prot · GX09108 · 2010-04-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till finansutskottet Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i finansutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i finansutskottet () 4 § Anmälan om protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2009/10:21 i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från kulturutskottet. 5 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2009/10:104 till finansutskottet 6 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM63 om skogsskydd och information i EU KOM(2010)66 till miljö- och jordbruksutskottet /10:FPM65 Genomförande av Lissabonfördraget på budgetområdet KOM(2010)71, KOM(2010)72, KOM(2010)73 till finansutskottet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU9 Arbetsmiljö. 1 (): Som vanligt är det en mängd motionsyrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor vi har att behandla i det nu aktuella betänkandet. Arbetsmiljön är något som engagerar många, och därför är också frågorna många och omfattande. finns omkring 70 motionsyrkanden. Tyvärr väljer en enhällig borgerlig allians att avstyrka samtliga yrkanden. Det känns märkligt att vi inte kan enas över partigränserna i åtminstone någon av dessa frågor. Men på detta område, precis som på så många andra områden i samhället, handlar det om frågor där våra värderingar står långt från varandra. Det visar sig tydligt i den nuvarande regeringens politik. Jag vill redan nu yrka bifall till reservationerna 4 och 5, men vi står självklart bakom samtliga våra reservationer. Vän av ordning kan se att vi från socialdemokratisk sida inte har något särskilt yttrande i betänkandet. Det beror på att de yrkanden som fanns i de enskilda motionerna i stor utsträckning är berörda i våra egna motioner, och därmed inkluderas de i reservationerna. När borgerligheten talar om arbetsmiljön är det i ett direkt ekonomiskt arbetsgivarperspektiv, som hur mycket pengar man kan tjäna på att förbättra arbetsmiljön. Jag tycker att det är oanständigt att ställa människors liv och hälsa mot företagarnas vinster. Regeringen använder sig av många bra formuleringar som skapa förutsättningar för fler jobb, bättre och mer utvecklande arbeten, men om man säger så måste man också vara beredd att satsa på arbetsmiljön, annars blir det bara tomma ord. De tomma orden, herr talman, skramlar ordentligt. Dagens utveckling går definitivt inte åt rätt håll. med en borgerlig regering har inneburit att jobben blivit både otryggare och osäkrare. Arbetsgivarsidan splittras upp mer och mer, underleverantörerna blir därmed fler och fler, och de anställda består i högre grad än någonsin av inhyrd personal som har visstidsjobb och kanske inte ens kan förstå vårt svenska språk. Det är ingen ovanlig situation på våra arbetsplatser. Otrygga anställningar har blivit alltmer vanliga, och då är det inte svårt att dra slutsatsen att fokus flyttats från god arbetsmiljö till bättre, kortsiktig lönsamhet. Här finns en tydlig skillnad mellan det rödgröna blocket och den blå alliansen. , det vill säga , har elva dödsolyckor inträffat på arbetsplatserna. dödades tre byggnadsarbetare. Det är sådant som bara inte får hända. Vi socialdemokrater anser därför tillsammans med Vänstern och att vi måste höja ribban och införa en nollvision om olyckor i arbetslivet, vilket vi presenterat i vårt gemensamma förslag för en bättre arbetsmiljö och ett friskare arbetsliv. Det räcker emellertid inte. Flera tusen personer dör i olyckor och sjukdomar som är direkt relaterade till arbetet. Belastningsskador, stress, neddragning av personal, effektiviseringar färre personer ska göra mer otydlig arbetsorganisation, inhyrd personal, ja, utvecklingen i arbetslivet har sannerligen inte gjort arbetsmiljöarbetet tydligare eller lättare. I det läget väljer den borgerliga regeringen än en gång att inte underlätta ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. Neddragningarna av anslagen till talar sitt tydliga språk. Man har tagit bort de partssammansatta medlen till utbildning av skyddsombud och lagt ned . Detta får förödande konsekvenser. gjorde 18 605 inspektioner. Det var färre än 2006 framgår det av bland annat som tagit del av verkets tillsynsstatistik. Bakgrunden är naturligtvis att anslagen till minskat med 160 miljoner . En tredjedel av inspektörerna har slutat. De som är kvar besöker fler arbetsställen per person än tidigare, men antalet besökta arbetsplatser har ändå minskat . Enligt beräkningar från skulle 109 inspektörer behöva nyanställas för att nå upp till mål om en inspektör per 10 000 anställda. Om det inte sker kommer det att endast finnas 0,7 inspektörer per 10 000 anställda. Härmed framgår tydligt att det till och med saknas resurser till att besöka de arbetsplatser där riskerna är störst och förhållandena sämst. Kostnaderna för arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar är enorma. För den enskilde individen är de definitivt livsavgörande. Medlen till funktionsutbildning av skyddsombud och bolagsstyrelserepresentanter samt för EU-bevakning togs bort när regeringen lade ned . I det vakuum som uppstod efter nedläggningen har marknaden för företag som säljer utbildningar vuxit, men, herr talman, det kostar, och det kostar rejält. Resultatet talar sitt tydliga språk när vi ser utvecklingen. deltog 1 146 personer i LO:s arbetsmiljöutbildning. hade antalet sjunkit till 399. av skyddsombuden har inte fått någon utbildning i arbetsmiljö . Enligt bedömning i årsredovisningen minskar antalet skyddsombud, vilket till och med framgår av utskottsmajoritetens text i betänkandet. Utskottet skriver: Om detta är en trend som håller i sig är det högst beklagansvärt. Som en följd av att skyddsombuden blir färre minskar också deras möjligheter att påverka arbetsmiljöarbetet på arbetsställena. Ja, det är lätt att säga, men vad gör ni då? Dessa minskningar har pågått och ni gör ingenting! Skyddsombuden efterfrågar utbildning om psykosociala frågor och kunskap i kris- och konflikthantering. Behov finns av branschanpassad arbetsmiljöutbildning. Arbetslivet förändras det har jag tidigare försökt belysa vilket också naturligtvis innebär kompetensutveckling. All utbildning är färskvara. Det behövs vidareutbildning, också inom denna grupp, som jobbar och verkar närmast arbetsplatserna. Och vem bryr sig om den personal som är inhyrd? En väl fungerande rapportering och registrering av tillbud och olyckor är av största vikt, och förebyggande arbetsmiljöarbete måste och ska vara effektivt. Ett aktuellt växande problem är också de stora mörkertal som med all sannolikhet finns, inte minst på arbetsplatser med utländsk arbetskraft som arbetar i tillfälligt. Jag måste också få säga några ord om utskottsmajoritetens text när det gäller frågan om kontanthantering, vilken man tycker fått en allt större betydelse ur arbetsmiljösynpunkt. Särskild hänsyn bör enligt utskottets mening tas till detta i sådana riskinventeringssammanhang, skriver man. Sedan kommer det: Utskottet anser att frågor om ensamarbete, riskinventering, minskning av risken för våld och hot i arbetet och en säker hantering av kontanter allmänt sett ter sig som lämpliga för arbetsmarknadens parter att diskutera och komma överens om i kollektivavtal. Insatserna för att man bättre ska kunna driva arbetsmiljöfrågor från de fackliga organisationerna och parterna har inte gynnats under de här tre och ett halvt åren, snarare tvärtom. polisanmäldes närmare 1 200 butiksrån i . Var femte butiksanställd uppger att de utsatts för våld eller hot om våld. De krav som ställs på arbetsgivarens kunskap om säkerhetsfrågor, möjligheter att kalla på hjälp, lokalernas utformning och rutiner är sådant som man ser över, och det är jättebra. Men det behövs resurser, herr talman. Det behövs resurser för att man ska kunna utföra arbetsmiljöarbetet. Man behöver också se till att det finns partssammansatta medel, så att man kan fortsätta att utveckla skyddsombudens verksamhet och inte göra precis tvärtom. Siffrorna när det gäller butiksrånen talar sitt tydliga språk. För den som utsätts förändras livet drastiskt, och rånet präglar i regel denne för resten av livet. Vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå hur en lag om sluten kontanthantering kan utformas. Detta bör tillkännage som sin mening. Men, herr talman, även på detta förslag yrkar den borgerliga alliansen, som säger sig värna arbetsmiljön, avslag. Jag tycker att det är skrämmande vilket lågt intresse den här regeringen visar för människors vardag, trygghet och säkerhet i arbetet. Pengarna styr betydligt mer än den enskildes liv och hälsa. 2 (): Betänkandet Arbetsmiljö som vi har att debattera innehåller många olika delar. Det ska bli intressant att se vad debatten mynnar ut i. Det är många saker som kommer tillbaka från tidigare debatter, men det finns alltid nya vinklar att belysa det från. Vi har fortfarande en utveckling på detta område som går åt fel håll. Jag tänker ta upp lite grann om det i mitt anförande. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 4 och 5. Under den här mandatperioden har vi sett hur arbetsmiljöarbetet sakta men säkert nedrustats. Nedskärningarna på och nedläggningen av har varit återkommande debattämnen. Vi i oppositionen har ständigt påpekat hur dessa nedskärningar kommer att försämra arbetsmiljöarbetet . kunde vi läsa om hur kraftigt antalet inspektioner som gör sjunkit. Från att man 2006 genomfört ca 28 000 inspektioner var de 21 000 , 2009. Det innebär att en av fyra inspektioner inte görs. generaldirektör säger att detta beror på regeringens sparbeting. Med mindre antal inspektörer minskar också antalet inspektioner. Resultatet kan bli att antalet långsiktiga skador i arbetslivet ökar. Det är till och med troligt att så sker. Totalt har lyckligtvis antalet dödsolyckor sjunkit , men dog tre byggnadsarbetare , som sagts här tidigare. Vi hoppas att detta inte är ett trendbrott. En delorsak till de sjunkande siffrorna kan vara att vi är inne i en lågkonjunktur. Om konjunkturen nu vänder och fler börjar komma i arbete kan det finnas farhågor för att siffrorna ökar igen. Det som kan förhindra det är ett ordentligt arbetsmiljöarbete, fler inspektioner, fler skyddsombud och ett bättre säkerhetstänkande på de arbetsplatser där det finns stora risker. Vi i den rödgröna koalitionen vill satsa på ett ordentligt förebyggande arbetsmiljöarbete med kontinuitet på alla områden. Den fysiska arbetsmiljön ska åtgärdas så att fysiska arbetsskador förhindras. Psykosociala problem i arbetslivet som stress, utbrändhet och mobbning ska också hanteras som arbetsskador och förebyggas. Det finns anledning att fundera på vad med den här regeringen orsakat när det gäller arbetsmiljöarbetet. Vi i oppositionen tänker vända på utvecklingen när vi får chansen att regera efter höstens val. Utgångspunkten måste vara att alla har rätt till en bra och säker arbetsmiljö. Det innebär ett bra förebyggande arbete och en klar strategi för hur man ska minska antalet dödsfall, olyckor och sjukdomar som beror på arbetsmiljön. Detta innebär bland annat att måste öka antalet inspektioner, framför allt i de branscher där det förekommer flest olyckor. Men det behövs också satsningar på kvinnors arbetsmiljö och ensamarbete, mot våld och hot i arbetslivet, för fler skyddsombud med bra utbildning med mera. Enligt skulle det behöva anställas 109 inspektörer för att man ska nå upp till mål om en inspektör per 10 000 anställda. Det målet vill vi uppnå. För det krävs större resurser till , vilka vi menar måste ges så fort det finns möjlighet. En av de viktigaste resurserna är de regionala skyddsombuden. De når många arbetsplatser och kan informera om och tillföra kunskap till arbetsmiljöarbetet. Trots att det genomförs ca 60 000 besök av regionala skyddsombud behöver det rekryteras fler. Medlen till funktionsutbildning av skyddsombud togs bort när regeringen lade ned . Det har inneburit sämre utbildning av skyddsombud. deltog 1 146 personer i LO:s arbetsmiljöutbildningar. var den siffran nere i 399. Vi vet att utbildning är en av de viktigaste delarna för att åstadkomma en bättre arbetsmiljö. Det som efterfrågas är bland annat utbildning i psykosociala frågor och kris- och konflikthantering liksom branschanpassad arbetsmiljöutbildning. Det som behövs är en ordentlig satsning på kompetensutveckling av de regionala skyddsombuden för att de ska kunna sköta sitt uppdrag på ett bra sätt. Ett uppmärksammat område där det finns stora problem handlar om våld och hot i arbetslivet. I den rödgröna koalitionen har vi i vårt gemensamma dokument om arbetsmiljöpolitiken uppmärksammat detta. Våld och hot är ett allvarligt och tilltagande problem. De drabbade får ofta fysiska skador och långvariga psykiska besvär. Vi har som politiker ett extra stort ansvar för de offentliganställdas situation. Det är där vi kan påverka snabbast och mest. De ska erbjuda service till medborgarna i enlighet med våra beslut och verkställa våra beslut. Förekomsten av hot och våld i den offentliga sektorn hänger rimligtvis ihop med de nedskärningar och regelskärpningar som gjorts inom verksamheter och inte minst välfärdssystem. Underbemanning och personalbrist ökar pressen i arbetet och frustrationen hos medborgarna som nyttjar servicen och systemen. Vi menar att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentliga välfärdsverksamheter och på myndigheter med serviceuppdrag avseende våld och hot och psykosocial arbetsmiljö för de offentliganställda. Dessutom behöver man se över situationen när det gäller ensamarbete och den kontanthantering, som togs upp här förut, som i vissa branscher ställer till problem när det gäller arbetsmiljön. I detta betänkande finns också frågan om arbetstiderna. Framför allt handlar det om EU:s arbetstidsdirektiv. När direktivet beslutades gavs en möjlighet att förhandla bort grundregeln om maximalt 48 timmars arbetsvecka genom individuella avtal, så kallade opt-out. föreslogs en revidering av direktivet orsakat av upptäckten att domar om jourtider ledde till höga kostnader inom sjukvården. antog ministerrådet förslag om att opt-out-regeln skulle begränsas men att arbetstiden skulle kunna uppgå till för arbetstagare som saknar kollektivavtal. Detta kritiserades starkt av de flesta parter eftersom det skulle försämra villkoren för löntagarna. röstades förslaget ned av som krävde att regeln skulle fasas ut . strandade förhandlingarna vilket resulterat i att det gamla direktivet fortfarande gäller. Vi anser att det inte ska vara möjligt att förhandla bort grundläggande skyddsregler när det gäller ohälsosamma arbetstider. Därför menar vi att måste driva frågan i EU att opt-out-möjligheten ska avskaffas. Det finns fler frågor i detta betänkande som är värda att tas upp, men jag nöjer mig tills vidare med dem som har tagits upp här och återkommer kanske till de andra i replikskiftena. Jag vill påpeka att vi i ett särskilt yttrande från har hänvisat till tidigare ställningstaganden när det gäller förslag som har avstyrkts efter förenklad motionsberedning. Det gäller frågor som vi har debatterat ett flertal gånger. Vi vidhåller naturligtvis våra ståndpunkter även i dessa frågor men lyfter inte fram dem här. 3 (): Det är väl dags att börja summera eller snart en mandatperiods arbete från den borgerliga regeringen när det gäller arbetsmiljöfrågor. Tyvärr är det bokslutet inte direkt något att skryta om. har väl en regering gjort så lite och så försvårat arbetet inom arbetsmiljöområdet jämfört med någon tidigare. Man började mandatperioden med att snabbt skära bort miljon efter miljon till . Man lade ned , och sedan har man inte gjort någonting. Jo, man lade till några miljoner i förra budgeten, och därmed anser man att allting är frid och fröjd. Vilken verklighet lever ni borgerliga ledamöter i? Har ni varit ute på arbetsplatserna och sett vilka behov som gäller? Vi tre rödgröna partier står naturligtvis bakom målet att alla ska ha arbete. Men vi står också bakom målet att vi måste ha ett arbetsliv som fungerar, inte är otryggt och där man kan arbeta och må bra . Vi ska ha ett arbetsliv där man inte slits ut. En av de stora utmaningarna vi har i arbetslivet är att människor inte ska bli utslitna. Det kan vara psykosociala problem. Det kan vara belastningsskador. Det kan naturligtvis också vara de mer traditionella olyckorna om man uttrycker det så, herr talman som att man faller vid ensamarbete ute i skogen eller på en byggarbetsplats. Dessa problem måste man göra någonting åt. Vi har ett arbetsliv där det med all säkerhet kommer att bli så att vi måste jobba allt längre. Då måste vi också ha ett arbetsliv som ger oss möjligheten att kunna göra detta. Vi måste minska sjukskrivningarna och minska frånvaron från arbetet. Sedan kan vi , som vi i gärna lyfter fram, se . Under vissa perioder i livet vill man med all rätt jobba mindre medan man som nyutexaminerad 23-åring kanske vill jobba väldigt mycket. När man får barn vill man ägna mer tid hemma och ta hand om barnen medan man sedan som glad 55-plussare plötsligt tycker att det är dags att jobba mycket igen. Man måste se . Där är det avgörande att vi har ett arbetsliv som vi inte blir sjuka av. Det handlar inte bara om en god arbetsmiljö och om den fysiska miljön. Minst lika viktig är delaktighet i beslut på arbetsplatsen. Där har den offentliga sektorn mycket att lära, och de flesta problemen gäller tyvärr detta. Det gäller bland annat inflytande över arbetstidens förläggning. Man ska inte bortse från ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, tillgång till utbildning och tillgång till vidareutbildning. Det är väldigt viktiga beståndsdelar för att få ett arbetsliv som fungerar. Arbetslivet förändras på gott och ont. Det är gott därför att förändringar kan leda till ökade kunskaper och värdefulla erfarenheter. Det är ont därför att det ibland skapar riskfyllda situationer som vi inte visste om . De nya jobben som kommer är i hög grad inriktade på tjänster och service. Det ger delvis en ny typ av arbetsmiljöproblem. Vi ser också en utveckling av fler rörliga arbeten där arbetet utförs på många olika ställen och mer ensamarbete. Under vårt arbetsliv byter vi jobb oftare . Arbetsmarknaden blir också alltmer internationell. Dessa förändringar och nya utmaningar kräver att vi satsar resurser på arbetsmiljöarbetet. Vi vill med följande förslag i de åtta reservationerna som är gemensamma från oss rödgröna pricka in de viktiga utmaningar och det viktiga arbete som vi skulle vilja se och som vi förhoppningsvis får möjlighet att påbörja efter . Den borgerliga regeringen har allvarligt försvårat möjligheterna att bedriva att ambitiöst arbetsmiljöarbete. Det beror framför allt på att man har skurit ned medlen till och till utbildningen av skyddsombud och att man lagt ned . Vi rödgröna menar att vi måste rusta upp arbetsmiljöarbetet. Det kräver ekonomiska resurser. Men det är inte alls många miljoner som behövs. Med tanke på hur mycket arbetsmiljöskadorna kostar samhället, företagen och den enskilde är det en väldigt liten summa i förebyggande arbete som behövs. De resurserna vill vi och kommer vi att satsa för att underlätta ett bra arbetsmiljöarbete. Mina två kolleger från och Socialdemokraterna har också lyft upp detta. För att vi ska nå upp till konventioner om inspektioner i arbetsmiljöarbetet behövs det bara anställas 109 nya personer att sköta inspektionerna. Det skulle vara ett väldigt viktigt tillskott och underlätta. Man får ibland intrycket att den borgerliga majoriteten ser arbetsmiljön, skyddsombud och inspektioner som ett hot mot företagandet. Så är det inte. Det görs för att underlätta, förenkla och förebygga att det blir sjukdomar på arbetsplatserna och att det sker olyckor. Investeringen med 109 nya inspektionstjänster är därför en väldigt billig åtgärd i sammanhanget. Vi rödgröna står också bakom att vi vill ha en nollvision om dödsfallsolyckor i arbetslivet. Det var en svart vecka när tre personer omkom. Antalet dödsolyckor har gått ned . var det 67 personer som omkom i arbetsplatsolyckor i . Det är inte acceptabelt. Vi måste ha en nollvision och jobba efter detta. Vi måste också ha ökade kunskaper om arbetsmiljön i utbildningssystemet. Vi tror att också det är en investering. Då måste det in i utbildningen redan på högskolan och universiteten. Vi måste förhindra att arbetsmiljörisker byggs in i arbetsorganisationer och produktionsmetoder med maskiner. Vi vill ge en reell möjlighet för personer av underrepresenterat kön att få tillträde till olika yrken genom att arbetsredskap anpassas för personer med olika fysionomier. Det är därför viktigt att arbetsmiljöutbildning ingår i högskole- och universitetsutbildning. Vi är uppriktigt sagt mycket förvånade att den borgerliga regeringen inte har tagit några initiativ alls inom detta område . Åtminstone ett parti har uttryckt löfte om detta men har sedan inte gjort någonting. Jag vill också lyfta upp frågan om intolerans, fördomar och diskriminering, vilket är väldigt viktigt. Vi tillbringar ju en stor del av vår tid på arbetsplatsen. Därför kan aldrig intolerans, fördomar och diskriminering få begränsa människors möjligheter att vara delaktiga. Ansvaret för att diskrimineringslagar, kollektivavtal och andra arbetsrättsliga regler följs på de enskilda arbetsplatserna är en viktig och grundläggande uppgift för arbetsmarknadens parter. Särskilt den lokala fackliga organisationen och dess företrädare har en viktig funktion för att motverka och beivra diskriminering av enskilda individer. Det aktiva förebyggande arbetet på arbetsplatserna är en grundläggande och viktig beståndsdel i arbetet mot diskriminering. Den nya diskrimineringslagen innehåller också förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck. Det är bra. Diskriminering, mobbning och annan kränkning som hbt-personer får utstå på sina arbetsplatser är i grunden en arbetsmiljöfråga. Ofta handlar det om att personen blir utfryst, mobbad eller utsatt för kränkning på grund av sin sexuella läggning på ett mer subtilt sätt än vad som krävs för att lagstiftningen ska kunna göra nytta. Det är därför inte möjligt att genom den befintliga diskrimineringslagstiftningen beivra alla kränkningar som hbt-personer utsätts för i arbetslivet. Därför anser vi rödgröna att måste utveckla föreskrifter om hbt-personers psykosociala arbetsmiljö. Det finns mycket mer att göra inom det området. Det kommer vi rödgröna att sätta i gång med efter . Vi har flera reservationer i det här betänkandet. Den borgerliga majoriteten avslår alla och har fina formuleringar utan egna initiativ. För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 4 och 5. Jag står givetvis bakom övriga reservationer. 4 (): I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet omkring 70 motionsyrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor. Merparten av dem är väckta under den allmänna motionsperioden . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Arbete främjar hälsa och välstånd och förhindrar månget tillfälle till synd, lär en vis man ha sagt. Riktigt så enkelt är det givetvis inte. Frågan är vad som är synd i sammanhanget. Men det är min fasta övertygelse att det i de flesta fall är bättre för hälsan att ha ett arbete än att inte ha det. När man läser oppositionens förslag ser man att de har en annan inställning.