prot · GX09107 · 2010-04-21 00:00:00 — Också av rena rättviseskäl tycker jag att detta är en rimlig åtgärd. För det tredje: Om vi ska konkurrera, inte som ett låglöneland, inte som ett lågprisland, inte som ett gratisland, när det gäller studenter måste denna åtgärd vidtas. Framtiden och utvecklingen kräver det om vi vill hänga med kvalitetsmässigt. Om vi vill ha en Nobelmiddag där vi för en gångs skull kan fira svenska Nobelpristagare måste vi satsa på kvalitetshöjande åtgärder inom högskola och forskning. 73 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Det är intressant att lyssna på argumentationen om varför studenter som kommer till vårt land kommer att försämra kvaliteten. Jag vill fråga varifrån hon fått enkätundersökningen. Finns det belägg för detta, och varför har i så fall inte vi andra fått enkätundersökningen som säger att utländska studenter endast kommer hit för att utbildningen är gratis? Varför skulle utländska studenter från så kallade tredjeländer och tredje världen, men inte de som kommer från länder inom EU, medverka till sänkt kvalitet i högskolor och universitet? Det är en fråga till en folkpartist som är liberal och pratar mycket om principer, solidaritet och så vidare. undrar jag om det bistånd till demokratisk samhällsutveckling och minskade klassklyftor i andra delar av världen som man har kommit överens om. Varför ska biståndet användas till utbildningar här i för studenter från vissa länder? Hur kan man acceptera att detta sker? Biståndet ska gå till massorna, inte till enskilda individer. Det är också en fråga som jag skulle vilja ha svar på. 74 () replik: Om inte hade infört folkskolan när vi gjorde det hade vi inte varit skymten av det vi är , tror jag. Utbildning är den absolut bästa motorn till utveckling i ett samhälle. För mig är det självklart att utbildning också är en del av biståndsarbetet. Det är bra att människor får komma hit och skaffa sig en bra utbildning. Vissa kan inte göra det i sitt hemland av olika skäl. Den bästa hjälp vi kan ge är väl att se till att de får komma hit till och få utbildning. Det gör vi genom detta studiemedelssystem. har det inte varit möjligt. Har man inte kunnat skaffa till sitt uppehälle själv har man visserligen kanske fått komma hit och studera, men man har då inte kunnat leva här i vilket fall som helst. Vi har infört det här stipendiesystemet för att garantera att de tolv prioriterade länderna ska ha en gräddfil vi kan kalla det så till utbildning i . Det tycker jag är helt rätt och riktigt. Amineh Kakabaveh från står och säger att den främsta konkurrensfördelen svenska högskolor har är avgiftsfriheten. Hon har fått möjlighet att rätta sig eller vinkla om det på något sätt, men ändå kommer det glasklart. Det måste då betyda att en student från ett annat land väljer det som är gratis, inte för att det har bäst kvalitet utan bara för att det är gratis. Låter inte det lite märkligt? Låter det inte som att Amineh Kakabaveh skulle kunna ändra det? Därför säger vi att vi måste förändra kvalitetssystemet i högskolan. Det är inte den enda enskilda åtgärd vi vidtar. Vi har ett helt batteri av olika insatser inom detta område för att höja kvaliteten vid högskolor och universitet, så att inte de utländska studenterna när de ska välja vart de ska åka för att studera tänker: Vi tar det land som är gratis, inte för att vi tycker att det är bra, utan för att det är gratis. 75 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Tala klarspråk, ! Så här är det, som du vet: Hur vi än vänder och vrider på saken är ett litet land, och språket är väldigt litet. Den som kommer från en annan del av världen måste läsa på ett annat språk för att kunna förstå det som studeras här, och det är engelska. Den enda möjligheten att komma har funnits genom att det varit avgiftsfritt. kommer inte studerande som är av högre kvalitet, utan det är de rika som kan betala som kommer. Så är det. Den uppfattningen står för. Svara på frågan också, i stället för att hacka på saker och ting som jag har förklarat ! Detta har olika vinklingar. Självklart är det så. Som politiker måste vi argumentera utifrån olika aspekter. En aspekt är ideologisk. För oss är det ideologiskt. Vi vill inte ha de rikaste. Vi vill ha kvaliteten från alla som kan bidra. När det gäller biståndspengarna: Självklart är det viktigt med utbildning och att satsa på andra delar av världen som inte har möjligheterna. Man får bistånd för att utveckla skolor inom sitt eget land. Detta har du inte heller svarat på, men det är viktigt att komma ihåg. Bistånd skickas för att man ska utveckla massorna, inte en eller två personer. Det är också en viktig aspekt i det hela. Jag får heller fortfarande inte svar på varför kvaliteten är sämre och vad är det för påhittad argumentation. 76 () replik: Det måste vara någon typ av förbistring. Jag tror inte att vi förstår varandra över huvud taget i denna fråga. Jag upprepar gärna: Vi kan inte bjuda alla på gratis utbildning om vi vill hålla hög kvalitet i det svenska utbildningssystemet. Det går inte. Det klarar vi inte av. Vi vill se till att de som har störst behov ska få lättare tillgång till utbildningssystemen i . Det kan inte ha någonting emot. Vi vill dessutom se till att de som är mest konkurrenskraftiga och har specialkunskap också ska komma in, så att vi kan höja spetskompetensen på forskning och utbildning i . Det kan inte heller ha någonting emot. Vad vi vill göra med detta är att bredda utbildningen och se till att högskolor och universitet får bättre resurser, att vi får hit de vassaste hjärnorna och att vi får hit studerande från de tolv länder som vi främst har riktat våra biståndsmedel mot. Det är alltså en bredare utbildning för massorna som det är ett lyft. Vi vill komma upp igen på spetskompetensnivå. Jag säger det igen: Jag tycker att Nobelmiddagar är fantastiska, men det hade varit ännu roligare om vi fått se en svensk vinnare av också, därför att vi har så hög kvalitet både på dem som är i utbildningssystemet och på utbildningssystemet som sådant. Det är detta som den här alliansregeringen unisont står bakom och arbetar för, medan ni har tre olika alternativ, och de som står för det första av dessa tre alternativ vill inte ens vara här i kammaren och debattera det som ni andra två tycker är så oerhört viktigt. Vi kommer nog inte att komma överens i denna fråga. Men i alla fall kan vi vara överens om att vi vill ha ett rejält lyft för högskolan och universiteten och se till att studerande från de länder som vi riktar oss mot specifikt ska få lättare att ta sig hit och studera. 77 (): Jag vill gärna börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Det är ett alldeles utmärkt betänkande, efterlängtat av både Alliansen och hela universitets- och studievärlden. Det är härligt! Jag vill också gärna konstatera att det glesnar på vänsterkanten i kammaren. Jag ser det naturligtvis som en politisk vision och en bekräftelse på hur framtiden ser ut. Det har vi i och för sig ingenting emot. Inledningsvis vill jag passa på att understryka att det finns en viktig princip i det här betänkandet som vi i Alliansen har varit väldigt noga med att slå fast. Det gäller det berömda avgiftsspöket, som det viftas med från vänsterkanten gång på gång, det vill säga att det här skulle vara det första steget mot att avgiftsbelägga även övriga studenter, som kommer från eller . Det finns inte något skäl till den oron. Mina kolleger har sagt det, men jag vill understryka detta. Det är inte aktuellt, varken nu eller . Avgiften gäller studenter från länder utanför EES-området och . Vi har en annan fråga som vi har drivit minst , och det är det principiellt riktiga i att avgiftsbelägga just studier för studenter från så kallade tredjeländer. Tredjelandsstudenter bidrar på en rad olika sätt till svensk högre utbildning och forskning och till det svenska samhället i stort. Den mångfald av erfarenheter och kunskaper som skapas genom tredjelandsstudenternas närvaro höjer kvaliteten i den högre utbildningen. Internationellt präglade utbildningsmiljöer speglar också i hög grad det sammanhang som många studenter kommer att möta senare i arbetslivet. Det här är enligt oss goda argument för att slå in på den linje som vi har att besluta om . Vi beslutar att en viss avgift kommer att tas ut. Men vi avsätter också medel i form av stipendier för tredjelandsstudenterna. Vi inrättar det nya stipendiesystemet som omfattar och ska riktas till särskilt kvalificerade studenter från länder som har långsiktigt utvecklingsarbete med. Det ska täcka både levnadskostnader och studieavgifter. Detta är väldigt viktigt inte minst för att mota de argument som har framförts här från vänsterkartellen tidigare. Vi tycker inte att det bara är rika barn som ska komma till som det tidigare ha varit. Vi tycker inte heller att det är bra att de bara ska leva på nudlar. Det är inte bra att ha det på det sättet. Vi vill att alla som har intellektuell kapacitet ska ha möjlighet att komma till och ha rimliga levnadsvillkor. Det vill vi försäkra oss om genom det nya stipendiesystem som vi nu inrättar. Stipendierna kommer dessutom att fördelas via , vilket gör det rättssäkert. Det är inte hipp som happ och på måfå, utan ett klokt och genomtänkt system. Det andra nya stipendieprogrammet som riktar sig till särskilt kvalificerade tredjelandsstudenter utanför EU och EES ska inte täcka levnadskostnader utan enbart studieavgiftskostnaden. ska programmet omfatta , och stipendierna ska fördelas via en myndighet till universitet och högskolor som sedan distribuerar stipendierna till studenterna. Det är ett väldigt bra och genomtänkt system. Däremot är de positiva effekterna i allmänhet inte ett argument för en allmän avgiftsfrihet för alla som önskar studera i . Tvärtom är den allmänna avgiftsfriheten ett trubbigt instrument som inte ger någon möjlighet att styra hur stora kostnader tredjelandsstudenterna tar i anspråk. I har den totala andelen inresande studenter trefaldigats och är större än andelen utresande svenska studenter. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i under /08. Gruppen fritt inresande studenter de brukar kallas free movers har nästan fyrdubblats . Knappt 10 000 av de fritt inresande studenterna /08 kom från länder utanför EES och . Av dessa kom från . En allt större andel av grundutbildningsanslagen används för utbildning av tredjelandsstudenter. /08 uppskattade regeringen att ca användes till det, som också mina kolleger har nämnt. Den snabbt ökande omfattningen av antalet studenter samt behovet av fler utbildningsplatser och stärkt kvalitet är enligt regeringen skäl för att anslaget till utbildning och högskolor bör avlastas dessa kostnader. Det är ganska rimligt. Vi har nämligen till skillnad från vänsterkartellen en budget som ska hållas. Vi har inget fritt fall uppåt när det gäller andelen medel som fördelas. Vi har en budget som ska hållas, och vi vill också respektera det. Där finns det en begränsning för en seriös utbildningspolitik. Högre utbildning är strategiskt viktig för vår gemensamma framtid. förmåga att bevara och utveckla välfärden är till mycket stor del beroende av vårt lands förmåga att hantera kunskap. En välutbildad befolkning är helt central för ett land som vill hävda sig i en starkare global konkurrens. Här i kammaren har det sagts väldigt mycket klokt från en enad allians. På vänstersidan noterar vi att socialdemokraterna över huvud taget inte vill debattera den här frågan. Man kan misstänka att det beror på att deras kolleger i den så kallade vänsterkartellen har så spretiga förslag att man vill undvika att debattera den här frågan. Det kan jag förstå, eftersom de tycker som vi. Det brukar de inte vilja erkänna alltför öppet. Vänstern vill att det ska vara gratis, och vill att det ska vara gratis men med avgifter. Det har vi också hört tidigare. När jag tidigare lyssnade på debatten funderade jag ganska mycket. Har ni i över huvud taget något tak när det gäller utbildningsanslagen? Finns det någon övre gräns? Detta är en kostnad som har eskalerat. Det är allt fler studenter som kommer till . Har ni över huvud taget någon övre gräns för hur många studenter från länder utanför som får, kan eller ska komma? Eller är det så att utbildningsanslaget för svensk universitets- och högskoleutbildning kan svälla precis hur mycket som helst? Vi har tidigare hört att gratis tydligen är det bästa. Vi har här tidigare understrukit under debatten att svensk högskole- och universitetsutbildning har en kvalitet i världsklass. Vi kommer att bli ännu bättre och ännu spetsigare. Vi vill erbjuda de studenter utanför EES-området som har de skarpaste hjärnorna och inte de största plånböckerna att komma hit till . Jag yrkar än en gång bifall till utskottets förslag. 78 () replik: undrade här senast över om det finns någon övre gräns för utbildningsanslaget för . Jag ska svara, eftersom jag tycker att det är trevligt att svara. Om hade bemödat sig med att läsa vårt alternativa budgetförslag så hade hon sett att det finns en summa för utbildningsanslaget. Det är vad vi föreslår. Däremot har vi aldrig sagt att utbildningsanslaget aldrig någonsin får överstiga ett visst antal kronor. Det är inte ett bra sätt att driva politik. Givetvis anpassar man efter hur situationen ser ut. nämnde att förslaget var efterlängtat av allianspartierna. Det är möjligt, eftersom det dragit ut . Det tog lite tid att få fram det. Jag kan förstå om ni möjligtvis har längtat. Hon hävdade också att det var efterlängtat från hela studievärlden enligt ett citat. Jag undrar om verkligen menar det, eller stod hon och sade någonting hon inte menade? Omfattar den studievärld där alla går och längtar efter förslaget till exempel studenterna? Tycker de att det är bra? Omfattar studievärlden alla universitet? Det är att förvränga fakta att säga att det är efterlängtat. Det är snarare så att man i högskolesektorn är mot förslaget. Jag vill också passa på att säga någonting om avgiftsspöket. Vi säger inte att ni föreslår att införa det. Vi säger bara att ett första steg rimligtvis är att införa det för utländska studenter. Finns det något land som har studieavgifter för inhemska studenter som inte har det för utländska? Det skulle i sådana fall vara väldigt bra att veta. Det är klart att det är ett första steg. Sedan hoppas jag och tror att vi inte någonsin kommer att ta några fler steg på den vägen. Men det är en helt annan sak. 79 () replik: har tidigare under debatten varit väldigt noga och tydlig med att understryka att när vi läser reservationer ska vi inte fastna i detaljer. Vi ska inte bry oss om det står miljöteknik och att man ska slussa studenterna från upp till , eftersom de kommer att trivas bäst där när de läser miljöteknik. Sådana små detaljer ska vi inte fastna i. Jag vädjar till att applicera just det uttrycket på det jag säger. Fastna inte i detaljer om jag nu säger alla i högskolevärlden. Jag kan möjligen modifiera det så att det inte uppstår några missförstånd, och säga att en stor del av högskolevärlden och en stor del av studenterna har efterfrågat detta. Då hoppas jag att vi är överens och vet vad vi har sagt och gjort och inte fastnar i detaljer. Det är viktigt att man inte gör det. Min uppfattning är att det här är efterlängtat. Jag har, precis som mina kolleger och antagligen också , rest runt och pratat med många utbildningsanordnare, högskolor och universitet där man har vädjat till oss att införa detta. Svensk högskole- och universitetsutbildning har så vass spets och hög kvalitet att man är övertygad om att detta inte är något stort problem, även om man kanske behöver vässa sin marknadsföring. Det här kommer de att lösa. Svenskt utbildningsväsen kommer inte att tömmas på utländska studenter bara för att vi inför detta. 80 () replik: Det är skönt att höra att åtminstone är övertygad om att vi inte kommer att få en situationen liknande den i där det tömdes på studenter. Jag kan bara hoppas att det blir så. Det är inte ett bra sätt att hantera kvalitetsfrågor att hoppas att det inte blir som det har blivit på andra ställen där man har gjort precis likadant. Det är inte ett rimligt sätt att hantera kvalitetsfrågorna i högre utbildning som internationaliseringen faktiskt är en del av. Vi har hört många prata om mångfalden. Jag håller med om att vi inte ska fastna i detaljer, men jag tycker att det är olyckligt att uttrycka sig som att det gäller alla. Det är ju inte en detalj. Det är trots allt ett ganska stort uttalande. Jag tycker visst att ni kan få läsa detaljerna i våra reservationer. Jag menade bara att majoriteten måste läsa dem korrekt. Därför hade jag med mig betänkandet och läste upp ur det så att det var tydligt vad som stod där. Hur man definierar en stor del är svårt att säga. Jag skulle säga att majoriteten av människorna i högskolevärlden är emot det här förslaget. Det är den uppfattning jag har fått, även om det inte har gjorts någon granskning av det. Kan inte ändå hålla med om att det här är ett första steg om man vill införa avgifter för inhemska studenter? Jag är glad att ingen just nu driver det, men det har skett i en massa andra länder. Det är problematiskt. Det hoppas jag att vi kan vara överens om. 81 () replik: säger att det finns relativa begrepp i debatterna. Det kan man välvilligt hålla med om. En stor majoritet och vissa är ju relativa begrepp. I det lägger vi vad vi vill. Jag vill understryka att vi är väldigt glada för att vi har inrättat ett stipendiesystem. Det innebär att fattiga studenter med hög intellektuell kapacitet och med dåliga möjligheter att ta sig till och ta del av vår utbildning som har världsklass kommer att ges möjlighet till det via stipendier. Jag är otroligt glad för det. Jag tror inte att de behöver leva på nudlar, vilket de tydligen har gjort fram till nu enligt er beskrivning. ger vi dem rimliga villkor enligt ett klokt stipendiesystem. Jag är stolt och glad för det. Jag vill hur som helst understryka att det inte inom Alliansen och bland kristdemokrater finns några som helst signaler eller ambitioner att införa avgifter för de svenska studenterna. Vad , och Socialdemokraterna har i bakfickan kan jag inte gå i god för, men det är solklart vad vi tänker och vilken vår ambition är: Inga avgifter för svenska studenter. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Kommittéberättelse 2010 m.m. Föredrogs betänkande 2009/10:KU28 Kommittéberättelse 2010 m.m. (skr. 2009/10:103). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting Föredrogs betänkande 2009/10:KU40 Säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting (prop. 2009/10:117). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 10 § SIS II en andra generation av Schengens informationssystem Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU20 SIS II en andra generation av Schengens informationssystem (prop. 2009/10:86). 82 (): Utskottet är enigt. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag ska ge en kort presentation av betänkandet. Det handlar om SIS II, andra generationen av Schengens informationssystem. Varför behöver man en andra generation? Den gamla generationen är föråldrad och har inte den kapacitet som krävs för att inhämta information runt om i . Nya uppgifter ska läggas in. Vad innebär då det nya systemet? Det innebär att vi kan få en mycket bättre effektivitet i brottsbekämpningen i . Det är oerhört viktigt i den internationaliserade värld vi lever i. När det inte är aska i luften tar man sig från en plats till en annan . kunde det ta dagar, ibland veckor, att röra sig över världen. Förslaget SIS II innebär också, vilket är av yttersta vikt, ett stärkt skydd för den personliga integriteten. Det finns bestämmelser som ska ge en bättre kontroll av de uppgifter som registreras och bestämmelser om hur uppgifterna ska hanteras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Straffrättsliga åtgärder till förebyggande av terrorism Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU22 Straffrättsliga åtgärder till förebyggande av terrorism (prop. 2009/10:78). 83 (): ska vi debattera frågan om straffrättsliga åtgärder till förebyggande av terrorism. Det är justitieutskottets betänkande 2009/10:22. Vi i har en gemensam reservation med . Jag yrkar bifall till denna reservation. När vi tittar på vad det är för typ av brott som ska beivras är det viktigt att förstå att brottskategorin terrorism och annan allvarlig brottslighet är den grövsta i samhället, och den ger också de längsta straffen. När det gäller sådana här brott är det mycket viktigt att lagstiftningen är tydlig och överblickbar och att det inte finns utrymme för godtycklighet. Det är därför mycket olyckligt när den föreslagna lagstiftningen ser ut att leda i rakt motsatt riktning. Lagstiftningen är inte bara oklar utan lämnar i högsta grad utrymme för godtycke. Jag ska i det följande beskriva vilken form av godtycke som vi i ser och som det redan har funnits många exempel på. För det första gäller det frågan huruvida en helt ny lag bör införas eller ej. Vi anser att det är självklart att alla brott som handlar om terrorism ska vara samlade i ett sammanhang. Det är en mycket olycklig utveckling att vi nu har reglerna om dessa allvarliga brott utspridda i ett antal lagar. Därutöver förekommer konkurrens i förhållande till andra brottsbalksregler, till exempel reglerna om förberedelse och stämpling. Vi anser inte att frågan är ordentligt utredd och genomarbetad när det gäller en sådan här viktig typ av lagstiftning. För det andra gäller det rubricering av brotten. finns det en svensk lag om terrorism som definierar de subjektiva och objektiva förutsättningarna för att straff ska kunna utdömas. Genom att delar av de grundläggande objektiva rekvisiten inte finns med i den nu föreslagna lagen urvattnas begreppen och lagstiftningen försämras. För det tredje är det olyckligt med ytterligare en speciallag inom straffrätten. Det är något som man normalt sett bör undvika enligt experter på området. kom , , med en rapport som tyvärr inte fick särskilt mycket uppmärksamhet i . Det var något litet inslag i radio och någon liten notis i TT. Den heter Assessing, Damage, Urging Action, Report of the Eminent Jurists Panel on Terrorism, Counter-terrorism and Human Rights. Den är 200 sidor lång. Jag ska försöka lyfta upp vissa viktiga delar av den som jag tycker har att göra med dagens debatt. ICJ är en fristående internationell organisation som arbetar för att öka förståelsen i världen för vikten av självständiga och starka rättssystem. Den här rapporten handlar om hur många av världens länder, även de som kallar sig liberala och humana, som hotas av att rättssystemen korrumperats och förstörts av de antiterrorlagar som satts i verket , det vill säga egentligen efter . Detta sker alltså efter det att deklarationen om de mänskliga rättigheterna arbetades fram i FN. Vittnen från över 40 länder har hörts av en fristående panel. Resultaten är i och för sig inte särskilt överraskande, men omfattningen av dem är väldigt intressant. Den fria världen har satt sig själv i en strypsnara i strävan att bekämpa terrorismen. Detta är ett brott som riktar in sig på grunden för vårt demokratiska samhälle och därför också bör hanteras på ett sådant sätt att vi i vår strävan att bekämpa det klarar av att hålla de linjer som är oerhört viktiga, det vill säga att vara en repressiv stat och en stat som har respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna men ändå lyckas motarbeta och stoppa terrorism. Panelen har bland annat lyft upp den upplösning mellan militära och civila domstolar som hotar rättsordningen i flera länder. Man har framför allt pekat på . Jag vill ta upp hur bedömningen i har påverkat att vi har ett sådant här betänkande här i kammaren. har förmått flera andra stater i västvärlden att införa liknande lagar som de själva har.