prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — För kommunala skolor gäller att hela utbildningen ska vara konfessionsfri, men när det gäller fristående skolor gör man en skillnad och säger att det bara är undervisningen som behöver vara konfessionsfri. Det ställer jag mig väldigt frågande till. Vi har ju haft en minister som har varit kritisk mot de religiösa skolorna och pratat sig varm för att det ska vara lika regler för alla. Varför gör man skillnad här? Varför ska inte alla elever ha rätt att forma sin egen utveckling utan påtryckningar av religiösa skäl? 74 () replik: Konfessionella friskolor är en skolform som föräldrar och barn kan välja om de så önskar. De barn och föräldrar som vill gå i någon annan skola väljer självklart inte en konfessionell friskola. Det här är en valfrihetsreform. Dessutom har den här valfrihetsreformen starkt stöd i . Jag är väldigt glad, herr talman, att det inte är och som har bestämt texterna i . Jag är också glad att det inte är och som bestämmer hur den svenska skollagstiftningen ska se ut. Jag tycker att ska vara ärlig mot väljarna och också mot sina kamrater. Om får vara med och bestämma i en eventuell majoritet i vänsterblocket, kommer hon då att gå emot och drastiskt försvåra för föräldrar som väljer att ha sina barn i en konfessionell friskola? Sedan ska vi komma ihåg att skollagen som vi ska besluta om nu är väldigt tydlig: All undervisning ska vara icke-konfessionell. Det är väldigt tydligt i dagens skollag som vi diskuterar. Och utbildningen utanför undervisningen ska vara frivillig. Där är skollagen väldigt tydlig, så det handlar definitivt inte om några tvingande åsikter. Däremot har ett antal tvingande åsikter som kommer ovanifrån i . 75 () replik: Vi skulle kunna säga att går vi emot den Europakonvention som har skrivit under, därför att där går texten går längre än till och med regeringens text. Där ska föräldrarna också kunna bestämma över undervisningen och att undervisningen också ska kunna ha en konfessionell inriktning. Det skulle föräldrarna kunna bestämma. Men vi vill inte ha det så, eller hur, ? Eller vill du någonting annat? För oss är det som går främst att vi har skolplikt i skolan, att alla ska ha rätt till en bra utbildning, att var och en av eleverna ska ha rätt att kunna formas och utvecklas på den väg som de själva väljer, inte på den väg som den religiösa huvudmannen vill och inte heller den som föräldern vill. Det tycker jag är en av de grundläggande sakerna. Ni pratar mycket om rättigheter och så vidare, men var i detta ligger elevens rätt, elevens rätt till en konfessionsfri utbildning? Och när det gäller det här med frivillighet och frivilliga inslag vet du säkert lika väl som jag att det kan vara väldigt svårt för en nioåring att sätta sig upp mot skolans lärare eller rektor och säga att han eller hon inte tänker delta i en bönestund eller inte vill medverka i vad det nu kan vara för annat religiöst inslag. Varför ska vi ha en skillnad? Varför ska inte all utbildning, oavsett huvudman, vara konfessionsfri? Det har jag frågat , och jag tycker inte att jag får ett tydligt svar på det. 76 () replik: frågar varför eleverna inte ska ha rätt till en konfessionellt fri utbildning. All utbildning ska vara icke-konfessionell. Alla elever har rätt till det. Alla elever har rätt till en utbildning som är icke-konfessionell, och det kan läsa i den skollag som vi nu diskuterar. Sedan är det som är utanför undervisningens område frivilligt. Det är också så, , att alla föräldrar inte tänker exakt som gör. Alla föräldrar och alla barn tycker inte exakt som . Det finns olika syn, och den rätten vill vi stärka och hålla kvar i . Vi vill ha en valfrihet. Vi vet att det ser olika ut. Därför är vi angelägna om att ha en tydlig skollag på området som ger möjlighet till valfrihet, men också att undervisningen ska vara icke-konfessionell och att utbildning utanför ska vara frivillig. Men föräldrarna ska välja, och där skiljer sig enormt mycket från och Alliansen. Där är vi tydligt skilda. 77 () replik: Till att börja med vill jag påpeka, eftersom fler talare har påbörjat en färgväxling hos mig, att ryktena om min rödhet är betydligt överdrivna. Ni får gärna fråga experterna på detta område, och , som säkert kan intyga det. Som jag var inne på i mitt inledningsanförande är det här med lika villkor för kommunala och fristående skolor väldigt viktigt för oss i . Vi skulle aldrig gå med på att ha någon särlagstiftning eller förbjuda till exempel friskolor med religiösa huvudmän. Men vi är undrande över den särskillnad som den nya skollagen gör, att man låter utbildningen vara konfessionsfri i kommunala skolor men inte undervisningen i fristående skolor. Det är en ganska viktig skillnad som vi hade hårda diskussioner om under förra mandatperioden. Vi drev starkt att undervisningen måste vara konfessionsfri, ej utbildningen. Annars riskerar vi att hamna i situationen att man inte får ha skolavslutningar i kyrkan och inte får sjunga Den blomstertid nu kommer eller vad det nu må vara. För oss är det här en likarättsfråga. Skolor som drivs av religiösa huvudmän ska ha samma rättigheter som alla andra. Men jag undrar varför har gått med på att använda utbildningsbegreppet när det gäller kommunala huvudmän i skollagen, för det är en väldigt stor förändring och inte lika villkor längre. 78 () replik: Tack för frågan, ! Han säger att Socialdemokraterna och är experter på att berätta att inte är på väg vänsterut. Det var en väldigt intressant upplysning som jag såg att man höjde på ögonbrynen över här. Om vi ska ha en skollag som gör det möjligt att behålla och åstadkomma en frihet när det gäller val av skola, oavsett om det är en skola, en fristående skola eller om det är en fristående skola med konfessionell inriktning, måste vi ha en skollag som tydligt anger att detta ska vara möjligt. För att vi ska ha den möjligheten är det viktigt att vi talar om på vilket sätt det ska kunna åstadkommas. I den diskussionen är det också viktigt att man kan skilja på undervisning och utbildning. Din kamrat tyckte att vi går alldeles för långt och låter elever påtvingas konfessionell undervisning och konfessionell utbildning, och jag tycker att begreppen blandades ihop ganska rejält. Därför vill vi vara tydliga med att alla elever ska ha rätt till en icke-konfessionell undervisning. Det är väldigt viktigt. Men det ska kunna vara konfessionella inslag i utbildningen i en skola som man som förälder och barn har valt. Det är självklart att det ska kunna vara inslag utanför själva ämnestiden, och det är frivilliga inslag. Detta är den här skollagen tydlig på till skillnad mot dagens lagstiftning, som bara har lappat och lagat i de här frågorna och därmed skapat den enorma osäkerhet som vi har ute i skolorna. Man undrar: Får vi vara där och får vi vara här? tar vi upp de här frågorna. Det finns också tydliga föreskrifter om att man till exempel ska kunna ha avslutning i en kyrka, som tog upp. 79 () replik: Jag tog upp en skillnad som inte kommenterade. Och det är att det inte kommer att vara möjligt att ha någon form av frivilliga inslag av religion , muslimsk eller annan i en skola, vilket det kan vara. Det måste vara ett problem för , för jag har i alla fall hört utbildningsministern i radion uttala att han egentligen vill få bort alla religiösa friskolor. Det var ett tag sedan, måste jag medge, . Det finns alltså ett hot också på den andra sidan och inte alltid enighet i Alliansen innan man kommer överens. , ni har gått med på en betydlig skärpning och att det inte är samma skrivning. Det är det viktiga för min del. Jag vill nämligen ha så lika skrivningar som möjligt men också öppna och liberala skrivningar när det gäller kommunala och fristående skolor. Jag menar att det har fungerat ganska bra när det gäller de fristående skolorna med religiös huvudman, särskilt när man jämför med andra länder, med att undervisningen verkligen är icke-konfessionell. Ni har gått med på skrivningar om att det är utbildning i kommunala skolor som ska vara icke-konfessionell. Kan förklara varför? 80 () replik: fäller kommentarer om utbildningsministern under sitt replikskifte med mig. Han har snart möjlighet att säga sin åsikt i olika frågor, men ett är uppenbart: Hela Alliansen är helt överens om det skollagsförslag som vi debatterar . Det fanns en ganska stor förhoppning på vänstersidan när mandatperioden inleddes att vi fullständigt skulle stryka alla möjligheter till att ha konfessionella skolor i . Den förhoppningen hörde vi på vårt första utskottssammanträde när vi samlades . Jag är glad åt att vi inte har valt den inriktningen i Alliansen. Vi har valt att se till att det finns en valfrihet i och att det ska vara möjligt att ha konfessionella skolor, friskolor och bra kommunala skolor. Vi ska ett regelverk för detta som gör det så lika som möjligt. Man ska kunna stänga en skola om den inte följer läroplanen oavsett huvudman. Det är inte lika tydligt uppsatt . Vi skärper även regelverket för de kommunala skolorna i det avseendet. Vi har självklart också lyft in hur viktigt det är att samma regelverk gäller för konfessionella friskolor som för andra skolor. försöker blanda bort korten och hävda att vi har gjort försvåringar som gör det omöjligt att bedriva konfessionella friskolor. Så är icke fallet. Jag har tillsammans med mina allianskamrater haft tät kommunikation med Kristna friskolerådet och många andra som tycker att det är bra att regelverket ut. Man säger att det är precis så här man gör , men blir det tydligt i skollagen. Det tycker man är bra och välkomnar. 81 Utbildningsminister (): Den svenska utbildningspolitiken läggs nu om i grunden. Det är fyra huvudproblem som den utbildningspolitiken måste adressera, fyra utmaningar som vi måste möta. Det första problemet med den hittillsvarande utbildningspolitiken och utbildningsväsendet i är att kunskapsresultaten har sjunkit oavbrutet . Vi kan registrera det sedan ungefär . Kanhända har det sjunkit under , men det kan vi inte mäta. har dock resultaten sjunkit. Det andra problemet är att vi på många håll i svenskt skolväsen har stora bekymmer med otrygghet, skolk, mobbning, skadegörelse och trakasserier. Det handlar om bristande trygghet och på många håll bristande studiedisciplin. Det tredje problemet hänger ihop med de två första och är att läraryrkets attraktionskraft har sjunkit oavbrutet i decennium efter decennium. Vi har svårt att locka tillräckligt många ungdomar in på våra lärarutbildningar. Det fjärde problemet är att vår gymnasieskola som skulle bli ett gymnasium för alla och för ökad jämlikhet när den skapades i stället har skapat utslagning. En tredjedel av varje årskull av gymnasieelever hoppar av eller går färdigt men når inte målen. Den här utbildningspolitiken har förts i under många decennier. har nämnts, och även om inte alla reformer beslutades då har i hög grad anda svävat över mycket i den svenska utbildningspolitiken in till . Det är en skolpolitik som har misslyckats, där presterar sämre och sämre, där färre vill bli lärare och där vi har otryggare skolor. När jag hör hör jag en partiledare som ibland visar självinsikt. Hon säger att man har lärt sig. Hon säger att man har insett att Socialdemokraternas skolpolitik har uppfattats som flummig. Observera att hon säger att den har uppfattats som flummig, inte att den var det. Vissa ansatser till självprövning har inletts. Det är dock inget jag uppfattar av oppositionsföreträdarna i dagens debatt. Allt var bättre . Inget av det vi föreslår är bra. Allt är fel. Allt ska tillbaka till det gamla, tycker , och . Den skollag vi lägger fram innehåller förändringar på många områden. Många delar har nämnts i debatten, och jag ska nämna några av dem som jag tycker är viktigast. Det första är att förskolan erkänns som skolform, som första steget i det livslånga lärandet. Denna förändring sker inte över utan har varit på väg sedan förskolan fick en läroplan , men blir förskolan alltså erkänd som skolform. Behörighetsregler och legitimationsregler som kommer att gälla för läraryrket kommer också att gälla i förskolan. För det andra jämställs friskolor och kommunala skolor med varandra i den meningen att regelverket blir likvärdigt. Helt lika kommer det aldrig att bli, för skolorna har delvis olika uppdrag och förutsättningar. Det blir dock så likvärdigt som möjligt. För det tredje stärks rätten till stöd för elever som har det svårt ytterligare. Till exempel ges föräldrar rätt att överklaga beslut om stöd om de inte är nöjda med de insatser som skolan gör. Det betyder inte alltid att föräldrarna får rätt, men de får rätt att pröva beslutet. Bestämmelserna om elevhälsan förtydligas, och ambitionsnivån höjs. För det fjärde blir det tydligare fokus på kunskapskrav i den nya utbildningspolitiken. Det blir tidigare betyg med fler betygssteg, nationella prov, läroplaner som blir tydligare med betygskriterier och kunskapskrav och en skolinspektion som har inrättas men som får ännu tydligare uppdrag och också sanktionsmöjligheter för att följa upp att kommunala skolor och friskolor följer de läroplaner som finns. För det femte förbättrar vi läraryrkets status och ställning. För en eller ett par generationer sedan valde toppstudenter mellan att bli civilingenjörer, advokater, läkare eller lärare. är det ytterst få toppstudenter som väljer läraryrket. Tvärtom har antagningspoängen till lärarhögskolorna sjunkit oavbrutet . Vi fyller i huvudsak platserna på lärarhögskolorna, men de elever som börjar är sämre kunskapsmässigt rustade än de var förut. Vi har dessutom nästan ingen konkurrens till platserna utan måste ta in alla som söker. Vi inför skarpare behörighetskrav och lärarlegitimation. Vi inför parallellt med den nya skollagen en helt ny lärarutbildning med högre krav för att bli antagen, högre krav för att ta examen och mer fokus på ämneskunskaper. För det sjätte ger vi skolan bättre redskap att upprätthålla trygghet och studiedisciplin. Det är ett antal konkreta reformer som oppositionen är emot. Det handlar om att man ska kunna flytta elever som mobbar, kunna sära på gäng, kunna stänga av elever tillfälligt och den typen av åtgärder. Vi uttalar också ett tydligt stöd från statsmakternas sida till lärare och rektorer för att upprätthålla trygghet och studiedisciplin i skolan. Det senare är framför allt viktigt för de elever som har det svårt i skolan. Det är de som förlorar på att det är stökigt i klassrummet och att de inte får studiero. Jag skulle vilja ge ett par ideologiska utgångspunkter för den nya utbildningspolitiken. Det finns ungdomar som växer upp i hem med föräldrar som har mycket höga studieambitioner. Föräldrarna har kanske själva studerat på högskola och tagit höga examina. De är engagerade i sina barns utbildning och har goda kunskaper att hjälpa ungdomarna med läxläsning långt upp i skolåldern. De är noga med hur det går på prov och med att eleverna läser läxor. De följer upp det och accepterar inte slarv. De barnen klarar sig nästan oavsett hur skolsystemet ser ut. Men det finns också barn som växer upp i hem där engagemang och kunskap när det gäller utbildning inte är lika stora. Vi kan med traditionella termer kalla det för arbetarhem, om vi vill. Det är hem där man naturligtvis bryr sig om sina barn, det är det viktigaste man har, men där man inte alltid har samma kunskaper och förmåga att engagera sig i studierna. Man är inte lika om sig och kring sig när det gäller att välja det bästa. Det är de barnen som blir de stora förlorarna om inte skolan har höga förväntningar och höga krav. Jag är uppvuxen i ett textilarbetarhem på en arbetarort i . Det fanns ingen bildningstradition. Ingen förväntade sig något annat av oss än att vi skulle hamna på textilgolvet bland maskinerna på Kungsfors väveribolag. Det var förväntan från samhället. Att plugga vidare var ingenting som fanns bland de vuxna. Jag kan inte erinra mig att det under min uppväxt över vår tröskel gick vuxna personer som hade gått i folkskolan. Jag hade inte stått här utan lärare som hade höga krav och höga ambitioner och som också sade åt oss ibland när vi betedde oss illa. Den skolpolitik som de rödgröna partierna har stått för och som ni nu argumenterar för att vi ska gå tillbaka till är allra sämst för de barn som växer upp i studieomotiverade miljöer. Den är allra sämst för arbetarklassens barn. Den andra utgångspunkten för regeringens utbildningspolitik är att elever är olika. Alla kan inte stöpas i samma form. Om alla ska stöpas i samma form kommer några att inte passa in. Det är precis det som har hänt med den svenska skolpolitiken. Jag ska ge några exempel. Vi har en grupp elever som har väldigt svårt att hänga med. Det är den viktigaste gruppen att fokusera på i det här sammanhanget. Ni avskaffade speciallärarutbildningen eftersom ni ansåg att speciallärare stigmatiserar elever. Man ska inte ha särskilda undervisningsgrupper. Särskolan skulle avskaffas för elever med utvecklingsstörning. Vi har vänt på det. Vi har återinfört speciallärarna. Vi har lagt ned alla tankar på att avskaffa särskolan. Den ska få vara kvar. Alla stödformer som ger ett tydligt stöd åt elever i behov av särskilt stöd ska inte bara finnas kvar, utan ambitionsnivån ska höjas. En del elever kanske till och med behöver mer tid i . Det är inte givet att det skapar jämlikhet att alla ska gå exakt . En del elever kan behöva mer tid. Det finns en annan grupp elever som också har missgynnats av att alla ska stöpas i samma form. Det är de riktigt studiebegåvade eleverna. För den som är studiebegåvad, har goda resultat eller läggning för musik och idrott har ni accepterat att man har särskilda skolor, särskilda klasser och särskild uppmuntran. Elever som är duktiga i matematik, naturorienterade och teoretiska ämnen måste också få gå vidare snabbt om de har läggning för det och är begåvade. Det är det som är individualisering. Ska vara en framgångsrik nation ? När man lyssnar på den allmänna politiska debatten skulle man kunna tro att oppositionen anser att den viktigaste frågan för att ska vara en framgångsrik nation är nivån på a-kassan. Jag skulle vilja säga att den viktigaste frågan för att ska vara en framgångsrik nation också är kvaliteten på skolväsendet. Det duger inte att varje ny internationell undersökning visar att resultat sjunker. Det duger inte. Vi måste vända den utvecklingen. Därför lägger vi nu om den svenska utbildningspolitiken. Inget politiskt område i genomgår en så stor omläggning som skolpolitiken . Dagens beslut är en viktig del i den omläggningen. (Applåder) I detta anförande instämde , Gulan Avci, , , och (alla fp), , och (alla m), i , och (alla c) samt och (båda kd). 82 () replik: Allt var bättre . Så beskriver vår rödgröna politik. Den linjen tycker jag enbart företräds av själv. Jag vill börja med en fråga om komvux. På vilket sätt är komvux en gräddfil in i den högre utbildningen? Det är inte något som jag själv upplevde när jag läste där för att kunna komma in på den lärarutbildning som jag började på . och i högre tempo skulle jag läsa in kurserna. Det möjliggjorde det som pratade om, att jag blev den första i min familj att läsa på . Utan komvux hade det inte varit möjligt. Om politik hade rått hade jag bränt mina chanser redan i femman. Jag vet inte om mina föräldrar hade haft koll på att det var då jag skulle välja ett språk som skulle kunna ge mig meritpoäng för att komma in. När jag gick i skolan tillhörde inte spanska de moderna språk som är de enda som ska ge meriterande poäng för att läsa vidare. Jag skulle vilja att du pratar lite om komvux. Vi har pratat väldigt lite om komvux och att man förbjuder att läsa upp betyg, och att man förändrar och bygger in en egen kvotgrupp på komvux som gör det svårare. På vilket sätt vill åtgärda det som han tyckte var fel under sin barndom så att man har möjlighet till högre utbildning oberoende av vilka föräldrar man är född av? 83 Utbildningsminister () replik: inlägg väcker två frågor. Ska ni avskaffa meritpoängen på språk som vi har infört för att många elever av taktikskäl väljer bort språk? Fundera på vilken bakgrund de har som väljer bort språk, . Vi vill uppmana dem att läsa språk. Ska ni avskaffa meritpoängen på språk är det ett viktigt besked att ge före valet. Ska ni avskaffa kvotindelningen när det gäller antagning till högskolan som infördes av ? Både i sitt anförande och anklagar mig för att ha infört den, men den infördes av när han var utbildningsminister . Ska ni avskaffa den? Det är ett viktigt besked från er. Det som utmärker Dinamarcas parti är att man har en utbildningspolitik som skiljer sig kraftigt från huvudfåran. Det gäller friskolor till exempel. Jag läste med intresse nya skolpolitiska program som väl Dinamarca har skrivit. Jag ska ge en eloge. Det är första gången som skriver att man erkänner att de sjunkande kunskapsresultaten är ett problem. Dinamarca lyfter fram två åtgärder som är viktiga för att åtgärda detta. Den ena är att avskaffa betygen, den andra är att avskaffa läxor. Jag vill fråga : Hur höjer vi resultaten i svensk skola genom att avskaffa betyg och läxor? 84 () replik: valde att inte svara på frågan om på vilket sätt komvux är en gräddfil in i den högre utbildningen. Ska vi avskaffa meritpoängen? Nej, men vi vill att alla språk, även andra språk än franska, tyska och spanska ska kunna vara meriterande. Även teckenspråk och hemspråk ska kunna vara meriterande. Det är mer modernt än det har föreslagit. Jag läste nog inte programmet jättenoga. Det står ingenting i vårt utbildningspolitiska program om att avskaffa läxor. Däremot skriver vi om att öka lärartätheten i förskolan, skolan och på fritidshemmen. Det är oerhört viktigt om man nu menar vad man säger om att öka kunskaperna i skolan. Det som enskilt spelar störst roll är lärarna. Vad har vi sett med den här regeringen? sedan vi senast hade en borgerlig regering minskar lärartätheten. Vad har gjort för att öka lärartätheten i skolan och göra det som faktiskt gör skillnad för elevernas kunskaper? Det har vi inte sett någonting av. Jag skulle vilja att svarar på frågan: På vilket sätt är komvux en gräddfil in i den högre utbildningen? 85 Utbildningsminister () replik: Komvux är en oerhört viktig skolform i . För väldigt många människor är komvux en andra chans. Man kan behöva en andra chans därför att man misslyckades i barn- och ungdomsskolan eller därför att man i och för sig gick en utbildning men vill sadla om senare i livet. Komvux är oerhört viktig. Den förra regeringen insåg när den införde dessa kvotgrupper som vi har bibehållit jag försvarar dem gärna, men det var som införde dem att den som läser på gymnasiet måste förstå att man måste anstränga sig på gymnasiet. Misslyckas man där ska man ha en ny chans. Men vissa elever väljer medvetet av taktikskäl bort vissa kurser som är lite jobbiga och räknar med att de har all rätt i världen att sedan läsa in dem. Denna rätt kan inte vara obetingad. Det var precis därför som den förra regeringen införde dessa kvotgrupper. Jag håller med om det synsättet. Jag noterar att Dinamarca väljer att avstå från att svara på betygsfrågan. Jag tror att ni bedrar er om ni tror att ni kommer att komma undan fram till valdagen att svara på detta. Det är naturligtvis ett oerhört viktigt besked som ni måste ge till svenska folket. Ska ni avskaffa betygen som två av partierna vill, ska ni behålla dagens system, eller ska ni göra som vi och införa betyg tidigare om ni vinner? Detta besked måste ni ge förr eller senare, och varför inte , ? 86 () replik: Utbildningsministern påpekade att kvaliteten på vår skola i är viktig och att det är den som säger att är en kunskapsnation. Jag kan inte annat än bara hålla med. Det är helt riktigt. Kvaliteten på skolan är utomordentligt viktig. Därför är det desto mer oroande att utbildningsministern gör en så konstig analys. Först konstaterar han att alla elever är olika.