prot · GX0964 · 2010-01-27 00:00:00 — Därför bör resultatet av detta arbete avvaktas innan vidare steg tas. Och så, herr talman, några ord om sms-lån. Varningsklockorna har ringt ett tag beträffande utvecklingen när det gäller betalningsanmärkningar, precis som alla talare före mig har vittnat om. kunde vi se att antalet betalningsanmärkningar på grund av korttidslån, även kallade mikrolån, snabblån eller sms-lån, rusade i höjden. var det 1 407 ärenden, och hade 4 579 sådana ärenden inkommit till kronofogden. Detta föranledde åtgärder såväl hos kronofogden som hos och samt resulterade i en massa motioner i , bland annat en från mig. Situationen blir tragiskt nog bara värre och värre då ökningen fortsätter lavinartat. hade inte mindre än 23 465 ärenden registrerats hos kronofogden. Vad det exakta antalet är vet jag inte, men någon tidigare talare här pratade om 25 000. Ungdomar är överrepresenterade. Jag håller helt med om att var och en har ansvar över sina egna val i det här livet. Men när det är så lätt för en ung person som knappt har några pengar alls att trycka på en knapp och snabbt få insatta på sitt konto och att också göra det är det självklart att det här är ett stort problem. Men det är inte bara ungdomar som tar de här lånen, utan det ökar också väldigt mycket bland äldre. har visat i rapporten i det finansiella systemet som presenterades att det har bedömts att utvecklingen för snabblån utgör en stor risk på konsumentområdet. menar att ytterligare åtgärder behöver sättas in i form av ökad tillsyn, krav på kreditprövning och skärpta informationskrav för att förhindra utvecklingen med växande skuldsaneringsproblem. Precis som sade föreslås i den nya konsumentkreditlagen att näringsidkare vid marknadsföring av kredit alltid ska lämna information om den effektiva räntan. Dagens undantag från detta krav när det gäller krediter som understiger eller ska återbetalas föreslås tas bort i syfte att också snabblånen ska omfattas av regleringen. Den nya konsumentkreditlagen innebär också ett stärkt skydd för låntagare i flera avseenden, såsom en skyldighet för kreditgivarna att förklara kreditavtalet och dess verkningar för konsumenten. Konsumenten föreslås också få rätt att ångra ett kreditavtal. Dessa förslag är integrerade delar i det nya konsumentskyddet som bör leda till att bland annat problem med överskuldsättning på grund av sms-lån minskar. Vad jag förstår kommer den här lagändringen att träda i kraft . Att den sedan helt ska upphöra är väl bara möjligt om vi får en lag på att sms-lån blir helt förbjudna. Där är vi inte , även om har pratat om den möjligheten. Med detta, herr talman, vill jag yrka avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i utskottets betänkande. 42 (): Jag fick ett brev från föräldrar som har en numera vuxen dotter med ett lättare psykiskt funktionshinder. De här föräldrarna har stora bekymmer med dottern som lever under knappa förhållanden, för hon är ganska lättledd och lättpåverkad och hon kommer därför ofta hem och har antagit olika generösa erbjudanden om krediter kreditkort och liknande. Jag såg brevet som ett nödrop, men de hade också ett förslag, och det visar kanske på hur bekymrade de och säkert många andra är. Jag har till exempel talat med personliga ombud som har samma situation och får hjälpa människor. Förslaget som de här föräldrarna framförde var att vi skulle införa ett slags Nixregister dit personer som inte vill ha några krediter kunde anmäla sig. När sådant kommer upp på bordet förstår vi att vi har ett problem i vårt samhälle. När det gäller sms-lånen och snabblånen, eller smålån över huvud taget, har vi också problem med marknadsföringen. Om ni tittar på annonser som florerar ser ni att om man lånar hos ett företag för att betala skulderna till ett annat företag påstås det att man sparar pengar. Man sparar pengar genom att låna. Ja, det är kanske så att språket håller på att förändras. Det finns också företag som välkomnar kunder som inte de traditionella långivarna vill ha att göra med. Jag har en annons framför mig där man till exempel välkomnar personer som har betalningsanmärkningar, som har skulder, som saknar fast anställning och så vidare. Jag tycker att vi har ett jätteproblem med de här småkrediterna, både sms-lånen och annan kreditgivning på mindre belopp. Det är därför naturligtvis välkommet att vi nu äntligen får se ett lagförslag på en ny konsumentkreditlag. Jag är särskilt glad för att det nu inte görs några undantag för småbelopp eller för korta kredittider. Det tycker jag att vi ska notera som ett extra plus. Sedan vill jag gärna för min del instämma i vad tog upp, nämligen att det nog inte är som ska vara tillsynsmyndighet, utan även de här låneföretagen bör stå under tillsyn precis som banker och andra finansbolag gör. Jag kommer att verka för att vi ska försöka få med det om det är möjligt i det här lagstiftningsarbetet som pågår. Vi får väl se vad remissinstanserna säger. Förhoppningsvis går de också på den här linjen. Jag tänkte bara prata om sms-lånen och göra en kort avslutning och tala om det senaste som jag har hört när det gäller sms-lån. Herr talman och ni andra känner ju till att om man lånar ska man betala tillbaka plus i avgift de vill ju inte kalla det för ränta. I det här landet finns ett företag som säljer kosmetika, och de lånar också ut pengar. De erbjuder just nu ett lån på under förutsättning att man köper tre deodoranter av dem. Det var en ny variant. Kreativiteten är stor. Avslutningsvis vill jag säga att jag välkomnar det förslag till ny konsumentkreditlag som, om än sent men dock, har kommit. Vi får jobba tillsammans på att det verkligen blir genomfört. 43 (): Jag tänker avgränsa mig till att tala om de mycket omtalade sms-lånen. Vi har hört om dem i olika sammanhang. Det har gällt många människor som varit förtvivlade över att de hamnat i skuldfällor som de inte tänkt sig. Det är glädjande att det finns stor enighet mellan oppositionen och regeringen om att verkligen ta tag i denna fråga. Många hamnar i skuldfällan , och fanns på grund av obetalda sms-lån över 23 000 ärenden hos . Vad ska vi då göra för att stoppa utvecklingen? Jag är inte så säker på att man ska förbjuda sms-lån. Vi kan inte stoppa tekniken och de möjligheter tekniken skapar. Däremot måste vi naturligtvis uppmärksamma orsaken till skeendet. Många människor har av skilda skäl en besvärlig livssituation rent ekonomiskt, de tänker kortsiktigt, och vi har hört berättelser om hur man tar korta sms-lån med jättehöga räntor för att kanske klara eller närmaste . Att människor hamnar i svåra ekonomiska situationer tog vi upp i den förra debatten, och det är det vi på något vis vill angripa. Frågan är alltså hur vi ska få ordning och reda på dessa lån. Jag har funderat mycket på varför vi hamnat där vi hamnat. En utgångspunkt för värdegrund, den kristna värdegrunden som vi har i samhället, finns i en gammal bok vari det finns ett ordspråk, nämligen att vi ska vänja den unge vid den väg han bör vandra. Jag har funderat på hur vi kommer åt den här typen av problem. Vi måste fokusera på situationen i skolan. Jag kan fortfarande komma ihåg den gamla Lyckoslanten. är jag ju men den gamla Lyckoslanten lyfte fram Spara och Slösa. Spara är jätteglad och lycklig medan Slösa är mycket bekymrad och ledsen. Kanske någon känner igen sig i det. Den typen av kunskap, som hos oss sitter i ryggmärgen, får inte alla . Vi fokuserar inte lika starkt på den. I realiteten handlar det om grundvärderingar och livsmönster när unga människor, som vi måste värna om, väldigt tidigt börjar ta snabba lån utan att se på det hela långsiktigt. Här har skolan en oerhört viktig roll. I har man numera ett ämne kallat economic well-being på skolschemat. Där lyfter man fram det finansiella systemet, försäkringar, lån, sparande och så vidare. Det kanske vore en möjlighet även för oss för att ytterligare lyfta fram dessa mycket viktiga delar i vår skola. Också folkbildningen har en stor och viktig roll i detta sammanhang. Vår minister har lyft fram att vi borde ge ytterligare uppdrag, och regeringen har gett uppdrag, till våra folkhögskolor och andra folkbildningsorganisationer att uppmärksamma vikten av att man lär sig sådant som gäller den privata ekonomin och också samhällets ekonomi. Jag är glad för att vi nu får ett lagförslag i denna fråga, och jag instämmer i att borde ha tillsynen över dessa kreditföretag. registreras kreditföretagen, även sms-långivarna, hos , men har inte uppdraget att utöva tillsynen eftersom dessa inte lånar in andras pengar, har jag fått veta. När vi fastställer de långsiktiga principerna för framtiden tror jag att det är viktigt att ska ha ansvar för dessa kreditföretag på samma sätt som för andra kreditföretag. Jag vill härmed yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Jag hoppas, herr talman, att alliansregeringen vidtar alla de åtgärder som är möjliga för att lösa dessa knutar och att vi hittar vägar så att människor inte ska hamna i skuldfällan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Jakt och viltvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU13 Jakt och viltvård. 44 i (s): Så har vi återigen samlats i kammaren för att debattera ett betänkande om jakt och viltvård, och återigen är det fjälljakten som står i fokus. Fjälljakten har varit en av de frågor som engagerat mycket och även föranlett ett flertal debatter i kammaren. Vid varje debatt vi haft har jag lyft fram nya exempel som bevisar att regeringens sätt att hantera frågan varit felaktigt. Varenda gång har jag från de borgerliga partiernas företrädare fått höra att de egentligen skulle vilja ändra beslutet med att det inte går. gör jag ett försök till, med ytterligare nya exempel på att det är både rimligt och i vissa fall önskvärt med nationella särregler för jakt på vissa marker. Eftersom frågan har debatterats ska jag ge en mycket kortfattad bakgrund, och jag hänvisar de intresserade till tidigare protokoll för fler fakta, allt för att något hålla nere debattiden. Beslutet om att öppna den svenska fjälljakten för samtliga jägare inom EU har lett till många protester och engagerat många, både jägare och boende, i fjällvärlden. Jägare, boende, samer och oppositionen i står samlade i sin kritik av regeringen i denna fråga. Bakgrunden är att när ställde en försiktig skriftlig fråga till regeringen om de svenska särreglerna, om de kunde strida mot tjänstedirektivet, valde regeringen att ändra reglerna i stället för att, som man gjort i andra länder, förklara varför man hade olika regler för boende i och andra jägare inom EU. De länder som förklarat varför de har speciella regler har fått behålla dem. I försökte man inte ens. Argumentationen från regeringen var att man inte ville hamna i strid med EU. För det första fanns det inget fog för sådana farhågor. För det andra anser jag att när regeringen lägger sig platt för EU är det lika illa som att EU skulle besluta om våra jaktfrågor. Effekten blir densamma. Vad har effekten av detta beslut blivit? Jo, den svenska fjällvärlden och ripstammen har fått utstå stora påfrestningar. Ingen i denna kammare ska komma och påstå att en fri fjälljakt gynnar vare sig den känsliga fjällmiljön eller ripstammens utveckling. Vittnesmål om nedskräpning, överskjutning och utmattade hundar, som i värsta fall lämnas kvar på fjället, finns det en hel del av. Områden avlyses efter ett fåtal dagars jakt för att trycket på området varit för hårt. Vi har olika jaktetik i olika länder. Det kan vi inte bortse från. Den svenska jägarexamen är oerhört omfattande, och jaktetik är ett stort inslag i den. Med detta sagt vill jag absolut inte förbjuda utländska jägare i , men jag vill att den jakten ska ske under kontrollerade former och med medföljande guide. Det är märkligt att den borgerliga majoriteten inte kan hålla med mig om det. och är två länder som har kommissionens stöd för särregler för de i landet boende jägarna. I egna rekommendationer för jakt och jaktturism står det till och med klart och tydligt att lokala i landet boende jägare bör ha exklusiva rättigheter till jakt på statens mark. Det står också att jaktarrangörer kan få acceptera begränsningar i tillgången till jakt och att de kan få acceptera att deras avgifter blir högre än andras. Dessa rekommendationer i sig slår hål på samtliga regeringens argument. Vi har alltså konkreta exempel vi har , vi har , det finns fler. Vi har också kommissionens egna rekommendationer. Men det räcker inte. Regeringen tänker ändå inte ändra tillbaka reglerna. Jag tänker komma med ytterligare ett, eller kanske till och med två, exempel som ligger betydligt närmare till hands att titta på än de andra. Om man tittar på vilka regler vi har i för jakt på allmänt vatten, kobbar och skär finner man något tämligen intressant. Denna jakt är helt förbehållen dem som bor eller, i vissa län, är verksamma i skärgården eller vid kusten. Det är väldigt intressant. Samma sak gäller för jakt på före detta kronoholmar längs . Om man tittar på regler för fiske i kan man också se klart och tydligt i reglerna under ? att svenska medborgare får fiska med handredskap och efter registrering även med rörligt fiskeredskap. För utländska medborgare som stadigvarande är bosatta i gäller samma regler som för svenska medborgare. Andra utländska medborgare får endast fiska med handredskap. I övrigt måste utländska medborgare ha tillstånd av . Men vad är nu det här? Och hur förklarar ni från den borgerliga majoriteten att vi har särregler på jakt och fiske baserade på boende i , ni som så tydligt så har hävdat att det är omöjligt? Och inte står EU och knackar på dörren på grund av det här. Vill ni veta varför de inte gör det? De bryr sig inte! Här kommer min enkla analys av alla turer kring fjälljakten. Vi har en regering som har gjort det till en konstform att skylla ifrån sig. Är det inte på EU man skyller så är det på någonting annat. Om man verkligen läser protokollen från alla de debatter vi har haft i den här frågan ser man att borgarnas argumentation har förskjutits i takt med att oppositionen har kommit med tydligare argument. vill man gärna, för att inte komma på kant med den stora svenska jägarkåren, försöka låta påskina att man egentligen inte ville ändra reglerna men var tvungen. Man var tvungen för att EU sade så. Nej, det var kanske att ta i. Man var tvungen att ändra reglerna ifall EU möjligen kanske eventuellt skulle kunna ha invändningar. har det visat sig att EU inte hade några invändningar. Både och har fått okej för att behålla särregler som till och med är starkare än de regler som vi hade . För att tala klarspråk betyder detta att regeringen kan ändra tillbaka reglerna. Men regeringen vill inte göra det. Jag har till den samlade borgerliga skaran här i kammaren en enda enkel fråga, som jag tycker att det är dags att jag får svar på: Varför vill inte regeringen ändra tillbaka reglerna till dem som gällde ? Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 45 (): Inledningsvis vill jag ställa mig bakom betänkandets slutsatser och yrkar bifall till förslaget i detsamma. Den oinvigde kan tro att det här betänkandet bara handlar om fjälljakt. Men då har man förmodligen inte läst hela betänkandet, eller ännu värre, kanske inte förstått att det handlar om något lite vidare. Därför tänkte jag trötta er med att försöka beskriva helheten i miljö- och jordbruksutskottets betänkande. Det handlar om subsidiaritetsprincipen, alltså EU-nivåns inflytande över den svenska jakten, om allmänna jaktfrågor, om fjälljakten och om älg. Det är alltså ett något vidare spektrum än oppositionen orkat hantera. Jag börjar med EU-nivån. pågår en angelägen och oerhört viktig, tror jag, uppföljning om biologisk mångfald. Den här processen byggs upp genom att de olika länderna inom EU lämnar in sina underlag för att man ska kunna göra en total sammanställning över hur vi har lyckats med att bevara den biologiska mångfalden, som i grunden är utomordentligt viktig för de kommande generationerna. Det är också mot den bakgrunden man har den så kallade subsidiaritetsprincipen, ett fint ord för lägsta-nivå-principen. Det handlar om att inget beslut ska fattas på en högre nivå än vad som är absolut nödvändigt. Den här linjen hävdar med emfas vid alla tillfällen när detta är uppe. Senast det var väldigt tydligt var när man skulle inskränka handeln med sälprodukter därför att man på något ställe på jorden inte avlivar djuren på ett acceptabelt sätt. Där hävdade att man ska ha möjlighet att sälja sälprodukter om de är tillkomna på ett sätt som är helt okej, vilket är fallet när det gäller den svenska säljakten, som i och för sig är ganska begränsad, men ändå. Där stod på sig ända in i slutet, men vi lyckades inte få tillräckligt med gehör. Det som till yttermera visso har givit den här kammaren plus kamrarna i de övriga 26 parlamenten i EU möjlighet att hävda subsidiaritetsprincipen är det nya Lissabonfördraget, som ger oss möjlighet att överpröva de förslag som kommer. Jag hoppas nu att vi kan hjälpas åt att driva detta aktivt. Det om EU-nivån. Det är alltså ett samspel med andra, och vi hävdar vår möjlighet att besluta så långt det är möjligt på EG-nivå. När det gäller de allmänna jaktfrågorna är det främst korp, morkulla, gäss och vildsvinsfällor som ingår i betänkandet. Korpen, som är en kraftfull fågel och ett ganska utvecklat rovdjur, eftersom den är så pass kraftfull som den är, är skyddad enligt fågeldirektivet. I grunden är alla fåglar skyddade, men om de finns på bilaga 2 till fågeldirektivet finns det förutsättningar för att man ska kunna jaga dem. är det så att korpen inte ingår där, därför att den anses vara så pass skyddsvärd inom att vi bara kan använda skyddsjakt för att hantera den. Grunden för skyddsjakt när det gäller korp och övriga fåglar är om människors hälsa är i farozonen, flygsäkerhet, grödskador, boskap, skog, fiske och vatten, flora och fauna. Det är de grundläggande möjligheterna för att få idka skyddsjakt. Regeringen har lyssnat på de rättmätiga krav som ställs här i på att kunna öka möjligheten till skyddsjakt. I en ny förordning som kom så sent som har man för att förtydliga lagen utökat möjligheten att idka skyddsjakt även vid viltuppfödning och vid hönsgårdar och dessutom därifrån. I den nya förordningen har man också givit möjlighet till licensjakt på korpen. Med det, herr talman, vill jag påstå att det finns en bra möjlighet att åstadkomma en förbättring för dem som har bekymmer med för talrik korpförekomst. Morkullan har varit en symbolfråga sedan vi kom med i EU. Vi hade tidigare som bekant en sommarjakt på den här fågeln. Det var i huvudsak när hanarna sträckte som man idkade den här jakten. har vi i norra jakt från till . I är det till och med en månad längre. Det är alltså inte så att det inte finns jakttider på morkullan. Det beslut som den förra regeringen fattade bottnade i att man gjorde ett försök och kom fram till att det var tveksamt om den här jakten uppfyllde de krav som EU ställde. Det var därför man förbjöd den. Den nuvarande regeringen gör samma bedömning. Jag kan vid sidan om säga att enligt det jag har hört från bland annat EU-håll finns det risk för att det blir inskränkningar på höstjakten om vi kräver sommarjakt på morkullan. Huruvida det är sant eller inte vet jag inte, men det är den typ av information som har kommit till mina öron. Gässen är flyttfåglar som skapar störst problem där de först anländer, alltså i kusttrakterna i vårt land, eftersom de oftast flyger långa sträckor över vatten och naturligtvis behöver landa för att äta och vila upp sig. När de kommer i stora skaror kan de skapa väldigt stora bekymmer lokalt, dels genom att de äter, dels genom att de stampar ned grödor på ett ganska tydligt sätt. Även här har regeringen hörsammat de krav som man ställer genom att i en förordning från skapa en utökad jakttid när det gäller grågåsen och kanadagåsen, som är de största bekymren. Dessutom har man i samma förordning ökat skyddsjaktsmöjligheten till . var den begränsad till vissa delar av året. Jag var nere i och fick mig då till del hur man hanterade detta där. Jag vågar påstå att ett bra samarbete mellan markägarna och har gjort att man där på ett mycket bra sätt kan hantera det hela. Alltså har regeringen lyssnat och inom ramen för skyddet ändå skapat förutsättningar för att frågan ska kunna hanteras. När det gäller vildsvinsfällorna, som också finns med i betänkandet, arbetar just nu med att ta fram ett underlag för hur de ska vara utformade och om det över huvud taget är lämpligt. Vi ska ha klart för oss att vildsvinet är ett ganska lättstressat djur, vilket gör att det finns de som ifrågasätter möjligheten att använda fälla. Där får återkomma. När det gäller fjälljakten kan jag säga att den långa inledning som vi fick höra var behäftad med felaktigheter. Jag kan bara säga att grunden för hela diskussionen uppkommer när man kombinerar jakten med en tjänst. Då hamnar den under tjänstedirektivet. Själva jakten som sådan faller inte under tjänstedirektivet. Jag tycker att det är väldigt bra om man har läst Justitiekanslerns beslut när det gäller skadeståndsanspråk mot svenska staten. Detta beslut fattades . Jag är inte säker på att har läst det. Jag skulle rekommendera det till läsning. Justitiekanslern har på ett utomordentligt bra sätt beskrivit den situation som nationen befinner sig i och hur den frågan hanteras. Man tar just fasta på och vad de har kommit fram till där. Men det är klart, har man inte läst detta kan jag också förstå de argument som framförs i kammaren. Det man har försökt göra är att åstadkomma någon förbättring i så måtto att man har infört länskort, vilket gör att innehavaren alltså har möjlighet att billigare komma åt jakten i de aktuella områdena. Det är också inom ramen för tjänstedirektivet. Just nu ska följa upp hela den här frågan. Avslutningsvis, herr talman, kan jag när det gäller älgen bara säga att den frågan bereds i . Den finns med på propositionslistan från . Jag kan också passa på tillfället att säga att den som önskar få mer information om den kommande älgjakten är välkommen till jakt- och fiskeklubbens informationskväll . 46 i (s) replik: Tack för en väldigt intressant genomgång av jaktpolitiken i i de frågor där vi är överens. Visst ingår det flera frågor i betänkandet, men eftersom det bara finns två reservationer från oppositionen som vi inte är överens om är det väl rimligt att använda debattiden till att uppehålla sig vid just de frågorna i stället för att bara prata om de saker som vi är överens om. Men jag har full förståelse för att inte vill prata om fjälljaktsbeslutet. Återigen kommer frågan om tjänstedirektivet upp. Jag trodde att vi en gång för alla hade avverkat att den kopplingen inte finns. Det finns uppenbarligen inga som helst argument kvar från borgarna längre, även om försöker vifta med dokument från lite varstans för att försöka bevisa motsatsen. Hur kommer det sig, , att det här i så fall bara skulle gälla den svenska fjälljakten? Detta skulle vara den enda jaktformen i hela med särregler för boende. Det är bara i denna form det inte går att ha särregler för de boende i . Jag tycker att vi har sett exempel på att det inte håller. Jag läste en väldigt intressant debattartikel av och där de lyfter fram som ett exempel på ett land där man har ändrat reglerna för jakt. Jag tycker att det skulle vara intressant att höra lite grann om varför lyfte fram just i den debattartikeln. 47 () replik: Det finns en väldigt bra genomgång av våra nordiska grannländer och deras sätt att förhålla sig. I grund och botten handlar det om huruvida den här jakten är ihopkopplad med en tjänst eller inte. Det är precis det som är den springande punkten. Det papper som jag viftade med är Justitiekanslerns beskrivning av ett skadeståndsanspråk. Det är alltså ett skarpt läge. Det är ett helikopterföretag som har ställt ett skadeståndsanspråk, i detta fall , till svenska staten på grund av uteblivna intäkter.