prot · GX0982 · 2010-03-04 00:00:00 — Det innebär en särbehandling, inte en övergångslösning, utan en permanent lösning för arbetare och företag från andra EU-länder. Man går ju längre än när man införde övergångsbestämmelser genom att säga att det permanent ska vara så att utländska företag som är utstationerade och arbetar i inte ska behöva leva upp till de villkor och de krav som andra företag i måste leva upp till. Jag har en direkt fråga till som kanske illustrerar vad det handlar om. Om ett företag från ett annat land visar fram ett papper som inte har någon juridisk giltighet som kollektivavtal där det står att vi tillämpar jättebra löner och arbetsvillkor, hur ska en svensk facklig organisation bete sig för att kunna kontrollera att uppgifterna stämmer? 20 () replik: Jag kan direkt hoppa på den frågan från . När jag hör hela resonemanget här får jag en viss känsla. Propositionen har inte trätt i kraft . De problem med skenavtal som man nämner finns ju . Det som sägs i propositionen är att man från facklig sida har långtgående möjligheter att kontrollera att de anställningsvillkor och arbetsvillkor som finns på sju områden faktiskt gäller. Det här är inte ett litet, snävt område att förhålla sig till, utan det är ett stort område på arbetsmarknaden när det gäller villkor och krav. Man har möjligheter genom bland annat lönebesked och olika anställningsvillkor, och det har man som det handlar om utstationering. Problematiken med skenavtal finns alltså , så det är ingen skillnad. När man hör och den argumentation som läggs fram från får man nästan en känsla av att den svenska vänstern vill ha något slags röd utopi om att det ska vara samma löner i hela , att det inte ska skilja sig beroende på vart man reser. Men vi måste känna oss trygga med den lagstiftning vi har på bordet. Man kan inte sätta hur låga löner som helst. Om det finns synpunkter på exempelvis lönenivåer enligt miniminivå i kollektivavtal är det upp till parterna att förhandla annorlunda. Dessutom är våra minimilöner bland de högsta i världen. Utstationeringsdirektivet har inte till syfte att harmonisera alla anställnings- och arbetsvillkor mellan medlemsländerna. Man kan ha olika villkor. Det som däremot är viktigt är att man inte får hindra tjänsteutövare från andra länder att verka i medlemsstaterna. Det är precis på den punkten som vi på svensk sida har blivit fällda. 21 () replik: Det skulle vara fint om man kunde harmonisera lönenivåerna i hela EU, i kraft av att fackföreningarna blev starkare i hela och kunde ställa bättre och mer långtgående krav för sina medlemmars räkning. Det stämmer att det är en utopi som vi i bestämt står bakom på olika sätt. Däremot är vi ointresserade av att genomföra en harmonisering nedåt av lönerna i EU, för det är de som har de sämsta lönerna och de sämsta villkoren som ska sätta för en press nedåt på lönerna i de länder där fackföreningsrörelsen är starkare och där lönenivåerna är högre. Det är det som är risken med den typ av lagförslag som läggs fram. Det är möjligt för företag från andra länder att ha betydligt lägre arbetskraftskostnader, och man gör det i praktiken omöjligt för svenska fackliga organisationer att kräva att de företag som verkar i ska tillämpa samma lönenivåer och arbetsvillkor som de svenska kollegerna har. Jag noterar att inte kunde svara på min fråga utan bara påstår att svenska fackliga organisationer har långtgående möjligheter att kontrollera att de uppgifter som arbetsgivare påstår sig tillämpa verkligen gäller. Problemet med skenavtal finns och skulle kunna undanröjas genom att facket har rätt att kräva att ett utländskt företag undertecknar ett svenskt kollektivavtal. Det är ju det som den borgerliga regeringen i praktiken har omöjliggjort genom denna bevisregel. Jag upprepar min fråga: Vilka långtgående möjligheter är det som nu har fått av den att kontrollera innehållet i utländska enskilda avtal? 22 () replik: Dessa långtgående möjligheter preciseras i propositionen. Det handlar om att facket ska kunna granska lönevillkor, enskilda anställningsavtal och så vidare. Men det jag inte förstår är hur kan säga att det här inte kommer att fungera, när propositionen inte ens har trätt i kraft. Det är den synen som jag vänder mig emot. När det gäller bekräftelseavtal resonerar man om det i utredningen och kommer fram till att ett sådant avtal sannolikt kommer att strida mot . Även där upplever jag att har fel. Det är väldigt intressant med den röda utopi som lyfts fram, att man ska ha lika lön oavsett i vilket land i man verkar. Med den retoriken är det osolidariskt av en konsument i att handla en tröja från eftersom den inte är gjord av svenska arbetare till svenska löner. I praktiken vill man från vänsterhåll också försvåra all handel med olika länder. Sanningen är, precis som har nämnts tidigare, att vill lämna hela EU-samarbetet. Man vänder sig emot alla försök att öppna upp länder gentemot varandra ett samarbete som har lett till handel, till välstånd och till fred. Det är beklagligt att har den synen. 23 () replik: Jag vill bara kommentera replikskiftet med , när säger att vi inte ska tro att allt eventuellt kommer att hända. Jag hoppas bara att inte också denna lagstiftning är en testlagstiftning och att vi får se vad som händer, som ni har gjort med a-kassa, sjuklönereform och allting, och sedan får ni ändra er i efterhand. Jag hoppas att denna lag inte är sådan. Det krävs också att man har en utredning och ser: Vad kan konsekvenserna bli? Hur ska man förhindra att det blir negativa konsekvenser? Jag hoppades att ni hade tittat på detta, men jag blev lite osäker efter detta uttalande. Jag tycker att ska tagga ned lite när det gäller pratet om frihet, rättigheter och rörlighet. Alla partier står bakom det gemensamt, framför allt i en internationell jämförelse. Vi vill ta bort handelshinder och så vidare. har till och med samarbetat med denna regering om ökad arbetskraftsinvandring. Vi vill särskilt uppmuntra att det kommer fler utländska företag och arbetare, men det måste vara på samma villkor. Jag noterade särskilt fina ord om att skydda arbetstagare och motverka social dumpning. Det är bra. Men varför kan ni inte bifalla att ska ratificera konvention 94, som just går ut på detta att motverka social dumpning? Det är många andra EU-länder som har anslutit sig till den, och det är att även gör detta. Det skulle vara en fin gest om det nu finns någon tanke bakom de vackra ord som kommer från mun. 24 () replik: Jag måste väl tacka för att du i alla fall tycker att jag använder fina ord. Du frågar om det blir några konsekvenser, och det har givetvis gjorts en konsekvensanalys av propositionen. När det sedan gäller lagstiftningen som sådan är det möjligt att den kommer att förändras allt eftersom det kommer nya domar. Det är inte hugget i sten att det alltid kommer att se ut på samma sätt. Det kommer också ett bemanningsdirektiv . är levande, och det måste vi också ha en viss ödmjukhet inför. Jag välkomnar hållning, att man är för arbetskraftsinvandring. Man är också ett parti som brukar tala om företagens villkor och så vidare. Därför blir jag också förvånad när jag hör vad säger, och jag vill fråga honom om det verkligen stämmer att delar uppfattningen att man ska ha möjlighet att utöva stridsåtgärder på ett företag som redan har kollektivavtal i sitt hemland som till och med är bättre än de svenska kollektivavtalen. Är det en rimlig ståndpunkt? Vad säger om den ordningen? 25 () replik: Kollektivavtalen ser ju olika ut, och den springande punkten är hur man ska bevisa vad som gäller. Där har man lagt hela bevisbördan på de svenska fackliga organisationerna, vilket jag tycker är fel. Detta är grundproblemet som jag ser det. Det är därför vi tycker att den som är i och arbetar också ska tillhöra det svenska kollektivavtalet. Det ska vara samma villkor som gäller för alla arbetstagare. Man ska inte kunna göra åtskillnad här, för då blir det bara kryphål, och det kommer att gynna oseriösa företagare. Sådana finns överallt, runt om på hela jordklotet. Vi ska inte ge dem möjlighet att utnyttja situationen och försöka dumpa löner och arbetsvillkor, utan vi måste faktiskt kämpa för att lönevillkor och löner ska öka för alla, oavsett var man kommer ifrån. Det går inte att jämföra detta med att köpa en T-shirt från , som blir billigare för att folk inte har samma löner där som i . Man kan inte göra på det sättet, och jag tror inte heller att det är möjligt eller önskvärt att man på EU-nivå skulle börja reglera de här frågorna. Jag är rädd för att EU går i riktning mot att utmana den svenska kollektivavtalsmodellen än mer. Vi är ett av de få länderna i EU som har den modellen. Därför är det så viktigt att man värnar modellen och också tar den striden i EU. Där anser jag att den nuvarande regeringen har misslyckats och inte kunnat försvara den tillräckligt. 26 () replik: Jag delar självfallet inte uppfattning att den svenska modellen inte fullt ut skulle respekteras som man nu tar hänsyn till . Man har funnit en bra balans mellan svensk rätt och EU-rätt. Förslaget innebär i slutänden att länder som faktiskt måste ta hänsyn till vilka villkor som utländska arbetstagare omfattas av i sina hemländer, oavsett om det är kollektivavtal, som kan vara bättre än de svenska, försäkringsskydd och så vidare. Detta måste vi ta hänsyn till, för vi ingår nu i en gemenskap där vi ska försöka öka handeln länder emellan. Jag tycker att det är en rätt bra ordning där man tar hänsyn både till grundläggande fackliga rättigheter och rätten att tillhandahålla tjänster och röra sig fritt inom unionen. Det handlar om både och, både rörlighet och skyddet för arbetstagare. Därför blir man lite förvånad när man ser att till exempel också socialdemokratin har tillsatt en arbetsgrupp som ska se över nya direktiv till en helt ny utredning där man totalt utelämnar arbetsgivarorganisationer och enbart ser till arbetstagarorganisationerna. Det säger väl en del om hur man ser på den svenska modellen. ser man att det ska vara två parter, men ibland ser man tyvärr ensidigt bara till arbetstagarparten. 27 (): Jag kan med glädje konstatera att det har gått att hitta en lösning på de problem som uppstått till följd av Lavaldomen och som ligger helt i linje med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Jag känner mig trygg när jag läser propositionen. Förslagen innebär att grundläggande svenska arbets- och anställningsvillkor ska tillämpas även på arbetstagare från andra länder som utstationeras till som respekteras. I Lavaldomen underkändes blockad därför att stridsåtgärderna var oproportionerliga. Krav som går utöver den hårda kärnan gör det svårare för företag att utföra bygg- och anläggningsarbeten i . Därför utgjorde blockaden en inskränkning i friheten att tillhandahålla tjänster här i landet. Men domen slår också fast att fackförbund har rätt att tillämpa stridsåtgärder för att försvara den hårda kärnan i arbetstagares rättigheter, det vill säga lön, semester, arbetsmiljö och arbetstid. Det är därför en gåta hur vänsterpartierna kan påstå att den proposition som ligger på bordet är ett hot mot den svenska modellen. Lagrådets granskning visar att så inte är fallet. anser att den svenska modellen i grunden är bra. Socialdemokrater och fackliga företrädare försöker göra sken av motsatsen. Men vi anser att den svenska modellen måste följa med tiden och moderniseras för att möta dagens utmaningar. Vänsterpartierna framhäver lagförslagen som om de vore ett dråpslag mot den svenska fackföreningsrörelsen och påstår att förslagen röjer väg för låglönekonkurrens och utnyttjande av underbetald arbetskraft från andra EU-länder i . Det kan inte bli mer felaktigt. Tvärtom: Lagförslaget innebär i stället att svenska kollektivavtal kommer att skapa för regleringen av anställnings- och arbetsvillkor för utstationerade arbetstagare. Det blir de fackliga organisationerna som får rollen att övervaka arbetsmarknaden och se till att utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare till tillämpar skäliga villkor på sina arbetstagare. Den svenska arbetsmarknadsmodellen går att förena med gällande EU-rätt. De nya förutsättningarna för stridsåtgärder innebär att de kollektivavtalsvillkor som fackföreningarna tar strid för bland annat måste vara hämtade från ett svenskt centralt branschavtal och bara får reglera den hårda kärnan. Fackföreningarna måste också ta hänsyn till att de utstationerade arbetstagarna redan kan ha villkor som lever upp till en svensk standard i egna avtal från hemlandet. Jag känner mig trygg med regeringens förslag, som innebär att grundläggande svenska arbets- och anställningsvillkor ska tillämpas på samtliga arbetare i , oavsett från vilket land. har man också tagit hänsyn till , den fria rörligheten för tjänster, förbud mot diskriminering och utstationeringsdirektivet. Det är bra att man hittat en lösning efter Lavaldomen som ligger helt i linje med den svenska modellen. Utvidgningen österut har haft stor betydelse för dagens EU och gjort att vi är världens största arbetsmarknad med nära 500 miljoner invånare. Jag minns farhågorna bakom de så kallade övergångsreglerna, som handlade om att arbetskraft från öst och bidragssökare skulle komma till väst i mycket stora mängder. Både jag och väljarna minns när varnade för social turism och krävde övergångsregler för att skydda oss mot medborgare från våra grannländer. , och införde inte dessa övergångsregler, för den dåvarande regeringen fick inte majoritet för sitt förslag i . stod då upp för öppenhet och människors lika värde, med en tilltro till människors vilja att göra rätt för sig. Det gör vi nu också. Att stänga gränser är att stänga utvecklingen och framtiden ute. Utan detta samarbete hade den polska rörmokaren förblivit arbetslös i medan det var arbetskraftsbrist på . Vi är beredda att anta utmaningen att utveckla arbetsmarknad tillsammans. Vi värnar om fri konkurrens, rörlighet och öppenhet. Och att tryggheten ligger i att ha ett jobb att gå till. för en politik som öppnar gränserna, för att enskilda företagare ska våga investera och satsa på nya affärsidéer och för att enskilda människor ska våga flytta till ett annat land för att skapa sig det välstånd man eftersträvar. Vi står för öppenhet, fri konkurrens och rörlighet, till skillnad från oppositionen. Till skillnad från eller från dem som skanderade go home i ser vi inte den globaliserade världen som ett hot utan som en möjlighet. Vi tycker att våra systrar och bröder i andra delar av världen kan komma hit och jobba, och vi tycker det är oacceptabelt att som och flera andra fackföreningar ta till så kraftiga stridsåtgärder att deras bröder och systrar förlorade sina jobb och blev arbetslösa. Var fanns solidariteten där? I strategin för ökad tillväxt i intar just tjänstesektorn en nyckelroll i den framtida produktiviteten och sysselsättningen. Ända har kunnat ta del av de välfärdsvinster som EU:s fria rörlighet för varor, tjänster, kapital och människor medför. Det underlättar vardagen för alla människor, inte minst möjligheten att få jobb. skapades 6 miljoner jobb i EU-länderna. Handeln inom unionen har ökat och andelen utländska direktinvesteringar har fördubblats. Lavaldomen har väckt starka känslor. Den fria rörligheten för tjänster har ställts mot den nationella välfärden i allmänhet och arbetstagarintressen i synnerhet. Det är tydligt att det råder vitt skilda uppfattningar om vilken inverkan detta har på den svenska kollektivavtalsmodellen. Alliansregeringens proposition som ligger på bordet innebär sammantaget en lösning på de frågor som uppstått till följd av Lavaldomen som ligger helt inom ramen för den svenska kollektivavtalsmodellen. Den svenska modellen har en lång historia med en kärna som bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter. Detta innebär att parterna reglerar villkoren sinsemellan, utan inblandning av lagstiftaren. är positivt till denna modell som vi anser att den behöver anpassas till en global marknad och nya spelregler på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja att oppositionen öppnar de protektionistiska ögonen och ser vad som händer i och med globaliseringen. Nya europeiska entreprenörer och innovatörer växer fram. Företag strukturerar sig på nya sätt och stärks i den globala konkurrensen. Forskning visar att det är de små, snabbväxande företagen som skapar de flesta jobben, till skillnad från ekonomins elefanter som alltid måste effektivisera och ofta dras med att behöva minska på sysselsättningen. Den nya rörligheten över gränserna har också kommit att illustrera frågan om arbetstagarnas rätt att konkurrera. Konkurrens skapar valfrihet för konsumenten och har bidragit till att förbättra kvaliteten. Restriktioner begränsar den. Innovatörer och entreprenörer kommer att kunna konkurrera om att söka de bästa nya sätten att producera det som vi konsumenter vill ha. Det skapar en utveckling mot ständigt ökad kvalitet, effektivitet och produktivitet. ser propositionen som en viktig öppning för att uppgradera den svenska modellen. Det här kan vara början på att den svenska tjänstesektorn får samma typ av stimulans från utländsk konkurrens som varit till nytta för konsumenterna när det gäller varor. Det går att förena en modern svensk modell med fri konkurrens, rörlighet och öppenhet. Vänsterpartiernas syn på fri rörlighet och konkurrens oroar mig. När Socialdemokraterna talar om social turism och anklagar ett lettiskt bemanningsföretag för människohandel och fackföreningar ropar go home till utländska byggarbetare vittnar det om synen på utländsk arbetskraft i . Det vore ärligare av vänsterpartierna att säga som det är, att man inte vill ha fri konkurrens, att man anser att svenska jobb enbart är till för svenskar. Vad är det för budskap som ni för fram till våra medborgare i ? Är det sköt er själva, kom inte hit och ta våra jobb? Med den demografiska utmaning vi står inför behöver vi arbetskraft i . Våra grannar är också välkomna hit. Det säger jag och . Med detta yrkar jag bifall till förslaget till beslut i arbetsmarknadsutskottets betänkande. (Applåder) (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 28 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar socialminister , statsrådet , statsrådet , arbetsmarknadsminister och integrations- och jämställdhetsminister välkomna till dagens frågestund. Socialminister besvarar såväl frågor inom sitt eget ansvarsområde som allmänpolitiska frågor. 29 (): Jobbfrågan ser ut att bli stor. Redan nu är arbetslösa i det svenska samhället. Hundratusen jobb har försvunnit, och var tredje arbetslös är också långtidsarbetslös. Sänkt skatt på lånade pengar ger inga jobb; det ökar klyftorna. Allt fler möter stängda dörrar. Den sänkta skatten på ungdomsgrupperna har gett liten effekt. Såväl regeringens eget ekonomiska råd som SCB pekade på att detta var ganska effektlöst. Vad gäller garantierna får nio av tio ungdomar inget stöd alls. finns inte registrerade i någon aktivitet, så ingen vet vad de gör. Till detta kom det så kallade lyftet. Endast ett fåtal, 20 personer, hade fått praktikplats genom det . Då blev arbetsmarknadsministern desperat och dumpade 65 000 praktikanter på chockade myndigheter. generaldirektör trodde att hon läste fel på en nolla när hon skulle ha 6 500 praktikanter på sin arbetsplats. Har arbetsmarknadsministern för avsikt att genomföra denna masspraktik på myndigheterna? Hur har arbetsmarknadsministern tänkt att det ska fungera? 30 Arbetsmarknadsminister (): Det var fascinerande att det kom som en nyhet eftersom det var tydligt presenterat i budgeten. Kanske har oppositionen och journalisterna inte läst den särskilt noga. De 40 000 praktikplatserna handlar om att ge personer med i arbetslöshet en tremånaderspraktik så att de förbättrar sin möjlighet att komma tillbaka i arbete. Det är en bra aktiveringsåtgärd när vi har fått många nya arbetslösa i finanskrisens spår. Ni brukar hävda att vi inte gör något, men gör vi något kraftfullt just för att dessa personer ska ha en möjlighet att komma tillbaka. Det kommer knappast att stå 6 000 personer och knacka på dörr , men det är viktigt att också staten tar ett ansvar för de arbetslösa och att vi inte skyfflar över ansvaret på kommunerna. Svaret på frågan är: Ja, jag förutsätter att staten och dess myndigheter går före och hjälper till att ta ett ansvar på samma sätt som vi begär av och ber kommunerna att de ska göra. Det är alldeles självklart. 31 (): Man höjer på ögonbrynen. Arbetsmarknadsministern har sagt att det gäller att satsa på kvalitet och utbildning, men inget har kommit i den vägen. Det här är ytterligare ett bevis på det. klipper arbetsmarknadsministern snabbt till med dessa volymer och säger att det ska genomföras trots att generaldirektörerna på myndigheterna tror att de läser fel på en nolla när de ser hur många praktikanter de ska ta emot. Det här kan inte bli mycket av kvalitet. Vore det inte bättre att gå från ord till handling, arbetsmarknadsministern, och se till att det blir aktiviteter som innehåller kvalitet i stället för denna massdumpning bara för att hyfsa till siffrorna under valåret? 32 Arbetsmarknadsminister (): står uppenbarligen på generaldirektörernas sida när jag försöker stå på de arbetslösas. Att öka de arbetslösas möjligheter att komma tillbaka i arbete genom aktiva insatser, vilket en praktikplats faktiskt är, är något bra. Det vore märkligt om har en annan åsikt i den frågan. Det här hyfsar ingen statistik. Låt mig vara extremt tydlig med det. Dessa personer är arbetslösa. De kommer också att vara arbetslösa de gör praktik. Deras chans att komma tillbaka i arbete ökar dock avsevärt, och det är avsikten med denna verksamhet. 33 HANS (): Jag vänder mig till socialminister . har största stad, , uppmärksammats i mindre smickrande sammanhang. Medierna har genom en artikelserie i rapporterat att judiska trosbekännare känner oro och ibland upplever sig förföljda. Några personer har vittnat om att de vill flytta och inte låta sina barn växa upp i en miljö fylld av hat och förakt. Det gäller att vara ytterligt tydlig. Vad kan göras för att slå fast att ingen ska behöva känna oro eller skam i vårt land för sin religion? Vad kan göras för att det inte i debatten ska bli så att judar i anklagas för eller skuldbeläggs för vad eventuellt gör i ? Vad kan göras för att inte påståenden om israelisk lobbyism ska användas för att bortförklara att människor i vårt land är rädda och oroliga? Låt mig också utnyttja möjligheten att från min bänkplats, nr 95, på ett mandat från norra och östra vara ytterligt tydlig och förklara att jag som förtroendevald ser det som ett problem att judar i vill söka sig därifrån. Det är ett politiskt problem. 34 Socialminister (): Detta är ett mänskligt problem som politiken har att ta sig an. Jag delar givetvis allt det som uttrycker. Vi har en situation där judar och på många håll i vårt land men alldeles särskilt i har blivit trakasserade, hotade och förföljda på ett sätt som är fullständigt oacceptabelt och som man hade hoppats att vi aldrig någonsin skulle behöva se i igen. har debatten tagit sig ganska trassliga vägar framåt, vilket har gjort att det ibland har framstått som att vissa grupper som har förföljts har fått skylla sig själva. Det är naturligtvis ett helt oacceptabelt sätt att argumentera. Varje grupp och person i har rätt att existera utan någon som helst förföljelse. Det gäller självklart också judar i vårt land. 35 HANS (): Det här är ett problem som har väckt uppmärksamhet i , men man kan se mönster längre tillbaka i tiden. Jag såg i protokollet att jag ställde den första frågan om växande tecken på antisemitism i . Därför är det viktigt att politiker i ledande ställning är tydliga var de än befinner sig. Jag vill också uttrycka ett stort beröm till förre statsministern som var väldigt tydlig i den allmänna debatten både i och internationellt.