbeta och göra rätt för sig i utan att bli utnyttjad. Jag kan konstatera att det finns ett regelverk på plats såväl arbetsrättsligt som migrationsrättsligt. Det är samma regler som gäller för bärbranschen som för andra branscher. Vissa viktiga förändringar har ändå genomförts sedan förra årets bärsäsong. Efter förra årets protester beslutade LO att ska ha organisations- och avtalsrätten för plockare av vilda bär. skärpte genom nya riktlinjer sin tillämpning vad gäller uppfyllandet av villkoren för att få ett arbetstillstånd. Det har inneburit att de utländska bärplockare som sökt arbetstillstånd till årets bärsäsong har varit tvungna att visa att de erbjudits löner som åtminstone varit i nivå med gällande minimilöner enligt ramavtalet för jordbruk alternativt bemanningsavtalet. För att säkerställa att lönen legat på rätt nivå har yttrat sig över villkoren innan tillstånd har beviljats. När de utländska bärplockarna väl rest in i och börjat arbeta har och utövat tillsyn över arbetsvillkoren i lag och kollektivavtal respektive arbetsmiljövillkoren. Vi har fått uppgifter om att en del av de utländska bärplockarna har blivit medlemmar i och att företag inom bärbranschen har tecknat kollektivavtal. Trots att åtgärder vidtagits kan vi konstatera att många problem kvarstår. Jag kommer att ta initiativ till att vi får en bättre bild av situationen och se till att dialogen med bland annat bärbranschen fördjupas. Likaså vill jag utveckla dialogen med myndigheterna i de länder från vilka många av bärplockarna kommer. 65 (V): Jag ber att få tacka den nya arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Frågan handlar i grund och botten om vem det är som har ansvar för det faktum att tusentals människor exploateras ganska hårt i den svenska bärskogen. Den förre arbetsmarknadsministern var tydlig med att i stort sett alla utom regeringen hade ansvar för detta. Vi har haft flera debatter om denna fråga i kammaren, och varje gång som misären i bärskogen kom upp vidhöll han att regeringens åsikt var att det inte fanns några brister vare sig i lagstiftning eller i myndighetsutövning som behövde åtgärdas. Det var i stället myndigheterna i bärplockarnas hemländer och de svenska facken som skulle ta tag i problemen. Jag noterar att är lite mindre kategorisk i sitt svar men att hon inte utlovar något särskilt mycket mer konkret. I svaret talas om att skaffa sig en bättre bild, fördjupa dialogen med branschen och myndigheter i andra länder och i övrigt hoppas på att företagen i bärbranschen ska ta tag i situationen på egen hand. Med all respekt för att ministern är ny på sin post, men jag tycker att är bilden tillräckligt tydlig för att motivera lite kraftfullare åtgärder än så. Vi har bärplockarnas egna vittnesmål, vi har till och med polisutredningar och vi har avslöjanden i medierna. Det borde räcka mer än väl för att vidta lite mer konkreta åtgärder. I detta läge bör regeringen erbjuda ekonomisk kompensation till dem som har drabbats. Det handlar om fattiga människor, risbönder och arbetare som har pantsatt allt vad de äger och har. har de tagit stora lån. har de skulder som motsvarar flera årslöner. Flera av dem har berättat att de inte vill eller vågar återvända till sina hemländer förrän de har fått ihop de pengar de är skyldiga. Andra har vittnat om att de har återvänt hem och lever i skräck för att de själva och deras anhöriga har hotats av indrivare av olika slag. Det vore en välgärning om den svenska staten erkände att man har ett ansvar för att dessa människor har hamnat i en ohållbar situation och därför gick in med någon form av ekonomisk kompensation till dem. Man bör också kunna gå in och kompensera de kommuner och enskilda människor som har klivit in och hjälpt bärplockarna, både ekonomiskt och på andra sätt. Det mest långsiktiga är dock att regeringen ser till att ändra regelverket så att man en gång för alla sätter stopp för möjligheten att utnyttja utländska bärplockare på det sätt som sker. Som arbetsmarknadsministern sade har några saker förändrats då vi hade precis samma debatt och problem. har skärpt sina riktlinjer för att bevilja tillstånd lite grann, och fackförbundet har sett till att det finns svenska kollektivavtal som bärplockarnas villkor ska motsvara. Trots detta har historien upprepat sig. Det är tydligt och klart att om exploateringen ska få ett slut måste det till en grundlig översyn av tillståndsprövningen och myndighetsutövningen kring den. Om en sådan inte är aktuell vill jag gärna att ministern talar om vad man annars kan göra, för det känns som om alla andra möjligheter är uttömda. Alla aktörer utom regeringen har agerat. Dessutom vill jag gärna ha svar på om regeringen kan tänka sig att ersätta de skuldsatta bärplockarna och de kommuner och enskilda som har klivit in och hjälpt dem de varit här. 66 (S): Jag vill börja med att gratulera fru talmannen till sitt uppdrag. Som ni har sagt tidigare är frågan i högsta grad aktuell. Tack, , för en viktig interpellation. Jag är från . har nog av inslagen i medierna handlat om bärplockarnas situation och kringarrangemangen. Det handlar ju faktiskt om människor som har kommit till vårt land som gäster. I många fall har man inte blivit behandlad som gäst. Man har inte blivit visad respekt och man har inte behandlats rättvist. Den fråga vi ställer oss är: Vems är felet? Många känner sig lurade och bedragna. Man var lovad att plocka blåbär stora som vindruvor. Man blev lurad eftersom man trodde att man hade betalat för bostad, mat och bil. När man kom till , , , eller visade det sig att det inte var sant. Som plockare var man tvungen att betala på plats. Då är man lurad en gång till. Man är också lurad eftersom man fick urusla bilar som varken var besiktigade eller dugliga att framföras på svenska vägar. Man kan undra vems felet är om det händer en olycka. Det handlar även om kränkande behandlingar. Det räckte inte med usla boendeförhållanden och arbetsförhållanden. Det fanns även företagare, både svenska och utländska, som i både radio och tv förklarade att det inte alls var för lite bär eller något fel på boendet utan det var plockarna som var lata. Det är skamligt. I vissa fall fanns det bär och plockarna var duktiga och plockade väldigt mycket. Men när lönen skulle betalas var pengarna borta och företaget tömt. Då hjälpte det inte att det skulle finnas ett minimiavtal. Många trodde nog att de ändringar som gjorts för att rätta till de tidigare bristerna skulle göra det hela bättre. visar det sig att det finns skuggavtal som säger att plockaren måste plocka lingon per dag för att minimiavtalet ska falla ut. Man är alltså tvungen att plocka för att få någon lön över huvud taget. Bärplockarnas avtal är väldigt osäkra. Bärplockarnas kollektivavtal som skulle garantera en lägsta inkomst vilar på en väldigt bräcklig grund, hävdar bland annat arbetsrättsjurister. Orsaken är att det saknas avtal mellan och länder som , , och som gör att kollektivavtalen är bindande för de bemanningsföretag som anställer plockarna. Skogslänen har blivit någon form av . Skogens guld lockar många lycksökare. Vad kan vi göra för att de seriösa företagen och plockarna inte ska drabbas? har det blivit så att alla skyller på alla. I enskilda fall är det ändå plockaren som kommer i kläm. Jag vill gärna veta vad arbetsmarknadsministern tänker göra åt detta. 67 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka och för en bra beskrivning av hur de oseriösa, jag skulle vilja säga kriminella, personerna i den här branschen utnyttjar fattiga människors belägenhet. Det finns också de som sköter det här på ett bra sätt. nämnde också att det finns de som är seriösa. Det är viktigt att människor kan komma till och tjäna pengar på bären i våra skogar. Vi kan lämna dem därhän som sköter sig. Jag delar beskrivningen att det här är fruktansvärt och ingenting som vi ska ha på den svenska arbetsmarknaden. Jag har försökt sätta mig in i frågan. Den är ganska komplex. Det finns saker som vi kan göra och som vi ska göra. Det är framför allt fyra länder som har varit ifrågasatta. Min företrädare hade kontakt med arbetsmarknadsminister vid upprepade tillfällen. Det har medfört att situationen för de thailändare som kommer till har varit betydligt bättre. Dess värre drabbades några thailändare av att en kriminell person stack från med företagets kassa. Den personen är nu anhållen i sin frånvaro. Men situationen blev bättre efter de kontakter som var. har ett utsänt ambassadråd i som har haft kontakt med de kinesiska myndigheterna i syfte att etablera ett samarbete. De kinesiska myndigheterna diskuterar möjligheterna till en fond i som garant för de företag som hyr ut anställda. Vi kommer att etablera kontakt med . En tjänsteman på kommer att ta tag i de här frågorna med ansvar för . För att få klarhet i detta kommer vi att i anslutning till den utredning som gör titta bredare på frågan när det gäller departementens olika ansvarsområden. Det handlar om skatter och migration samt om arbetsmiljö- och arbetsrättsfrågor. Jag är lika angelägen som interpellanten att den här frågan ska få en bättre lösning. Jag vill att människor ska kunna komma till på sjysta villkor. Vi har en lagstiftning som garanterar minimivillkor när det gäller arbetstid, lön och semester, och det finns antidiskrimineringsregler till exempel. Jag vågar hävda att det finns ett regelverk, men det finns människor som inte lever upp till det. Det är också många led i hanteringen. Jag vill avslutningsvis nämna något som jag tycker är oerhört viktigt. Jag vill inte i mitt hus ha en matta som är knuten av barn i tredje världen. Jag vill inte heller på min gröt ha lingonsylt som har plockats av människor som inte har fått lön och som har levt under usla villkor. Därför är det viktigt att branschen börjar sanera sig själv och tar ansvar för det man håller på med. Vi måste jobba på bred front. Jag tror att det är bra att vi har en utsänd i och att vi har en på som är ansvarig för . Jag tror att det är bra med våra kontakter med och att vi ser över regelverken. är det ganska oklart var problemet ligger och vad som ska göras åt det. Jag vill att det ska finnas rättvisa bär, om man kan säga så. Jag vill inte att människor ska luras till med usla villkor. Jag är glad över de privatpersoner och kommuner som har tagit sitt ansvar och gjort en medmänsklig gärning. är det inte aktuellt att göra ändringar i socialtjänstlagen när det gäller kommunernas ansvar för dem som vistas i kommunen. 68 (V): Jag tackar återigen för svaret. Det är naturligtvis jättebra att man tar de internationella kontakterna. Det är en internationell fråga, så det är klart att det behövs. När vi kommer till det som verkligen behöver göras och det som regeringen till fullo förfogar över handlar det om den svenska lagstiftningen och tillämpningen. Reglerna på arbetsmarknaden finns på plats, men problemet är att det inte finns tillräckligt bra rutiner för att se till att villkoren och kraven tillämpas och följs upp när det gäller migrantarbetare och arbetare som kommer hit från andra länder. Det är där de stora bristerna finns. Problemet är regelverket för tillståndsprövning. De underlag som och också får se och godkänna innan man ger ett arbetstillstånd är inte några verkliga anställningsavtal. Det är ett anställningserbjudande som har noll och intet juridiskt värde. Det betyder att det i praktiken är ganska enkelt för en oseriös arbetsgivare att skicka in ett anställningserbjudande som stämmer med villkoren i svenska kollektivavtal och få sitt tillstånd och sedan i praktiken erbjuda betydligt sämre villkor när arbetarna är på plats. Ett fall som uppmärksammades i P1-programmet visade att just det har skett med 290 bärplockare som hyrdes in från ett vietnamesiskt bemanningsföretag. Enligt anställningserbjudandet såg allt jättebra ut. De skulle få minimilön i enlighet med det svenska bemanningsavtalet, men i det faktiska kontraktet var villkoret för att få ut minimilönen att man skulle plocka lingon eller blåbär vilket är helt orimliga mängder. Det är ett anställningsavtal som aldrig skulle ha godkänts av ett svenskt fackförbund. Det är oerhört att ha villkor för att man ska få ut en minimilön. skulle naturligtvis inte ha gett det här bemanningsföretagets anställda tillstånd att komma hit om kontraktet varit känt i förväg. Här finns alltså en lucka i dagens lagstiftning. Som systemet ser ut hade ingen sett vilka villkor de här vietnamesiska arbetarna skulle arbeta under. Skandalöst nog erkände sedan en tjänsteman på , vilket gör det här ännu värre, i radioprogrammet att de på senare fick tillgång till det faktiska anställningskontraktet där de här slavliknande villkoren framgick. Men de valde att inte kontakta som är de som i så fall skulle ha uppmärksammat problemet och tagit kontakt med de anställda och sett till att avtalen var okej och att de följs och så där. Bara det här enstaka fallet, menar jag, visar att det finns stora brister i själva lagstiftningen så som den är uppbyggd. Men det finns också stora brister i tillämpningen av tillståndsprövningen och uppföljningen för de utländska bärplockarna, och det här är saker och ting som regeringen kan och bör ändra på och påverka. De farhågor som faktiskt fanns när man införde de nya reglerna för arbetskraftsinvandring och som bland annat , Socialdemokraterna och fackliga organisationer framförde var just dessa: Hur ska man kunna kontrollera och följa upp att de villkor som man lovar ska följas faktiskt också följs? Här har det brustit både i myndigheternas tillsyn och i själva tillståndsprövningen. I sista ändan måste man nog säga att svenska staten i det här fallet har svikit dessa bärplockare. Man har inte kunnat garantera dem lika goda villkor som andra arbetare på svensk arbetsmarknad. Jag tycker återigen att de här omständigheterna borde motivera både att man betalar ut ersättning till de drabbade och att just den här delen av lagstiftningen, tillståndsprövningen och tillämpningen av lagen ses över lite mer konkret. 69 (S): redovisade det här väldigt bra. Det finns vissa uppenbara brister hos . Min fundering är om regeringen har tillsett att verkligen har rätt resurser och rätt kompetens för detta. Det är klart att när det nu kommer fram att det här har hänt kommer frågetecknen: Var finns kompetensen? Det är klart att facket i det här fallet har oerhört svårt att fullgöra sitt uppdrag när man har släppt in gästarbetarna på fel avtal eller villkor. I finns inte de här problemen som har drabbat de utländska bärplockarna i . Skandaler som att kineser och vietnameser har blivit lurade och vilseledda av bemanningsföretag eller att thailändare har blivit strandsatta utan lön är helt okända i den finska bärbranschen, allt enligt . Han är exportchef hos , ett av största bärförädlingsföretag, som arbetar helt utan att anlita bemanningsföretag i de olika länderna. Det finns även goda exempel på liknande arbetssätt i . Jag menar att det är oerhört viktigt att ta till vara de goda exemplen, annars tappas lokalbefolkningens acceptans för gästarbetarna, och då får vi ett mycket större problem. Arbetsmarknadsministern har några månader på sig att ordna upp detta. har vi nämligen en ny bärsäsong. 70 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig först vara tydlig när det gäller arbetskraftsinvandring, det som Alliansen är överens med om: Det är en viktig möjlighet för många människor att komma till . Det har varit angeläget att man ska kunna jobba och göra rätt för sig här och få sjysta villkor och en lön att leva på. Det som tar upp är intressant. Jag kommer att träffa de nordiska arbetsmarknadsministrarna i , och det finns skäl att titta på hur det kan se olika ut i de nordiska länderna. Det som har slagit mig när man tittar på den här branschen är att människor har möjlighet att söka sig från andra sidan jordklotet och komma hit, men det är också väldigt många led. Den konstruktion som finns med uthyrningsföretag i och innebär att det inte heller inbetalas några arbetsgivaravgifter i från arbetsgivarens sida. De som plockar bären betalar heller inte några skatter. Det är alltså väldigt många utestående frågetecken kring vad man skulle kunna göra för att branschen ska kunna saneras på något klokt sätt. Det är 4 000 personer som har fått tillstånd att plocka vilda bär i . Det är också oklart hur stort problemet är. Hur många har faktiskt fått sjysta villkor och åkt hem till sina hemländer och haft en bra slant som gör att de kanske kan leva under lite drägligare former? Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi kan ge den möjligheten, särskilt som vi har svårt att finna någon som vill plocka de här bären som vi faktiskt har i och som vi vill äta, även om vi har en relativt stor arbetslöshet inte minst bland ungdomar. Jag tror mycket på det som min företrädare gjorde och som visat sig framgångsrikt, nämligen att ha kontakter, i det här fallet med arbetsmarknadsminister och ambassadör, och att jobba på det sättet. Jag tror att vi måste göra så i ännu fler frågor framöver. Genom att vi har en person som sitter i borde det lägga grunden för förutsättningar till goda kontakter med de kinesiska myndigheterna. Om de sedan väljer att inrätta en fond i som garanterar de kinesiska arbetarnas löner när de kommer tillbaka till sitt hemland är det väl en alldeles utmärkt idé. På samma sätt bör man kunna jobba med andra länder, i det här fallet och där det finns problem. Jag delar alltså beskrivningen att det är problematiskt. Jag vet inte hur stort problemet är. Jag vill värna den fria arbetskraftsinvandringen. Vi vill göra allt vi kan för att människor inte ska bli utnyttjade, och vi kommer alltså att tillsammans titta över den här frågan och utvärdera den med men också mellan departementen för att få en klarare bild och se i vilken mån och hur vi i sådana fall skulle agera. Avslutningsvis har branschen också ett enormt stort ansvar. Vi pratar om etik, vi pratar om rättvisemärkt kaffe, vi pratar om fairtrade och sådana saker. Varför ska inte det kunna gälla bären likaväl? Jag tycker att det har varit en bra debatt tack så mycket! 71 (V): Jag ber också att få tacka för debatten. Jag tycker väl kanske inte att beskeden är alldeles solklara när det gäller vad arbetsmarknadsministern tänker göra, men alla kan lita på att jag och säkert flera andra kommer att fortsätta följa upp den här frågan. Den är brännande och angelägen, och det finns också ett väldigt stort engagemang i samhället för den här situationen. I kommunerna där bärplockarna har vistats är det väldigt många människor som är engagerade. Jag vet också att man i är väldigt engagerade i den här frågan och angelägna om att regeringen faktiskt ingriper och gör saker och ting. Inte minst har nationella och också internationella medier uppmärksammat det ganska graverande faktum att bär som är plockade av slavar säljs i svenska delikatessbutiker.