prot · GX0985 · 2010-03-10 00:00:00 — Jag tycker att varje regering som har en politik som innebär ökade klyftor mellan generationer måste sätta sig ned och fundera på vad detta beror på och vilken målsättning man har med politiken. Jag vet att ni säger här i kammaren att ni vill ha fler i arbete, och det har jag respekt för. Vi säger också att vi vill ha fler i arbete, men vi vill lösa det på ett annat sätt än vad ni vill göra. När det får den här typen av konsekvenser tycker jag att det ska ringa en hel del varningsklockor hos er. Jag hoppas i varje fall att det gör det, så att vi får upp den här diskussionen på bordet. Det är oerhört viktigt. Det var en annan sak jag inte hann kommentera. Ni säger att satsningen på hushållsnära tjänster är kostnadsneutral. Jag har också läst den det var den som hänvisade till i någon tv-intervju. Det är väl klart att om vi får människor i arbete minskar kostnaderna för a-kassa och blir det mer skatteintäkter och mer momsintäkter till staten. Så blir det även om våra insatser för fler jobb blir verklighet. Det är bara det att när vi gör våra budgetar får vi aldrig räkna med så kallade dynamiska effekter, som detta är. Det är ett sätt att förhålla sig budgettekniskt till de olika förslagen och en annan sak när man i efterhand ser vad det kunde ha lett till. Det är en skillnad som man måste hålla reda på, i stället för att bara slänga sig med att det inte kostar någonting. 72 () replik: Oppositionens gemensamma svar om rättvis skattepolitik är att alla har samma höga skatt. Man säger att vi har straffbeskattat pensionärerna, vilket inte är sant. Ni vet lika väl som vi att det hade sett likadant ut på pensionssidan om ni hade suttit vid makten, det vill säga att den överenskommelse som är gjord innebär att bromsen har slagit till. Däremot har vi med allianspolitiken dämpat effekterna och fallet i pensionerna. Jag tror att man måste göra saker i rätt ordning. Vi var tvungna att ta ansvar för ekonomi. Vi var tvungna att se till att fler människor kom ut i arbete för att över huvud taget kunna finansiera det pensionssystem som vi har. Pensionärerna har fått sänkt skatt i två steg, och vi har lyckats dämpa fallet så att det inte blir så stort för den största delen av pensionärerna. Jag vet inte vem som blir gynnad av att alla har samma skatt. Ni fortsätter att hävda att man ska ha samma beskattning, och det innebär att de som arbetar ska få höjd skatt. Jag kunde inte låta bli att dra ut några exempel, och slumpvalsgeneratorn fick även med . Det visar sig att en person som bor i med en inkomst på , har a-kassa och är medlem i får med er politik höjd skatt med . Vill Vänstern, och Socialdemokraterna ta bort det från den enskilda personen för att ge det till politiken? Jag förstår inte hur du kan fortsätta att säga att vi har ökat klyftorna när människor med en inkomst på 20 000 får så mycket mer tillbaka. Jag har även dragit ut fler exempel, och jag kan ta dem sedan. 73 () replik: Jag vet inte om jag ska skratta eller gråta när jag hör . Jag funderar också på vilken verklighet hon lever i. Det som alltid händer med er politik är att de reformer ni genomför tjänar överklassen. Det är alltid de som tjänar mest på dem. Om du räknar på vad a-kassans och fackföreningsavgiftens höjning har fått för betydelse för människor och vad de får betala mer blir det möjligtvis en skattesänkning på för vanligt folk jag vet inte exakt hur mycket. Men det har blivit en väsentlig försämring för de allra flesta i låg- och medelinkomstklasserna och betydligt bättre för dem som tjänar väldigt mycket. Jag har några kommentarer. Först ska jag säga att det är ni som sitter i regeringsställning och är svaret skyldiga. Vi utmanar er. Det är ni som ska svara på frågorna om varför det har blivit så här och hur det ser ut. är bland 18 jämförbara länder det enda land där pensionärerna betalar mer i skatt än löntagarna. Varför är det så? En pensionär som får 14 000 i pension betalar mer än en löntagare med jämförbar inkomst. Det är mycket pengar. Varför inte låta de 25 000 människor som har blivit friställda från kommuner och landsting fortsätta i sina jobb i stället för att konstruera jobb som stöttas med skattesubventioner att städa i hemmen hos rika män som redan tjänar så mycket att de har råd att köpa de här tjänsterna? 74 () replik: Jag fick en fråga, kanske retorisk, om vilken verklighet jag befinner mig i. Jag befinner mig i den verklighet som jag beskrev tidigare, där har fått arbete. Hon vittnar om att det inte handlar om rika män utan om ganska vanliga människor med vanliga löner och vanliga arbeten som får hjälp i hemmen medan också får ett arbete. Av en händelse tittade jag också på detta med jobbskatteavdraget och vilken sänkning man får i . Den innebär med fjärde steget i jobbskatteavdraget. Det är verkligheten, . Människor med relativt låg inkomst får så här mycket mer i plånboken efter att de har betalat skatt. Det här gör skillnad. Varför händer alltid det här med er politik? Tyvärr händer ju alliansens politik alltför sällan. Vi kan önska att den får fortgå även under nästa mandatperiod, för det som annars kommer att hända är att människor får betala mer i skatt. Man kommer att få betala tretton månadslöner i skatt i stället för elva. Det är precis det som inte får hända, för det kommer att begränsa konsumtionsutrymmet och tiden på arbetsmarknaden. Dessutom har vi sänkt a-kasseavgiften med . Vi utmanar er, säger och menar att det är vi som ska svara på frågorna. Ja, det gör vi gärna, men det betyder väl inte att ni i oppositionen inte ska berätta vad ni tänker göra? Ni måste också berätta för väljarna vad ni vill göra, på vilket sätt ni vill att ska styras och hur den skattepolitik ni ska utforma ska se ut. Det är väl rättvist? 75 () replik: Detta gör vi , . Vi talar om vad vi tycker och vad vi vill göra med vår politik. Jag fick inget svar på detta med pensionärerna. Av 18 jämförda länder är det enda land där man betalar mer i skatt som pensionär än som löntagare. Sedan kan jag tala om att jag träffar väldigt mycket människor när jag är hemma i , både på affären, på och på gator och torg. De flesta vet vem jag är eftersom jag sitter i . Det är inte en så stor stad. De säger att de är villiga att betala mer skatt för att garantera äldreomsorgen, vården över huvud taget och skolan. De är villiga att betala mer skatt. Därför funderar jag över vilken verklighet ni lever i. Jag tycker att det är orättvist att min mamma, som är , ska betala städning för rika män via sin skattsedel. Hela den politik som regeringen har arbetat med är i alla led orättvis ur jämställdhetssynpunkt. Kvinnor tjänar mindre och betalar mindre i skatt. Det är män som äger husen och får lägre fastighetsskatt. Det är också de välbeställda männen som använder hushållsnära tjänster. Jag vill fortfarande veta varför pensionärerna får betala mer skatt än löntagare för samma inkomst. 76 () replik: jämför med andra länder när det gäller pensionärerna. Då tycker jag att man också ska ta med andra länders förvärvsavdrag i jämförelsen. Det är många länder som har det. Vi har egentligen gjort en anpassning i detta avseende från sida. Jag träffar också pensionärer. Det som man kan notera och som är intressant är att PRO och andra pensionärsorganisationer , såvitt jag känner till, diskuterar vikten av sänkt skatt. har man talat om höjda pensioner. talar man om sänkt skatt. Här ser man en tydlig koppling: Man får mer kvar i plånboken med lägre skatt än med högre. säger att man är villig att betala mer skatt för att bibehålla välfärden. Jag tror att det är ett felaktigt tänk. Det vi har visat med alliansens politik är att man faktiskt kan sänka skatterna med bibehållen välfärd. Detta är inte två saker som står mot varandra. säger att hennes mamma är och subventionerar rika män. Det är faktiskt många äldre som använder RUT-avdraget, för man slipper gå till kommunen och bli biståndsbedömd. Man kan teckna ett eget avtal med en egen utförare och på så sätt få hjälp i hemmet. Man behöver inte gå till kommunen för att få den hjälp man anser sig behöva. Jag tycker att ni ska studera statistiken ytterligare om ni fortsätter hävda att rika välbetalda män använder RUT-avdraget. Titta en gång till! 77 () replik: Jag gläds åt de människor som har fått jobb på grund av RUT-avdraget. Hur många de är råder det lite delade meningar om beroende på vem man frågar och vilka intressen de företräder. Det finns siffror på allt mellan ett hundratal och tiotusentals jobb. Den intressanta frågan är dock snarare: Varför just dessa jobb? Det är ju inte särskilt förvånande att sysselsättningen i en bransch ökar om man pumpar in skattesubventioner. Om det inte hade varit på det sättet hade det varit konstigt. Men varför har man valt just hushållstjänster? Jag tänker mig att man från samhällets sida ska vara lite försiktig med att pumpa in pengar i olika saker. Man kan ha goda skäl för stödet, oavsett om det är en skattesubvention, ett investeringsstöd eller vad det nu är, om man ser att det ger positiva samhällseffekter utöver nyttan för enskilda individer. Då kanske det är en bra idé. Ta till exempel investeringar i klimatsmart infrastruktur och energieffektiviseringar. De inte bara ger jobb och nytta för dem som åker tåg eller betalar elräkningar för sitt hus, utan de ger också en klimatnytta till samhället. Däremot ska man vara lite försiktig när vi som politiker säger att vi tror att människor vill ha hushållstjänster och att de därför ska få en skattesubvention om de köper just det. Jag tror att människor själva är bäst på att bedöma vad de vill ha hjälp med i sitt liv. För en del kanske det är hushållstjänster. Andra kanske vill ha hjälp med att laga cykeln. En tredje kanske vill ha hjälp med något annat, och en fjärde kanske inte vill ha hjälp över huvud taget utan vill köpa en stor, anskrämlig platt-tv. Jag tror att individen är den som är bäst skickad att avgöra detta själv. Vad hände med den liberala känsla som fanns hos ? Är politiker bättre på att bedöma vad människor behöver? 78 () replik: Nej, naturligtvis är inte politiker de som är bäst på att bedöma vad människor vill göra. Men kan det finnas en efterfrågan på tjänster och inte bara på varor, så då kan man välja bort platt-tv:n och köpa tjänster för det konsumtionsutrymme man har. Varför valde vi då just den här branschen, och varför har vi fokuserat på RUT-avdraget? Jag tror att vi har sagt det förut, men jag säger det gärna igen. Det fanns ju en stor sektor på detta område. Man kan diskutera vad som är nya jobb och vilka jobb som redan fanns. Men vi såg att det var många människor som använde sig av svart arbetskraft. Jag håller med dig om att det figurerar många siffror. Men om man tittar på beräkningar handlar det om 11 000 arbetstillfällen. Alla är inte heltid. En del är deltid. Det är faktiskt så många som har fått arbete i den här branschen. När det gäller var man väljer att pumpa in pengar i skattesystemet eller inte och vad man väljer att subventionera hävdar vi fortfarande att det vi gjorde var det som innebar mest jobbfrämjande åtgärder. Det handlade om att förhindra att arbetslösheten bet sig fast på en hög nivå och om att se till att människor fortfarande fanns kvar i arbete. När konjunkturen vänder finns det då människor på arbetsmarknaden. Det här är jobbskapande politik, utifrån att människor har kommit i arbete. Sedan är det en positiv effekt att människor kan få arbete utfört i hemmet, eftersom de kanske inte kan eller orkar eller mäktar med. 79 () replik: Skattefusk ska förstås bekämpas. Vi rödgröna har ett tiopunktsprogram mot skattefusk. Men att däremot ta bort skatten på allting som det fuskas med håller ju inte, om man liksom drar ut det i hela dess förlängning, av lätt insedda skäl. Från sida menar vi att vi nu behöver stora satsningar från statens sida på grund av det konjunkturläge vi har. Men vi menar att vi kanske bör satsa på lite mer långsiktiga arbeten. Det är inte så att hushållstjänster inte kommer att finnas , men jag menar att om vi ska gå in med stora satsningar från statens sida bör det vara på sådant som verkligen ger nytta för samhället i stort. Det kan vara till exempel klimatsmart infrastruktur och energieffektiviseringar. Däremot bör människor själva få välja hur de vill prioritera sitt konsumtionsutrymme. Man kan så klart fundera på tajmningen. Jag tänker mig att med en grön politik kanske en del av de människor som jobbar i städbranschen kan fortsätta med det. En del kanske kommer att jobba i andra branscher i stället. Men för att göra den övergången så smidig som möjlig kan det kanske vara bra att avvakta med utfasningen av och lite, med hänsyn till konjunkturen. Men jag tycker att den grundläggande inställningen, att vi inte ensidigt ska peka ut en specifik bransch när det gäller skattesubventioner, borde vara någonting som tilltalar en liberal och moderat. 80 () replik: Jag kan inte låta bli att förundras över argumentationen. riktar sig nämligen mot RUT-avdraget. Men anledningen till ROT-avdraget var ju densamma. Det fanns alltså en bransch där det förekom mycket svartarbete. Vi genomförde det här avdraget. Många vittnar om att de har orderböckerna fulltecknade därför att de får in så mycket arbete att de inte riktigt kan hantera det. Vi såg också att det här fick en positiv effekt från tidigare lågkonjunktur, det vill säga att byggbranschen inte stupade, som den har gjort tidigare, utan att man kunde bibehålla sysselsättningen i den här branschen. Men det är ingen som ifrågasätter detta, och jag tycker faktiskt att det här är lite dubbelbottnat från er sida. För, som sagt, skälen och anledningarna till att vi gick in med HUS-avdraget är ju desamma. Sedan kommer jag inte ihåg vad du frågade mer. 81 (): I skatteutskottets betänkande om allmänna motioner om inkomstskatter behandlas 230 motioner. En hel del av dessa har dessutom flera yrkanden, så det finns onekligen en hel del frågor att debattera inom skatteområdet. Men jag väljer att använda min tid här i talarstolen till att tala om ROT- och RUT-avdraget, jobbskatteavdraget och hur de här reformerna får effekt på pensionsutvecklingen och beskattningen av pensioner. De båda HUS-avdragen, och , har haft stor betydelse för utförarna, för kunderna och för staten. Utförarna av tjänsterna har fått jobb. De svarta jobben har blivit vita, och därmed har de fått pensionsgrundande och sjukpenninggrundande löner. Vad gäller kunderna har de getts ekonomiska förutsättningar att köpa tjänster för att underlätta sin livssituation, och då handlar det om både barnfamiljer och pensionärer. Staten har fått in mer skattekronor genom de här arbetstillfällena än vad subventioneringen till hushållen har kostat statskassan. Rapporten och ger jobb, som arbetsgivarorganisationen redovisar, visar att nio av tio av dem som anställts inom hemtjänstföretagen kom från arbetslöshet innan de fick jobb i denna framväxande bransch. har gjort beräkningar de gjorde det redan innan RUT-avdraget infördes och konstaterat att statskassan skulle gå med plus med ett sådant här avdrag. Det skulle därmed bli pengar över till andra verksamheter genom att fler kommer i arbete och betalar skatt. Det har blivit så. Deras beräkningar har slagit in. Det har definitivt inte kostat samhället de pengar som påstår. Inte heller mor har behövt betala notan för de här tjänsterna. Avdragen för hushållsnära tjänster och renoveringar och ombyggnader är en succé . Över 100 000 personer har köpt hushållsarbete, och nästan 300 000 personer har köpt ROT-arbete, och det är bara , då fakturamodellen har varit verksam. Statistik från och visar att flertalet som köper tjänsterna är normalinkomsttagare. Det finns köpare av tjänster i alla inkomstgrupper, även om en del hävdar någonting annat. En fjärdedel av tjänsterna är köpta inom gruppen låginkomsttagare. Ungefär hälften av tjänsterna är köpta av medelinkomsttagarna. Och den sista fjärdedelen är köpt av höginkomsttagare. Det har skapats många tusen jobb. Jag är som centerpartist stolt över mitt parti som drev den här frågan hårt i valrörelsen . vill fortsätta att driva den här frågan och utveckla hushållsnära tjänster till att även omfatta IT-tjänster. Vi tror att det finns behov hos hushållen av mer uppgifter. Där kan svarta jobb bli vita, som genererar pengar tillbaka till staten, som genererar tillbaka mer än vad de kostar. Varför vill vänsterkartellen avveckla dessa jobb och rycka undan mattan för dem som äntligen har fått riktiga och seriösa jobb att gå till? Det finns dessutom nystartade företag inom både och . Jag undrar om beskedet från er i vänsterkartellen till dessa nystartade småföretag är: Ni som utför hushållsnära tjänster kan lägga ned företaget ifall Vänstern vinner makten efter valet. Och ni som utför reparationer och ombyggnadsarbeten kan på nåder få hålla på ett litet tag till ifall era arbetstillfällen passar in i bedömning av konjunkturläget. Fast kan ni också försvinna. Dessutom är det intressant att läsa bok, Med mina ord, som hon skrev 1996, där hon på ett tänkvärt sätt argumenterar för just hushållsnära tjänster, det vi kallar ROT-avdrag. Varför var vänsterkartellens ledare så ivrig påhejare av hushållsnära tjänster , och varför är hon så vilseförd ? Varför är det så många ledande socialdemokrater som i praktiken använder sig av skatteavdraget när de i teorin är emot det? Sedan har vi jobbskatteavdraget som också, bekräftat, leder till fler arbetade timmar. De arbetstimmarna ska enligt vänsterkartellen också tas bort, trots att vi i skatteutskottet har fått en färsk rapport från som påvisar att jobbskatteavdraget har en potential att öka arbetsutbudet. Enligt simulerade beräkningar förväntas antalet arbetade timmar öka med till följd av jobbskattereformens fyra steg. De skriver i sin rapport att kan åtgärden förväntas få runt 88 000 personer att gå från heltidsfrånvaro till åtminstone deltidsfrånvaro på arbetsmarknaden. Reformen har också förutsättningar att vara särskilt effektiv för att öka arbetsutbudet för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden, skriver de i rapporten. Men för att reformen ska få maximalt genomslag är det viktigt att de individer som förväntas förändra sitt beteende förstår hur reformen är tänkt att fungera. Den rekommendation om information som förordar vill vänsterkartellen också sätta stoppa för. Man vill alltså hindra tillkomsten av en information om en reform som redan är verksam. Det är en information som kan leda till fler jobb och därmed större skatteintäkter och mindre bidragsberoende. Vad är oppositionen egentligen ute efter? Vad är det som är bra med högre skatter, större arbetslöshet och fler i bidragsberoende? Jag lär väl inte få svar på dessa frågor, men det kan ju hända eftersom några har begärt replik. vill jag ägna åt beskattningen av pensionerna. Skattesänkningar inom och och jobbskatteavdraget har till syfte att skapa fler beskattningsbara arbetstimmar och därmed fler skattekronor till välfärdssystemet. Fler skattekronor och fler i arbete ger grund för stabilare och högre pensioner. Vi får inte blunda för att har drabbats av en mycket kännbar och världsomfattande lågkonjunktur och att detta ställt andra grupper av människor utanför arbete. Det gäller arbeten i huvudsak inom tillverkningsindustrin som till stor del kan förväntas komma tillbaka då konjunkturen vänder uppåt igen och exportmarknaden sätter fart. Oppositionen tar alla tillfällen i akt att peka på arbetslösheten i landet. När det gäller debatten om antalet sysselsatta och antalet arbetslösa är vi som företräder regeringspartierna självklart inte överens med oppositionen om hur man räknar och vilken källa man ska använda vid beräkning. Vi kan säkert hålla på med sifferexercis i all oändlighet, så därför undviker jag att nämna siffror i debatten. Jag konstaterar ändå att utan de reformer för att öka arbetsutbudet som alliansregeringen har genomfört skulle arbetslösheten ha varit ännu mycket större. Prognosen visar att vi fortfarande kan vänta oss en hög arbetslöshet på grund av konjunkturläget men att siffrorna börjar ta fart i rätt riktning. Den höga arbetslösheten var orsaken till att jobbskattereformen prioriterades i ett första läge. Med bättre fart på ekonomin, fler i arbete och färre i bidragsberoende bör skattetrycket kunna sänkas över hela linjen som välfärden och valfriheten utvecklas. Pensionärerna har fått en första och en andra skattesänkning, och regeringspartierna är inte främmande för ytterligare steg i den riktningen framöver. Med dessa ord yrkar jag avslag på motionerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 82 () replik: Jag begärde ordet när sade att det framför allt är de med normala inkomster som köper hushållsnära tjänster. Jag har försökt titta lite grann på statistiken. SCB levererade statistiken först. Man konstaterade att det framför allt är de som tjänar mer än 500 000 som köper dessa tjänster. Bland de totalt 92 000 som köpte hushållsnära tjänster , som är den statistik som finns, hörde 27 000 av dem till gruppen med en årsinkomst över 500 000. Det blir av de 92 000. Drygt 40 000 i mellaninkomstgruppen köpte tjänster, och det motsvarar . Men beaktar man att det i gruppen som tjänar mellan 200 000 och 500 000 finns 3,2 miljoner inkomsttagare blir siffrorna helt annorlunda. Allt beror på om man tittar man på SCB:s siffror eller på . Tittar man på SCB:s siffror var det av dem med en årsinkomst under 200 av dem med en årsinkomst över en halv miljon som köpte hushållsnära tjänster. Dessa siffror talar sitt tydliga språk. rinner tiden i väg, så jag hinner knappt ställa min fråga. Det jag egentligen tänkte fråga är: Var går gränsen för vad ni tänker skattesubventionera? Vi har hushållstjänster, och man talar om IT-tjänster och om att gå ut med hunden. Var går gränsen? Finns det någon gräns för och alliansen? 83 () replik: Det är intressant att du gör jämförelser mellan två olika mätningar, . Den som du verkar ta på större allvar är hämtad . Då var fakturamodellen inte införd, vilket gjorde att man köpte tjänster ena året men först kunde göra avdrag året därpå i samband med deklarationen. Hur många i det normala inkomstläget hade möjlighet att utnyttja en tjänst och göra ett skatteavdrag ? Förhållandet ser annorlunda ut . De siffror jag redovisade var för sista . Där ser man en explosionsartad utveckling, och det är ändå bara . Jag tror att det här kan ge betydligt bättre siffror och också visa att människor med låga och medellåga inkomster har större förutsättningar att köpa sig tjänster i de sammanhang där de behöver en lättnad för att få livspusslet att gå ihop. Jag anser givetvis att den senare mätningen där pusselbitarna har kommit på plats är mer tillförlitlig i sammanhanget. Var gränsen går för vad som kan omfattas av hushållsnära tjänster har vi nog inte svaret på . Där det finns svarta branscher och marknader som kan omvandlas till vita, och insatsen kostar mindre än vad den ger tillbaka, finns det goda skäl att titta på det och utreda det. Förslaget om att gå ut med hunden har jag inte tagit ställning till; det är ett nytt förslag. 84 () replik: Det är inte otänkbart att det kan komma fler branscher och ställa sig på kö. Det kan kanske visa sig vara bra att lobba hos regeringen om man vill ha skattesubvention i sin bransch. Vem vill inte ha det som entreprenör och företagare i en miljö där det är möjligt? Det verkar som om detta fenomen kommer att svälla i någon mening. låter det som om ni inom alliansen försöker övertrumfa varandra. Är det inte fler branscher så är det större avdrag eller något annat på det temat. säger ju lite grann: Ja, varför inte när det visar sig att vi får tillbaka så mycket? Kan vi tänka oss en framtid där man ställer sig på kö utanför med sina uppvaktningar, kanske i första hand från tjänstesektorn, och vill ha skattesubventioner för än det ena, än det andra? Det var det här jag menade med min fråga om var gränsen går.