prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — Det är många ställen där det är för få lärare, för få pedagoger, på fritis. Det är naturligtvis kommunernas ansvar att se till att det finns tillräckligt många. Över huvud taget har statusen i att vara lärare sjunkit, och visst sjutton hänger det ihop med att man inte har det ämnesdjup som man hade tidigare och att man inte längre har den auktoritet som det tidigare innebar att vara lärare. Det är väl klart som sjutton att attraktiviteten sjunker då! Det är naturligtvis många pusselbitar som hänger ihop. Jag tror att får man en lärarexamen där vem som helst som söker inte kommer in, där man ställer höga krav redan från början, där man ser till att få en god utbildning och där man ser till att faktiskt få en auktoritet i klassrummet utifrån ämneskunnandet och det pedagogiska kunnandet, då har man kommit en bit på väg. Men naturligtvis har lönen och det faktum att ni nu håller på att beskära lärarnas tid att planera tiden att de alltså ska ha på sin arbetsplats också stor inverkan på detta. Jag tror att de behöver den lilla frihet som finns. 67 () replik: När jag har lyssnat på den här debatten tycker jag faktiskt att man kan beklaga att vi inte kan diskutera med varandra utan i stället diskuterar förbi varandra. Vi från De rödgrönas sida tycker, och det har vi uttalat i den här debatten, att mycket i propositionen är väldigt bra. Som både och har påpekat har vi inte yrkat avslag på hela propositionen men vi har haft förbättringsförslag, egentligen i helhet sett inte så stora. Kanske är det så att Alliansen har missat en unik chans . Jag tror att det hade varit möjligt att komma överens om en gemensam lärarutbildning som hade haft bred parlamentarisk majoritet i den här kammaren. Det hade varit unikt. Jag tror mig till och med kunna säga att det här kanske är den proposition där vi har stått varandra närmast. Men det är bara att beklaga att Alliansen inte har förstått detta och inte velat, medvetet, måste jag anta, ta detta steg. För om någonting skulle ha ökat statusen på läraryrket skulle det ha varit om hela riksdag hade kunnat ställa sig bakom en ny lärarutbildning. Jag vill fråga : Varför har ni inte kunnat ta detta steg när ni ändå har sett att vi står varandra relativt nära? Det är ju ändå ni som måste bjuda in till samtal. Oppositionen brukar inte vara den som bjuder in majoriteten till samtal när det gäller sådana här frågor, utan det är majoritetens uppgift. Jag tror som sagt att det hade funnits en chans när det gäller detta. Tyvärr har ni inte tagit den. Är ni inte intresserade av att öka läraryrkets status? Är ni inte intresserade av att få en bred uppslutning kring en ny lärarutbildning i ? 68 () replik: Jag tror att använde sina till att tala ut i periferin förutom under de sista . Varför har vi inte bjudit in till samtal? Den frågan kan jag inte besvara, och det vet också. Jag tycker att om det är så lite som faktiskt skiljer oss åt kanske vi i stället skulle kunna rösta gemensamt för det här betänkandet, och då har vi löst problemet. Eftersom tycker att det är så många bra saker i den nya lärarutbildningen som vi faktiskt är överens om är det väl bra om vi tillsammans här kan rösta för det gemensamt? 69 () replik: Vad ska man säga om denna fråga från ? Det här förslaget är kanske lite sent påkommet. Om Alliansen röstar för vår motion kan vi naturligtvis fundera på om vi ska rösta för er proposition. Men att i det här sista skedet upptäcka att det finns likheter är lite väl sent. Det är det som är majoritetens uppdrag. Det är det som även är majoriteten i utbildningsutskottets uppdrag, nämligen att försöka snickra ihop majoriteter. Det är helt klart att Alliansen inte har gjort sin läxa vare sig på ministernivå eller i utskottet, för där tror jag att det hade funnits möjligheter. Man kan konstatera att den här regeringen och den här majoriteten inte är intresserade av att nå blocköverskridande överenskommelser. Jag har sagt tidigare i den här kammaren att jag tycker att det är synd att vi har fått en sådan välcementerad blockpolitik här i kammaren och i riksdag. Det blir skarpa gränser och ibland helt i onödan. Det är ni, , som har ansvaret, inte vi i oppositionen. Vad kan man göra annat än att rycka på axlarna och säga att ja, det är ni som sänker lärarnas och lärarutbildningens rykte, det är ni som sänker skolans trovärdighet och långsiktighet på det sättet. Det är vad jag hör när jag är ute på skolorna. Man efterfrågar blocköverskridande överenskommelser. 70 () replik: Jag vet inte vad jag ska säga, om jag ska bli full i skratt eller vilja gråta när säger att det är vi som sänker den svenska skolan. Det är vi som förmodligen sänker allting, förutom Titanic som kanske sjönk av sig själv. Det är ett mycket märkligt sätt att se på det hela. Denna regering har lyft upp varje problembild som funnits i den svenska skolan, något som man inte velat se tidigare och varit rädd för att tala om. En tidigare talare sade att talets makt över tanken, eller något liknande, har gjort att den svenska skolan blivit dålig trots att vi belyst de problem som finns. Jag tycker kanske att det var tankens makt som saknades i den förra regeringen då man över huvud taget inte ville tänka på problematiken utan i stället gärna pratade om någonting annat. Alliansregeringen har konsekvent satsat, och kommer att fortsätta att konsekvent satsa, på att ungarna ska få den utbildning de förtjänar, att lärarna ska få den utbildning de förtjänar, att vi åter ska ha en skola av världsklass i . Vi har halkat efter i resultaten, och det tror jag att är medveten om. Vi vill göra någonting åt det. Lärarutbildningen är ett extremt viktigt steg i rätt riktning. Vi vill ha de skarpaste hjärnorna in i skolan, vi vill att de ska vara pedagogiskt utbildade och vi vill ha bredd och djup i våra lärarutbildningar. Det är därför vi lägger fram detta betänkande, och jag skulle vara väldigt glad om , och alla andra, ville rösta för det. Även om det är i elfte timmen är det inte någonting att rycka på axlarna åt, vilket sade att han gjorde. 71 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. När jag sitter och lyssnar på debatten känner jag mig riktigt gammal. Det här är den fjärde lärarutbildningen som jag på något sätt varit med om och varit i närheten av. Jag måste säga att när det gäller den här lärarutbildningsreformen står partierna, såsom jag uppfattar det, närmare varandra . Det är ett steg framåt. Från vår sida sett har vi en skola som många elever är oerhört tacksamma för . Vi har en lärargrupp som på många håll är jätteduktig. Och vi har en lärarutbildning där människor sliter för att det ska bli så bra som möjligt. Det är ett område som är oerhört svårt, och det behöver bli bättre. Det vet vi. Den kamp som förts på skolans och lärarutbildningens område gäller den gamla seminarietraditionen, som var en egen utbildning, och akademin, som stått för kunskapen och forskningen. Detta har varje lärarutbildningsreform försökt hitta olika lösningar på. har vi en lösning, och den initierades egentligen av tre utredningar. Den första leddes av , professor i pedagogik och tidigare universitetskansler, och heter En hållbar lärarutbildning. Jag var glad när hon fick uppdraget som utredare. Hon har nämligen inte tillhört den grupp som den borgerliga regeringen per automatik skulle ta kontakt med, både utifrån mycket av hennes forskning och utifrån hennes tidigare politiska placeringar. Vi gjorde en ansträngning för att få en bra genomlysning av skolan och lärarkompetensen. Den andra utredningen var Yrkeskunnande en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen och den tredje, som också har med saken att göra, Legitimation och skärpta behörighetsregler. Alla tre ligger till grund för den lärarutbildningsreform som vi debatterar . Jag gör en liten runda om detta ämne, eftersom jag tycker att det är jätteviktigt att vi talar utifrån den situation som råder. Vi försöker bredda perspektiven lite grann. Alliansen tog krafttag med utredningen. Låt mig använda en del av tiden till att läsa upp direktiven. Där sägs att lärarutbildningen ska vara en akademisk yrkesutbildning. Lärarutbildningen ska präglas av långsiktighet, professionalitet, effektivitet och hög kvalitet. Den ska vidare ge blivande lärare en gedigen grund som under yrkeslivet byggs på med kontinuerlig kompetensutveckling tala om livslångt lärande! Lärarutbildningens attraktionskraft och status behöver höjas. Jag har inte funnit någon här som säger emot direktivens relevans i sammanhanget. Tvärtom är vi överens om detta. har jag uppehållit mig , men hur ser det ut i nutid? Vi har olika bilder, och vi får lätt en snuttifierad bild av helheten. Låt oss därför titta på hela sammanhanget. Jag skulle vilja exemplifiera med golfspelaren som måste föra sin klubba bakåt lite grann för att få sving på bollen så att den förflyttas framåt. Det var någon som efterfrågade framtiden. Den nya lärarutbildningen är en ordentlig sving mot framtiden. Vi sätter in den i ett sammanhang. Den ingår i förändringen, reformeringen, av universiteten och högskolorna. Jag kan lova att systemet med kvalitetsresursfördelningen kommer att kicka upp lärarutbildningen väsentligt. Lärarutbildningen blir nämligen akademiserad, som en utbildning bland alla andra utbildningar. Dessutom har vi lärosätenas autonomitet. kan lärosätena själva plocka in de delar, inte minst inom den utbildningsvetenskapliga kärnan, som man finner är väsentliga. Lärarutbildningen ingår i forskningspropositionen. Vi har avsatt pengar till forskningsskolor, till , till fakultetsanslagen allt detta för att kicka upp lärosätenas utbildningar. Snälla vänner, gör inte lärarutbildningen till någon speciell utbildning, för det är detsamma som att vi inte accepterar att den är akademisk. Låt den få vara en utbildning som alla andra, med samma tillgång till forskningsmedel som andra. Till s-gruppen vill jag säga att jag var en av förkämparna för att skulle bli ett ämnesråd. Redan när den tillkom 1998 sade Socialdemokraternas dåvarande utbildningsminister ett absolut nej till detta. Man kunde inte tänka sig att utifrån den grund som kommittén var byggd på göra det till enskilt ämnesråd. Nästa mandatperiod var utbildningsminister. Även han sade nej till detta eftersom man var tvungen att bredda det hela. Men kära ni vad är det vi har gjort i propositionen? Jo, vi har breddat det. Vi har tydligt talat om att vi behöver kunskap på olika sätt. Det handlar till exempel om hjärnans funktion. Är det inte viktigt hur våra hjärnceller fungerar för att vi ska förstå hur vi kan anpassa utbildningen och lära oss utifrån det? Det är väl jättebra att vi breddar det. Då kanske nästa steg blir ett ämnesråd. Vi har verkligen inte lyft bort forskningen; det får ni inte säga. Någon sådan särbehandling har vi inte genomfört. Tvärtom finns lärarutbildningen nu i det absoluta sammanhang där den ska finnas. Vi har en reformering av svenska universitet och högskolor och deras forskning. Vidare har vi den i skollagen. Vi har den hela vägen. Det lärosäte som inte ger pengar till forskning om lärarutbildning får fundera på hur pass vetenskapsförankrad den är. Ska den lärarutbildningen ha kvar examensrätten? Då får man ju ta hela det här tillsynsförfarandet. Men får vi se var lärarutbildningen är viktig och var vi får den bästa kvaliteten. Våra barn är, precis som ni alla har sagt, värda den absolut bästa kvaliteten på lärare. Och det behöver vi ha på våra lärarutbildningar. Men vad är en bra lärare? Jag ska tala om vad jag tycker är en bra lärare. Det är en lärare med ett varmt hjärta som har känsla för våra barn, som vill ge engagemanget och det där extra. Det är en lärare med en fast hand som vågar visa vilka normer och värden som gäller, som vågar peka ut vilken väg man behöver gå för att utbilda sig och som vågar motivera barnen att lära sig. Sedan handlar det om en vass hjärna. En lärare som är kreativ vill kanske ta ett break och forska vidare inom ett område för att det är viktigt. Detta tror jag är jätteviktigt för framtidens lärare när det gäller att möta det uppväxande släktet. Det är det, mina vänner, som vi ska satsa stenhårt på. Vi borde ha använt dubbelt så till den här debatten, fru talman, av den enkla anledningen att det är framtiden vi talar om. Det gäller de barn som utvecklas . Det är de här lärarna som vi nu ska börja utbilda. Vi talar om det ansvar som vi som beslutsfattare har inför kommande generationer och inför framtidens samhälle. Då behövs det här. Jag är jätteglad för att vi har en lärarutbildningsproposition som vi i vårt betänkande kan tillstyrka. Det kan vi göra med en bred överenskommelse mellan opposition och majoritet, för det är trots allt inga hårresande kioskvältare som oppositionen har skrivit i sina reservationer. Det är några missförstånd, som jag kan tolka, och några nyanseringar. Men vi kan gå till beslut om en lärarutbildning som är bra, som kommer att gynna framtidens skola och som kommer att gynna framtidens lärarkår. Vi höjer verkligen statusen på yrket. Och detta gör att vi också kommer att gynna forskningen inom det här området, som behöver initieras och utvecklas ännu mer. 72 () replik: Det är bra att börjar med att konstatera att vi inte står så långt ifrån varandra i den här frågan, ungefär som var inne på. Vi har poängterat att vi inte vill avslå den här propositionen, men vi vill förbättra den. Det har framgått med tydlighet. Det är bra med den ingången i debatten, tycker jag. Sedan hämtade du en bild från golfens värld. Jag försöker spela golf; jag fuskar lite. vet alla golfare att det är väldigt lätt, när man gör den där svingen och klipper till bollen, att det blir en slice in i skogen eller en hook in i skogen. Jag är rädd för att det är precis det som ni gör. Ni slår slicar och hookar. Den här propositionen borde förbättras. Jag säger som att vi skulle ha kunnat hitta förbättringspunkter och kunnat gå fram med ett enat förslag för lärarutbildningens bästa i . Tyvärr blir det inte så. När det gäller forskning hade utredaren bra förslag angående den utbildningsvetenskapliga kommittén och mer pengar. blir det inte mer pengar från den borgerliga regeringen till den kommittén, och ställningen stärks inte heller, vilket vi vill och har skrivit i vår motion. Det kan jag beklaga. För inte så länge sedan kom propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor. Där talas det om avregleringar och inte detaljstyrningar. har vi fått en lärarutbildningsproposition som går åt precis motsatt håll. Det är mer regleringar och mer detaljstyrningar. Jag skulle kunna läsa upp flera citat ur propositionen där det sägs att det behöver styras mer, regleras mer. Hur kommer det sig att ni ena veckan lägger fram en proposition som talar om frihet och avregleringar och att det sedan kommer en proposition som säger precis tvärtom? 73 () replik: nämner det här med detaljstyrning. Jag har hört i debatten om hur man vill ha mer. En av era reservationer innebär att ni vill ha mer av tydlighet inom den utbildningsvetenskapliga kärnan, till exempel. Då kan ni läsa på s. 37 i propositionen. Där står det: Den närmare bedömningen av vilka kurser, och innehållet i dessa, som bör ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan bör vara de anordnande lärosätenas ansvar. Här har vi väl ingen detaljstyrning? Det är precis tvärtom. Det blir lite förvirrat. Socialdemokraterna har velat detaljstyra, och man vill göra det också här. lägger ni på oss att vi detaljstyr. Jag skulle kunna ta upp många fler exempel på att vi överlåter till lärosätena att anordna dessa kurser. Vi överlåter till lärosätena att avgöra vad som ska ingå i detta. Det ingår i våra autonomiseringsambitioner, som vi också kommer att ha en proposition om , som ska diskuteras här i kammaren. Egentligen är det alltså tvärtom. Vi detaljstyr inte mer än vad vi tycker behövs när det gäller riktlinjer för en verksamhet som är lagstadgad ute i samhället. Jag håller alltså inte med om detta. Däremot förvånar det mig att hävdar att det är detaljstyrt för att man talar om examina, examinationer och så vidare. När har detta startat i så fall? Jag tycker att det är bra att vi har fått en balans när det gäller vad som ska styras och inte styras, fru talman. 74 () replik: Då vill jag också citera två saker ur propositionen. På s. 8 står det uttryckligen att lärarutbildningens innehåll ska regleras tydligare. Ungefär i det sammanhang där hämtade sitt citat står det och det handlar om den utbildningsvetenskapliga kärnan så här: bör regleras tydligare. Det finns fler exempel på detta, och jag har hört företrädare för den borgerliga majoriteten säga: Ja, det behövs detaljstyrning just . säger inte riktigt så. Det är en splittring bland er. Det är precis som att ni har en autonomiutredning som säger si och en lärarutbildningsproposition som säger så. , ordförande i , och , ordförande i , har skrivit en liten artikel och talat om just detaljstyrningen. Det här säger i alla fall lärosätenas företrädare till mig. Det blir för mycket detaljstyrning. Det är ett hot mot den akademiska friheten. Jag tror att detta beror på att ville ha det här området för sig själv och tog det från högskoleministern. Han älskar att peka med hela handen. Men jag förstår inte varför det ska detaljstyras så mycket. Kan ge ett bra skäl till det? 75 () replik: Vi ska börja med att nämna de här personliga delarna. Man bygger upp teorier. Det är ett sätt att möta verkligheten. Men det här är betydligt viktigare än att fundera på varför det står si eller så och varför det har tillkommit. Låt mig i stället gå ! Då fick hela den utbildningsvetenskapliga kärnan, den typen av kurser, finnas inom ramen för något som kallades för basgruppsverksamhet. Jag ledde själv basgrupper och hade möjligheter att följa upp. Då skulle varje lärarlag inom lärarutbildningen komma överens om vad som skulle tas in där. Då förstår vi själva att det blev rätt olika över landet i olika ämnen. Det här tillsammans med att jag läser er reservation om att det inte är en tydlig hand det gäller genusperspektivet, hbt-frågorna och ett antal andra frågor gör att det blir lite förvirrat. Vi har riktlinjer för områden som ska finnas. Det är bra. Sedan är det upp till lärosätena att bestämma ytterligare. Är inte det en rimlig styrning? Övertolkar vi inte när vi talar om detaljreglering, åtminstone i just det här avseendet? Jag tycker att det är en övergripande styrning som kan behövas. Vi hade under skolminister en diskussion om Värdegrundsåret och vikten av att lyfta in värdegrunden. har vi den som får komma in på olika sätt i den utbildningsvetenskapliga kärnan. På det viset har man lyft in olika ämnen. Lärarutbildare är inte korkade på något sätt. De vet vad som behövs. 76 () replik: Jag vill uppehålla mig lite kring utbildningens kärna. Det är bra att vi har kommit in på den diskussionen. Det har varit för lite av det i den här debatten. Jag reagerar på att säger att det här kan vi väl lämna lite öppet. Jag tycker inte att man kan lämna lite öppet om man ska inkludera alla barn i skolan eller inte. Det behövs kunskap. Det behövs vissa perspektiv som vi har blivit uppmärksammade på. Det gäller till exempel elever med funktionshinder. Det behövs kunskap kring det. Jag vet inte hur man har fått rapporter om hur skolan konserverar könsrollsmönster. Då behövs det kunskap för att kunna bryta det. Det är en viktig del i utbildningens kärna. Det kanske blir bättre när det gäller digital kompetens med framtida lärare som kommer och själva har erfarenhet. Men vi har kunnat se att det har funnits brister i den digitala kompetensen hos många lärare. Det är naturligtvis därför det är viktigt att ha med ett sådant perspektiv. Det handlar om hållbar utveckling, om homo- och bisexuella och om transpersoner. Vi vet att man i läromedel ser det som ett problem att vara homosexuell eller bisexuell. Att vara transperson finns inte ens. Det är därför de perspektiven är viktiga om vi vill ha en förändring. Vill vi ha det kvar som det är behöver vi inte ha med det. Jag menar att vi inte kan lämna det öppet om det är viktiga eller inte viktiga perspektiv. Det är klart viktiga delar som varje lärare måste ha med sig. Sex- och samlevnadsundervisningen måste bli mycket bättre och integreras i fler ämnen. 77 () replik: På s. 37 i vårt betänkande står det att regeringen bedömer att frågor som jämställdhet, tillgänglighet och rättigheter för elever med funktionsnedsättning, hållbar utveckling och sex och samlevnad bör rymmas inom den utbildningsvetenskapliga kärnan liksom också generella kunskaper om de övriga områdena som skolans värdegrund, etcetera. Jag tycker att det är jättesynd om vi i den här debatten inte tittar på vad det är som står, vad vi har fått med egentligen. Det här finns med. Det är en komplex verklighet vi lever i. I lärarutbildningen ska man få kunskaper, och inte bara för att ha dem själv som i många andra utbildningar utan också för att förmedla dem vidare. Hela det spektrumet finns i lärarutbildningen på många olika sätt. Det är bara att läsa innantill. Låt oss inte när vi har en jättebra produkt gå ut med felaktiga bilder så att våra lärare, lärarutbildare, barn och föräldrar tappar modet. Här har vi jobbat intensivt med människor. Remissinstanser har sagt sitt och kommit med förslag. Det har hanterats och beretts. Vi har en produkt. Vi ska väl ändå inte vara orsak till att man ska tycka illa om den verklighet som ska bära upp vårt samhälle i stor grad. Jag tycker att skolan är en institution som i hög grad bär upp det. De här områdena finns. Därför tycker jag att det är viktigt att vi inte påstår att de inte finns och frågar varför de inte finns. Däremot tycker jag att många av de här områdena behöver utforskas vidare. En av de delar som vi fortfarande behöver, om vi tittar ut över hur det ser ut i samhället, är värdegrunden. Det handlar om att det blir en tydlig värdegrund, den värdegrund som vårt demokratiska samhälle vilar på. 78 () replik: Jag har läst hur man har svarat på den motion som vi har skrivit angående utbildningsvetenskapens kärna. Man har inte tagit till sig det. Det står på s. 15 och 16 i betänkandet. Precis som säger här lämnar man det öppet. Det är det jag menar. Man kan inte lämna öppet om man ska inkludera alla elever eller inte, om man ska tillgodose alla elevers behov för att alla ska kunna ta del av undervisningen. Det är inte okej att vi fortfarande 2010 har en skola som så hårt sätter in oss i olika könsrollsmönster. För att kunna bryta det behövs det redan från förskolan att lärarna där har kunskap om genus. Vi behöver göra många andra förändringar, men om vi bara ska prata om lärarutbildningen är detta väsentliga förändringar som behövs. Tyvärr negligerar man det. Det kan finnas med. Det kanske till och med bör finnas med. Men man lämnar det öppet. Om vi ska ha en skola för alla där alla har rätt till kunskap behöver vi vara mycket tydligare än vad och regeringsföreträdarna är. 79 () replik: Jag utgår från att min motpart här inte upplever skolan, lärarutbildningen och den här reformen på det viset. Det bedrivs ett oerhört arbete för att se varje elev, för att varje elevs behov ska bli tillgodosett. Det står i vår skollag att man ska se till varje elev. Vi ska inte ge den bilden att vi inte gör det . Vi stärker det dessutom på det sätt som man ute i professionen tycker att det behöver göras på. Att det kan tas upp i utbildningen är en ytterligare styrka. Sedan har vi alla de forskningsprojekt som handlar om detta. Vi har kompetensutvecklingen som också i hög grad handlar om att se varje elev oavsett en rad kriterier. Det är synd att ge den bilden, för det finns och det förstärks i den här lärarutbildningen. Med det vill jag säga att jag fortfarande kan tycka att vi behöver se igenom det ytterligare och sitta och samtala om vad den här reformen innebär. Är det verkligen på det sättet? Eller kan vi uppfatta det skrivna ordet lite bättre? Överläggningen var härmed avslutad.