prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — Den turkiska processen är en av de största och allra viktigaste av dessa reformprocesser. I allt väsentligt går det framåt, men sedan har vi blockeringar inom Europeiska unionen vad gäller olika kapitel som klart komplicerar det hela icke oväsentligt. 103 (M): Jag tackar för svaret. I ljuset av det sagda undrar jag hur utrikesministern ser på framstegen när det gäller just mänskliga rättigheter i och de pågående massprocesserna mot kurder framför allt. Den eländiga § 301 om förtal av turkiskheten har också drabbat en kurdisk människorättskämpe som höll föredrag för oss i detta hus om just detta. En av åtalspunkterna mot honom är just att han har förtalat i detta hus. 104 Utrikesminister (M): Detta är en del av den förändringsprocess som pågår i där man går bort från en äldre extremkemalistisk definition av vad är, där kurdiskhet över huvud taget icke fick förekomma, till en mer modern europeisk definition av en nation. Det kurdiska språket är nu tillåtet. Den kurdiska identiteten är erkänd, men det finns kvarvarande strukturer som kämpar mot detta. En begränsad konstitutionell förändring har genomförts nu efter en folkomröstning och efter en betydande diskussion som tar upp en del av de här problemen. Men behöver en helt ny författning som ersätter den gamla författningen som tillkom under en militärdiktatur. Det är vår förhoppning att det arbetet inte bara ska accelerera utan fullföljas relativt snabbt efter det parlamentsval som man räknar med att hålla . 105 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till statsrådet . Frågan gäller statsrådets uttalande om att det ska finnas en rad nya skrivningar i den nya skollagen om vilka krav som ska ställas på verksamheter som inte är förskola och att detta skulle ha fått ett helt eget avsnitt i den nya skollagen. Är det så? Jag har svårt att hitta den här skrivningen. När det gäller de så kallade dagmammornas utbildning eller erfarenhet sägs det att de ska ha en utbildning med inriktning mot barn eller erfarenhet av att arbeta med barn i de åldrar som gäller. Den nya lagtexten är således exakt likadan som . Den nämner fortfarande utbildning eller erfarenhet. Med nu gällande lag kan man tolka detta så att erfarenhet av egna barn skulle vara tillräckligt. Eftersom paragrafen inte ändrats i lagförslaget är den väl densamma som förut. 106 Statsrådet (FP): Tack för frågan! Den här diskussionen har pågått ett tag . Jag vet inte riktigt var missförståndet har uppstått någonstans. I den nya skollagen kommer all barnomsorgsverksamhet som inte är förskola att få egna paragrafer och egna lagar. Precis som säger har den tidigare lagen ställt krav på utbildning eller erfarenhet i paragrafen. Sedan har det inte funnits motivtexter, det vill säga propositionstexter, som berättar vad erfarenhet av barn betyder. I det här fallet förtydligar vi motivtexterna och säger att erfarenhet av barn betyder att man ska ha arbetat med barn. Jag är inte alls orolig. Den kvalitet som finns i dagens barnomsorg utanför förskolan håller hög kvalitet. De flesta, jag tror det är , är utbildade och övriga har erfarenhet av att arbeta med barn. För mig är det viktigt att vi fortsätter att värna den kvaliteten. Som ni känner till har vi infört en barnomsorgspeng, och jag vill inte att den ska användas på ett sätt som urholkar kvaliteten i den övriga barnomsorgen. 107 (KD): Jag tackar för svaret från statsrådet. För oss kristdemokrater är det viktigt att stärka familjernas valfrihet. Vi vill värna den barnomsorg som ges av dessa kloka, kärleksfulla och kompetenta dagmammorna. De har erfarenhet av barn, och många har dessutom pedagogisk utbildning. Barnen får vistas i en lugnare miljö än förskolan. De blir sedda och bekräftade. Det är ett omsorgsalternativ som efterfrågas av föräldrarna. Min fråga är: Kommer barnomsorgspengen fortsättningsvis att kunna utnyttjas av dessa av många efterfrågade och kompetenta dagmammor? 108 Statsrådet (FP): Vi har infört en barnomsorgspeng just för att vi tror på familjernas valfrihet. Vi vill gärna att familjer ska välja den barnomsorg som de anser passar deras barn bäst. går majoriteten av svenska barn i den allmänna förskolan, men det finns fortfarande drygt 20 000 barn som går i andra alternativ. För dem är det vikigt att de alternativen finns. Det är jätteviktigt att vi nu förstärker valfriheten med en barnomsorgspeng. Jag menar också att det är viktigt att skattefinansierad verksamhet håller hög kvalitet. Då kan vi inte bara ha tillsyn av barn, utan det måste kombineras med pedagogiska inslag. Det kan man inte alltid erbjuda om man inte har utbildning eller erfarenhet av att arbeta med barn. Jag tror att det är viktigt att vi är tydliga med att det inte räcker med att bara vara förälder. Det ungefär det som är budskapet i artikeln som hänvisas till. 109 (FP): Jag har en fråga till utrikesministern angående . För någon vecka sedan fick vi ta del av informationen att inte längre kräver ett stopp för bosättningsplanerna i . Det har föranlett mörka uttalanden av president . Jag hörde en radiointervju med utrikesministern där han sade ungefär att vi inte har någon fred och, som han uttryckte det, inte så mycket till process heller. Man blir därför lite bekymrad. Jag vill gärna veta vad utrikesministerns bedömning är , efter mötet . 110 Utrikesminister (M): Vi hade rätt inträngande diskussioner om detta i den europeiska utrikesministerkretsen, i EU-utrikesministerkretsen för att vara korrekt, . Det slutade med att vi antog ett mycket klart uttalande om fredsprocessen, eller avsaknaden av en sådan, i . Det baserar sig mycket tydligt på det som vi antog under det svenska ordförandeskapet och som är den kanoniska europeiska texten på detta område. Utvecklingen har varit att haft sammanträde i och förklarat att de inte ser något utrymme för fredsförhandlingar i det läge som är , innan de har garantier för att är berett att lägga fram mer realistiska förslag. Det förefaller som om arabländerna nu kommer att ta frågan till för att på ett eller annat sätt där försöka få fastställt de parametrar som kan göra det möjligt att återuppta direkta fredsförhandlingar mellan och de palestinska företrädarna. Det är det vi självfallet eftersträvar. 111 (FP): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Vi får hoppas att frågan inte dör. Många är engagerade i frågan, och jag vet att utrikesministern själv är väldigt engagerad i den. När man tar del av de senaste amerikanska kommentarerna verkar de ha stora förhoppningar på just EU. Jag vill avslutningsvis fråga om det kommer fler initiativ från svenskt håll eftersom trots allt anser att inte bara utan också EU kan spela en mycket viktig roll i frågan. 112 Utrikesminister (M): Europeiska unionen spelar en viktig roll i olika delar av detta, något som vi inte ska underskatta betydelsen av. Vi har tagit nya initiativ när det gäller Gazafrågan där vi steg för steg vill häva blockaden helt och hållet. Vi har gjort vissa framsteg vad gäller den israeliska inställningen, men we are not there yet. Vi fortsätter med det arbetet. Det andra som vi fokuserar mycket på är att hjälpa till med det palestinska statsbyggandet. Det är de europeiska länderna som huvudsakligen stöttar premiärminister i hans mycket framgångsrika arbete för att få en fungerande palestinsk statsbildning. Än så länge gäller det endast , men det kommer att utsträckas till hoppas vi inom en inte alltför avlägsen framtid. Det skapar viktiga byggklossar för den fredsprocess som vi sedan inom ramen för kvartetten, som kommer att ha ett möte , självfallet försöker stimulera. 113 (S): Jag har en fråga till näringsministern. höjs skatten på diesel med och /13 med ytterligare , alltså en sammantagen skattehöjning med . Många väljare har nog sett den borgerliga regeringen som en garant för att detta inte ska ske, men det var beslutat . Näringsministern var i valrörelsen mycket kritisk till det rödgröna förslaget till drivmedelsskattehöjningar och lovade att det inte skulle bli några ytterligare höjningar eftersom det kunde drabba till exempel transportnäringen hårt. Min fråga till näringsministern är: Hur kommer höjningen av dieselskatten med att påverka transportnäringen? 114 Närings- och energiminister (C): Jag tackar för frågan. Eftersom jag var väldigt aktiv i valrörelsen i just denna fråga är det bra att jag får svara på den. Vi var nämligen mycket tydliga med att det redan fanns fattade beslut som skulle leda till skattehöjningar. Det var därför vi avfärdade De rödgrönas förslag att lägga på ytterligare skattehöjningar. Den stora diskussionen beträffande transportnäringen handlade om kilometerskatten. Det fanns alltså ett förslag från De rödgröna om dieselskattehöjning, en kraftig sådan, och om kilometerskatt. Vi har använt koldioxidskatten som ett sätt att minska koldioxidutsläppen. fick vi en rapport från om att vi minskat utsläppen med sedan vi införde koldioxidskatten. Vi har också gjort en annan viktig sak, nämligen sänkt inkomstskatterna. Ska man kunna minska utsläppen och göra det möjligt för människorna att vara miljövänliga måste man skatteväxla. Det är det som regeringen har satsat på, och det var det som De rödgröna inte ville göra. 115 (S): Jag får tacka för svaret. Min följdfråga är om näringsministern tycker att hon och den borgerliga alliansen var tydliga i valrörelsen med att skattehöjningen redan var beslutad och skulle införas. Min uppfattning är att många inte riktigt förstod det. Inte heller tycker jag att det pågick någon större debatt om den redan beslutade skattehöjningen. 116 Närings- och energiminister (C): Det vill jag påstå att vi var. Det var precis det svar vi gav när vi diskuterade detta. Vi ville inte lägga på något ytterligare utan meddelade att vi redan hade fattat ett antal beslut som skulle komma att fasas in . Vi tyckte inte att det behövdes mer. Det var dels av ekonomiska skäl vi ville inte belasta kunder, konsumenter, mer än så dels för att vi tack vare dessa skattehöjningar lyckats få ned koldioxidutsläppen som ju är det yttersta målet med allt detta. Jag minns den diskussionen mycket väl. Det var då jag hade en debatt med . Vi redogjorde, ton för ton, hur vi ska minska utsläppen medan oppositionen talade om hur man skulle göra stora utsläppsminskningar men förmådde inte tala om hur dessa, liksom klimatförbättringar, skulle åstadkommas. När det handlar om klimatet är det till syvende och sist bara det man gör som spelar roll, inte vad man säger. 117 AMINEH KAKABAVEH (V): Enligt den nya rapporten från Delegation för jämställdhet i högskolan sorteras kvalificerade kvinnliga forskare bort inom excellensforskningen. Inom naturvetenskap och medicin får kvinnorna av medlen för excellensforskning. Ett tydligt problem är att det är äldre män, av männen är , som bedömt ansökningarna. De har rankat manliga forskare högre, trots att det finns kvinnor som har bättre meriter, liksom yngre manliga forskare som förmodligen har intressantare frågeställningar. Detta är en backlash för feminismens landvinningar i . Min fråga är därför: Vad kommer regeringen att göra för att förbättra och rätta till denna situation, framför allt så att bedömningsgrupperna ska avspegla verkligheten vid intagning av forskare till högskolorna? 118 Statsrådet (FP): Jag tackar Amineh Kakabaveh för den mycket viktiga frågan. Vi säger ofta att vi kommit långt när det gäller jämställdhet, och det är väl sant jämfört med många andra länder, men vi kan konstatera att det fortfarande finns mycket kvar att göra. För att komma åt de orättvisor som finns beroende på kön är det viktigt att vi har kunskap. Den rapport som Amineh Kakabaveh hänvisar till är beställd av Delegation för jämställdhet i högskolan. Den tillsattes av regeringen under den förra mandatperioden för att vi misstänkte att det finns orättvisor inom högre utbildning, och vi behöver veta mer om vad det rör. Delegationen ska också lämna svar på hur vi kan komma till rätta med orättvisorna. kan jag bara hänvisa till delegationen att faktiskt dra egna slutsatser utifrån den rapport som levereras, och sedan kommer jag att välkomna delegationens utredning när den är klar och se vilka förslag som läggs fram för att vi ska komma till rätta med forskningsmedlen till excellenta forskningsmiljöer, alltså att de även kommer kvinnorna till del. 119 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är bra att ministern och regeringen är medvetna om problemet. Det är uppenbart att kvinnorna särbehandlas. Kvaliteten i forskarvärlden förknippas med män. Meriterna är männens. Det är de som ska kunna forska vidare och kliva uppåt på karriärstegen. Vi har många kvinnor som inte vågar ta för sig eftersom det inte är kvinnor som väljer kvinnor utan män som väljer män. har Delegation för jämställdhet lagt fram rapporten och visat på problemet, som vi alltså måste åtgärda. Vad kan regeringen göra? Situationen förelåg redan under den förra mandatperioden och det kommer att vara så även i fortsättningen om vi inte gör någonting . 120 Statsrådet (FP): Vad jag försökte säga är att delegationen har beställt en rapport av en professor, som har lagt fram sitt resultat. Men delegationen har ännu inte dragit några slutsatser av den rapport de beställt in för att kunna slutföra sin utredning. Jag kommenterar inte den enskilda rapporten som delegationen har beställt. Jag har noterat den och kommer att ta del av den, men vad jag väntar på är delegationens utredning, och jag utgår från att där kommer att finnas delegationens slutsatser och förslag på hur vi ska komma till rätta med problemet. har jag inget annat svar att ge till Amineh Kakabaveh. Vi kommer att bereda utredningen när den väl är inlämnad till regeringen, och det görs . 121 (MP): slöt allianspartierna en energiöverenskommelse. I den fastslogs att inga statliga subventioner ska ges till kärnkraften, vare sig direkta eller indirekta subventioner. de gröna välkomnar denna ambition. Kärnkraften är ett osäkert energislag som måste betala sina egna kostnader. har argumenterat för att ett villkor för att tillåta ny kärnkraft är att den inte ska ges några nya subventioner. Ett enigt näringsutskott har uttalat samma ambition, nämligen att reaktorerna måste stå på egna ben, att begreppet subventioner ska definieras och att regeringen ska återkomma till med förslag till lagstiftning eller andra åtgärder som tydliggör att inga subventioner kommer att ges. träder den nya lagstiftningen som tillåter nya kärnkraftsreaktorer i kraft, men regeringen har ännu inte presenterat de åtgärder som kommer att garantera att kärnkraften inte ges några subventioner. Min fråga till energiminister är därför om hon och regeringen har bytt ståndpunkt i frågan om att kärnkraften inte ska ges några subventioner. 122 Närings- och energiminister (C): Det korta svaret är nej. Det är klart att beslutet står fast. Det är den överenskommelse som vi har slutit mellan de fyra allianspartierna, och det är också det som har fattat beslut om. Jag tror att det är tydligt också för övriga partier i vad vi tycker. Vi ställer också ökade krav på kraftbolagen att betala för säkerheten kring kärnkraftsverken, så det är två delar som här kommer till. Det här beslutet togs . Jag vill bara påminna om att det har varit en valrörelse därefter. Jag tror att många har ägnat sig åt annat än att skriva propositioner. Vi bereder frågan i . Men låt mig vara alldeles tydlig: Det råder ingen som helst tvekan om var vi står i frågan om subventioner till kärnkraften. Det ska inte vara några subventioner till kärnkraften, och det står fast i överenskommelsen och riksdagsbeslutet. 123 (MP): Det gläder mig stort att energiministern och regeringen kvarstår vid ståndpunkten att kärnkraften inte ska få några subventioner. Problemet är att regeringen nu inför en lagstiftning som innebär att kärnkraften inte behöver stå på egna ben, fastän man hade chansen att tydligt avskaffa dessa subventioner. Det ekonomiska ansvaret är i praktiken begränsat, eftersom ansvarsbeloppet för ägaren är satt till endast ungefär en tiondel av vad regeringens egen utredning sade skulle kunna bli kostnaden om vi får en allvarlig olycka i . Dessutom öppnar regeringens förslag för att staten ska gå in som borgenär när försäkringsbolag inte kan eller vill försäkra kärnkraften. Detta är enligt EU:s definition en tydlig subvention. Vid sidan av ett krig är en radiologisk kärnkraftsolycka den mest allvarliga händelse vi kan föreställa oss, både när det gäller lidande och när det gäller ekonomiska konsekvenser. Allvaret i en sådan händelse måste speglas i villkoren, och det måste vara det som driver verksamheten som tar det fulla ansvaret. Min följdfråga är därför om energiministern avser att avskaffa de här subventionerna. 124 Närings- och energiminister (C): När det gäller kärnkraftsbolagens ansvar för säkerheten följer vi de konventioner som vi har undertecknat. Vi har inte gått lika långt som i av det enkla skälet att vi har en aktiebolagslag som reglerar hur vi får bete oss i det här landet. Vi kommer inte att ge några övriga subventioner. Det är det riksdagsbeslut som finns. Om vi sedan behöver göra något ytterligare och förstärka det hela är en beredningsprocess som pågår. Jag vill också säga att det än så länge inte finns något projekt att ta ställning till. Man kan nog förutse att det kommer att ta ett tag innan det kommer konkreta förslag om att bygga ny kärnkraft. Det är alltså ingen ko på isen för regeringen i det avseendet. Återigen: Vi kommer inte att ge några subventioner till att bygga kärnkraft. Det ligger i energiöverenskommelsen. bygger vi snarare förnybart vindkraft, bioenergi och annat vilket är väldigt bra. Beräkningen av fusk med bidrag och ersättningar 125 (S): Tre av fyra svenskar tror att fusk med bidrag eller ersättningar är ganska eller mycket omfattande. Regeringsföreträdare, däribland företrädare, har pratat en hel del om problemet med överutnyttjande och fusk i bland annat sjukförsäkringen. De siffror som har använts i debatten om överutnyttjande har även omfattat de felaktiga utbetalningar som själv har stått för. I praktiken visar det sig att det verkliga fusk som har hittat motsvarar av allt som betalas ut i socialförsäkringar. Problemet med överutnyttjande var ett av de argument som regeringen använde i sin argumentation för att förändra sjukförsäkringen. Min fråga lyder: Anser statsrådet att de siffror som används och det fokus som har funnits har haft relevans i förhållande till den faktiska omfattningen av problemet? 126 Statsrådet (M): Vi har aldrig motiverat nödvändiga förändringar i socialförsäkringssystemet med att det är fusk som ligger bakom de höga svenska sjuktalen. Man ska diskutera detta på ett seriöst sätt. Det är klart att det finns fusk och missbruk det kommer det alltid att finnas i alla stora bidragssystem, men det finns goda skäl att undvika att det blir för stort. Ett centralt skäl är att om vi ställer rimliga krav på att människor ska göra allt de kan för att försörja sig själva kan vi inte betala ut pengar till människor som inte är berättigade till ersättning. Det finns ett mått av felaktighet och fusk. Jag minns från min tidigare tillvaro som socialborgarråd att vi då vi undersökte detta när det gällde socialbidrag fann att det varierade mellan eget fel i handläggning hos myndigheten och avsiktligt fusk hos de sökande. Vi har aldrig motiverat själva förändringarna med detta. 127 (S): Jag förstår att jag och statsrådet inte delar bilden av detta. Den som har tillgång till Internet eller ett bibliotek och vill läsa tidningar kan finna den argumentation som har förekommit. Det vi delar är naturligtvis en vilja att se till att människor ska komma tillbaka från sjukskrivningar, men vi delar inte tron att människor blir friskare genom att de blir utförsäkrade. Bilden av överutnyttjandet av sjukförsäkringen har i alla fall uppenbarligen påverkat folkets förtroende för systemet och för sina medmänniskor. Det är bara en bråkdel av alla anmälningar om fusk till som lämnas in av privatpersoner som bedöms vara fusk, och ännu färre leder till en fällande dom. Vad anser att regeringen har för ansvar för att förändra den här bilden och återställa förtroendet för försäkringssystemen hos det svenska folket? 128 Statsrådet (M): Jag delar nog den grundsyn som jag tycker skymtar bakom frågan, nämligen att det är helt centralt att det finns god auktoritet och legitimitet i våra försäkringssystem, inklusive de processer som äger rum efter att beslut har fattats. Det är helt avgörande. Om man inte har det kommer människor som på goda grunder ska få ersättning att ifrågasättas, och människor som inte ska få ersättning kommer att göra allt de kan för att få ut ersättning. Så kan vi inte ha det i ett fungerande system. Jag tror att det är jätteviktigt att inse att i ju högre grad en omfattande sjukfrånvaro med tillhörande ersättning inte styrks av att människor verkligen är sjuka och omöjligen kan komma tillbaka till eget arbete, desto mer kommer misstanken att florera att människor får ersättning som de inte borde få. Det är ett stort problem för dem som verkligen ska ha ersättning, och det är också en anledning för mig att göra allt jag kan för att komma till rätta med de problemen. Handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna 129 (M): Min fråga riktar sig till näringsminister . var de största företagen i världen råvaruleverantörer och tillverkningsföretag. Så är det inte längre. De största företagen är de som producerar och distribuerar upplevelser: Microsoft, , och är exempel. Med sina sex miljoner anställda svarar de kulturella och kreativa näringarna för av EU:s bnp. Vi lägger mer pengar på upplevelse och konsumtion är vi gör på bostad och uppvärmning. fattade regeringen beslut om en handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna. Syftet var att skapa bättre förutsättningar för entreprenörer och företag att utveckla sina affärsidéer. Några av de åtgärder man pekade på är förbättrad rådgivning, satsningar på inkubatorer, mäklartjänster mellan kreatörer och finansiärer och förbättrad statistik och kompetensutveckling. Med rätta välkomnades detta av många. Jag vill fråga näringsministern vad som har hänt sedan beslutet fattades och om näringsministern kan peka på några konkreta förändringar som har kommit ur handlingsplanen. 130 Närings- och energiminister (C): Tack så mycket för frågan! Det har hänt ganska mycket sedan vi satte i gång det arbetet. Vi har anslagit till den delen. Vi har inrättat ett råd som har haft ett antal sammanträden och som består av personer från den kreativa sektorn: musik, reklambranschen och andra delar. Vi har inrättat inkubatorer. har regeringen fattat ytterligare ett beslut för att bygga ut den verksamheten. Vi har gett ett uppdrag att förbättra entreprenörskapskunnandet i utbildningen så att många som jobbar inom dessa sektorer får bättre kunskap. Vi jobbar också med mäklarfunktioner för att se hur vi kan jobba med de kulturella och kreativa sektorerna och se till att mäkla dem till olika kunder. Vi jobbar med kompetensutveckling i myndigheterna. Det har varit en viktig del, eftersom många av dessa myndigheter kan de traditionella näringarna bättre än vad de kan de kulturella och kreativa näringarna. Vi har inrättat någonting som heter för företag som startar sin verksamhet inom dessa näringar. Jag återkommer i mitt nästa svar med några fler saker. 131 (M): Jag vill tacka näringsministern för svaret. Detta är viktiga frågor för både som nation och den regionala tillväxten, och det gäller inte minst i min egen valkrets i . Där bildades företaget som fick erkännande för sin teknik för ansiktsigenkänning som används mycket i sociala medier. köptes det upp av . När jag skulle besöka företaget fanns det bara en person kvar. De andra var flyttade till . Ett annat och betydligt större Malmöföretag är TAT, eller The Astonishing Tribe. Dess användargränssnitt finns i ungefär en halv miljard mobiltelefoner. Även det har köpts upp, och av det kanadensiska Research In Motion, mest känd för sina Blackberrytelefoner.