prot · GX09130 · 2010-06-02 00:00:00 — Jag undrar lite: Varför tog man inte upp den här frågan under det svenska ordförandeskapet som hade gjort det möjligt att försöka få en enad röst? 97 Statsrådet () replik: Som vet hon är också mycket engagerad i frågan som rör det västsahariska folkets framtid och välmående är länderna inom Europeiska unionen oerhört splittrade, av historiska skäl, kulturella skäl och geopolitiska skäl. När det gäller är det viktigt att se att det inte bara handlar om en gemensam EU-hållning, som det är väldigt svårt att komma fram till på grund av den avgrundsstora skillnaden politiskt sett i frågan, utan också handlar om vad vi kan göra inom . Det är där bollen ligger när det gäller frågan om att få en folkomröstning. Det är självklart att det västsahariska folket självt ska bestämma och avgöra sin framtid, hur de vill leva och hur de vill att en nation ska ta form. När det gäller frågor som är kopplade direkt till Europeiska unionen tror jag att vi alla har följt fiskeavtalet och vet att det avtal som finns med innebär att fiskeintäkter ska komma det västsahariska folket till del. Så är det inte . Där kan jag också säga att den svenske jordbruksministern har agerat väldigt flitigt i den frågan. Han skrev bland annat ett brev till EU:s fiskerikommissionär där han lyfte fram åsikt, som skiljer sig radikalt från resten av EU:s länder. Som bekant togs ett beslut i , under den förra regeringen mycket tack vare mitt eget parti, där man lyfte fram att det som pågår är oacceptabelt. Men det är en svår fråga. inväntar vi svaret från fiskerikommissionären. Jag vet att är oerhört engagerad i frågan. Svenska Europaparlamentariker från flera olika partier sitter i fiskeriutskottet, som vi vet lyfter frågan, bland andra och . Det är viktigt att man driver en enad front här. 98 () replik: När det gäller fiskeavtalet var det precis så, som sade, att den under socialdemokratiskt styre sade nej till det. Tyvärr var vi helt ensamma. Därför är det viktigt, när det nu ska omförhandlas och beslutas igen, att man försöker se till att hitta några fler allierade och försöker sätta ett tryck på och , som är verkliga motståndare i fråga om västsahariernas framtida situation. Jag tycker att det som är gjort är bra, men jag hoppas verkligen att man fortsätter att trycka på, att försöka hitta allierade och att våga, precis som den svenska socialdemokratiska regeringen gjorde, säga nej till ett sådant avtal. Jag är lite besviken på det svar som ger när det gäller just rätten till en folkomröstning. Även om det är FN som ansvarar för det tror jag att det är väldigt viktigt, med tanke på att det har drivits så väldigt . Det kom fram att de skulle få ha folkomröstningen. Man lade ned vapnen och inledde en fredlig kamp för denna folkröstning, men ändå har ingenting hänt. Då är det viktigt att EU, i den mån man kan enas kring det, försöker trycka på FN-systemet för att se till att detta blir möjligt. Jag tror att man hade kunnat göra det genom att lyfta upp frågan exempelvis under det svenska ordförandeskapet och försöka hitta allierade. Även om länderna i Europeiska unionen är splittrade finns det många som säkert skulle hålla med om att västsaharierna har rätt att bestämma om sin egen framtid. Det humanitära biståndet till flyktinglägren måste också ges på det viset att människor inte drabbas som de gör . De kränkningar av mänskliga rättigheter som sker på ockuperad mark är oacceptabla, och det handelsavtal som EU har med borde ifrågasättas. 99 Statsrådet () replik: Som vet är det flera länder inom Europeiska unionen, däribland framför allt , som ger ett oerhört starkt och generöst bistånd till det västsahariska folket. Det sker förstås både via statligt direkt stöd till flyktinglägren och via många individer som samlar in pengar, kläder och leksaker till barnen och människorna i flyktinglägren. Det är någonting som vi ska fortsätta att uppmuntra. Det finns flera andra länder som har en liknande politik. Om vi kommer tillbaka till frågan om folkomröstning är det oerhört svårt att få en radikal och tydlig hållning inom Europeiska unionen, där som i många andra människorättsfrågor intar en helt annan position än många andra länder. Vill vi få en lösning i folkomröstningsfrågan gäller det framför allt att världens absoluta stormakter, där EU är en men också och andra länder, lägger om politiken och lyfter upp det arbete som , tidigare förhandlare, och andra tagit upp. Det måste hända mycket mer på den internationella agendan. Då först tror jag att man får ett konkret resultat. Frågan var inte uppe under det svenska ordförandeskapet, men det var många andra frågor som inte heller var uppe. Man måste koncentrera sig. Politik är inte bara kompromissandets konst, utan också att kunna konkretisera och hitta enskilda punkter där man kan få resultat. Vi följer frågan. Jag är inte minst väldigt engagerad i just det arbete som gör som jordbruksminister. Jag tror att det är en nyckel som vi kan trycka på med. 100 () replik: Om ett litet land vill påverka inom EU är det viktigaste att man kan agera snabbt, att man kan ha framförhållning och se till att komma in med input i frågorna när det fortfarande finns möjlighet att påverka på allvar när kommissionen börjar tänka. Jag hoppas att en rödgrön regering kommer att vara bra på detta. Vi är ganska eniga i sakfrågorna betydligt mer eniga om vad vi verkligen vill åstadkomma i EU-politiken än i frågan om grundsynen på EU. Vill man påverka gäller det att man har mycket folk i som är bra och som jobbar seriöst på att bygga allianser. Jag tror inte att det är någon slump att statsvetarnas undersökningar säger att , och , länder som alla sagt nej till EMU och inte på något sätt kan sägas vara en del av EU:s kärna, är de länder som har mest inflytande i förhållande till sin folkmängd. Det beror på att vi är länder som jobbar bra. Jag får nog säga att alliansregeringen på det stora hela har gjort ett hyggligt jobb i det praktiska arbetet. Men det handlar inte om vad man vill när det gäller EU, eller , som vi så ofta säger. Det handlar om vad man vill åstadkomma. Jag har en kort fråga om regeringens arbete. vill att vi ska ha en ny folkomröstning om EMU nästa mandatperiod. Jag undrar: Anser ministern att det är okej om gör som de gjorde på och blandar sig i och aktivt tar del i kampanjarbetet, bedriver propaganda och sprider propagandabroschyrer för att den ena sidan ska vinna? Är det okej att gör så som de gjorde på ? 101 Statsrådet () replik: Jag tycker att det är väldigt viktigt att se en skillnad. Vi inom Alliansen diskuterar ett speciellt datum för en eventuell folkomröstning om att eventuellt ska ansluta sig till euron. Vi diskuterar datum. Ni går till val med en rödgrön gruppering där ett parti säger nja till , ditt eget parti, där ett parti, , vill lämna Europeiska unionen och där Socialdemokraterna som har varit varma försvarare av både euron och ett mer aktivt EU-samarbete faktiskt har gått ned från den linjen. Det är en väldigt stor skillnad att diskutera ett datum om en eventuell folkomröstning och att tre partier inte är eniga om huruvida man ska vara medlem i den organisation som utgör stommen i utrikespolitiken för inte bara utan faktiskt också 26 andra länder i . Det är en otroligt stor skillnad. Jag tycker att det är viktigt att få in de perspektiven i debatten. Vi ska inte ägna oss alltför mycket åt inrikespolitik , men det är ganska uppseendeväckande att när De rödgröna publicerade sin utrikespolitiska deklaration innehöll den avsnitt om , mycket viktigt, om , om , om , om , om och om men inte en mening om trots att EU är stommen för svensk utrikespolitik . Där är det faktiskt en stor skillnad. Man kan diskutera en roll. I sitt anförande tidigare lyfte upp att det var för lite EU-debatt i . Det kan jag hålla med om. Det måste bli bättre. Jag utmanar gärna dig och andra miljöpartister i att diskutera Europeiska unionen i valrörelsen. Jag hoppas att vi kan få livliga debatter, som exempelvis och hade om euron, då partiledarna möttes på olika ställen runt om i landet. Vi behöver mer EU-diskussion i . Men där kan man också se en stor skillnad. Min föregångare på EU-ministerposten, , hade en dialogturné. Hon reste runt i hela och drog i gång debatter. Det gjorde inte direkt som EU-minister. 102 () replik: Det kommer mer vad gäller rödgröna uppgörelser. Jag vet inte om ministern är bekant med det, men jag misstänker att det inte är helt ovanligt att man väljer att släppa en uppgörelse i taget, så att inte allting kommer på samma gång. Det är ganska vanligt. Jag har för mig att även Alliansen gör på det viset. Jag noterade att EU-ministern inte svarade på frågan om det är okej att kommissionen blandar sig i en nationell folkomröstning och att hon inte heller svarade på frågan om det vore okej om kommissionen gjorde så i en EMU-folkomröstning. Det vore trevligt att få ett svar på den frågan. Sedan har jag en annan fråga nu hoppar jag väldigt. Jag går återigen tillbaka till klimatförhandlingarna. Jag noterade med tillfredsställelse ministerns tal om vikten av att bygga allianser, även med de fattiga länderna. Det var just det som var ett av de stora problemen med regeringens approach inför klimatförhandlingarna i , avsaknaden av alliansbygge med de fattiga länderna. Därför hoppas jag att detta innebär att regeringen är på väg att ändra åsikt lite grann. Men jag vill ställa en fråga till ministern: ministern att de fattiga länderna borde ha accepterat det danska förslaget, som lades fram med regeringens medverkan? Det danska förslaget innebar att man skulle lämna den gamla överenskommelsen om att den rika världen ska betala för de skador som den rika världens utsläpp har åstadkommit. Det innebär att även skulle de rika länderna få släppa ut betydligt mer koldioxid än de fattiga länderna. Och det innebär att de pengar man kommer med från de rika länderna bara blir, från EU, 2,4 miljarder. Det ska dessutom kunna tas från biståndet. Är inte det alldeles för lite, framför allt i jämförelse med behoven? 103 Statsrådet () replik: Det är klart att politiska överenskommelser kommer i olika doser, men det är ganska anmärkningsvärt att släppa ett helt program om utrikespolitiken och utelämna Europeiska unionen som utgör vår maktbas på de flesta fält när det gäller det här. Det är kanske inte heller en slump att man inte har kommit överens om detta. Vi vet att först ska diskutera frågan om EU-utträdet. Ska väljare, sympatisörer och partiledning som är väldigt emot Europeiska unionen i sig och som tycker att vi inte hör hemma där plötsligt då behöva gå med på en uppgörelse där man ska vara en aktiv EU-medlem? Det är också ett intressant demokratiperspektiv. Vi i Alliansen behöver inte ha sådana inre blödningar i vår koalition, för alla är entydigt för och Europeiska unionen. När det gäller klimatfrågorna är det oerhört intressant. Vi får ofta höra att vi gjorde saker , att vi gjorde för lite och att vi inte hade tillräckligt stor entusiasm. Om jag skulle nämna detta för mina EU-ministerkolleger skulle de nog bli ganska förvånade. Om det är något land som för en miljöradikal aktivism på EU-toppmöten, oavsett om det är jag som företräder eller statsminister , är det just . Det är vi som diskuterar hur man ska fortsätta att ha ambitiösa mål om 30-procentiga utsläppsminskningar, ofta tillsammans med . Det är vi som driver de mest långtgående förslagen när det handlar om miljöteknik. Det är vi som pressar på när många andra länder är oerhört klimattrötta . Den bild som ni målar upp på hemmaplan stämmer inte i Europeiska unionen. Där är ett av de mest klimataktivistiska länderna. Det är också viktigt att se en sak när det gäller kopplingen till . Det är klart att det inte var världens fattigaste länder som var problemet under Köpenhamnstoppmötet, absolut inte. Men världens fattigaste länder var inte heller helt eniga. Det fanns olika fraktioner. Det fanns stora block, EU på ena sidan, progressiva, och , och på andra sidan, som försökte få med sig dessa. Där måste man ha en större sammanhållning. har vi Accord som bas. Vi har Cancúnmötet, och sedan har vi . Men gör allt för att samarbeta med både de största miljöbovarna och de allra mest utsatta länderna. 104 (): 2009 var ett händelserikt år för EU och naturligtvis även för , särskilt under det svenska ordförandeskapet . Finanskrisen och dess hantering samt Lissabonfördragets försenade antagande kan man väl säga överskuggade de egentliga sakfrågorna. Men en stor del av 2009 gick åt till att bekämpa effekterna av krisen, en kris som dess värre har fått ny fart under innevarande år, främst symboliserad genom utvecklingen i och det enorma räddningspaket som EU tvingats lägga på bordet för att, som man säger, lugna marknaden eller, med finansministern ord, vargflocken. Det är en ganska talande beskrivning för att komma från en representant för ett parti som brukar lyfta marknadskrafternas välståndsgivande förmåga till skyarna. Min förhoppning är att vi av denna finanskris lär oss att mer se till ekonomins helhet, med inslag av marknadsmekanismer, offentligt ägande, långsiktig planering, arbetsplatsdemokrati, lagstiftning med mera. Varför inte börja använda begreppet blandekonomi igen? Finanskrisen och dess effekter har för mig och bekräftat det kloka i att står utanför eurosamarbetet. De allra flesta bör ha insett eurokonstruktionens allvarliga brister och inlåsningseffekter. Det är en gåta att euroförespråkare i , främst från EU-ministerns parti, argumenterar för en ny svensk folkomröstning om att införa euron i under nästa mandatperiod. Här är vi rödgröna överens. Vinner vi valet blir det ingen folkomröstning om euron före valet . Det är dock intressant och trots allt ett steg i rätt riktning att EU nu på allvar börjar diskutera åtgärder mot det spekulativa finanskapitalet, till exempel en Tobinskatt eller en skatt på finansiella transaktioner. Även det tyska beslutet att förbjuda så kallad naken blankning är intressant. Blankning innebär att aktier som inte innehas säljs i hopp om att kunna köpas till ett lägre pris. För att kunna leverera de sålda aktierna lånas sådana mot en avgift via en bank av långsiktiga investerare som till exempel en pensions- eller aktiefond. Så kallad naken blankning innebär att aktier säljs utan att först lånas. Är det någon som hänger med? Det här är exempel på frågor som vi i anser att den finanskommission som regeringen sagt sig vilja tillsätta ska ta sig en ordentlig funderare på. I betänkandet finns ett flertal reservationer som står bakom. Jag står naturligtvis bakom alla dessa men väljer här att ta upp några. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 om utvidgningsprocessen. I reservationen tar vi upp vikten av att på ett tydligare sätt lyfter upp den kurdiska frågan när det gäller . Den turkiska författningsdomstolens beslut att stänga DTP, Demokratiska Samhällspartiet, visar tyvärr att fortfarande har lång väg att gå för att respektera demokratiska spelregler och ge utrymme för andra etniska grupper inom den turkiska statsbildningen. Inför det svenska ordförandeskapet lyfte just den kurdiska frågan. Jag beklagar att den inte tydligare använde tillfället under ordförandeskapet. har goda förutsättningar att göra detta med alla svenskar med kurdisk bakgrund med mångåriga kontakter med kurdiska organisationer och alla från till och andra kurdiska länder återvändande kurder med våra utvecklade relationer med . Jag yrkar även bifall till reservation nr 14 om rättsliga och inrikes frågor. Vid den så kallade gränsförvaltningen av EU:s yttre gränser, bland annat utanför , bedrivs både av enskilda EU-stater och genom för yttre kontroll Frontex en verksamhet för att stoppa flyktingar på väg till för att söka asyl. Det är av avgörande betydelse att bereds möjlighet att delta i denna verksamhet för att tillföra sitt kunnande om flyktingkonventionens riktiga tillämpning i dessa sammanhang. EU bör anslå medel för att finansiera detta. Regeringen borde driva det i EU så att UNHCR kan medverka vid förvaltningen av EU:s yttre gränser. Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 15 om sysselsättning och fackliga rättigheter. Kampen för svenska kollektivavtal handlar om att alla arbetstagare ska behandlas lika, oavsett om de kommer från , annat EU-land eller andra länder. Ökade möjligheter att arbeta i olika länder är i grunden positivt, men fri rörlighet får inte innebära försämrade villkor för löntagarna. Vi ser som en central uppgift att värna de fackliga rättigheterna och den svenska kollektivavtalsmodellen. Regeringen talar i och för sig vackert om den svenska kollektivavtalsmodellen, men i praktiken vill den införa kraftiga begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i arbetslivet. Det lagförslag som regeringen har drivit igenom i med anledning av Lavaldomen i öppnar för lönedumpning och illojal konkurrens enligt vår åsikt. Regeringen går längre än vad som kan motiveras av dom. Den angriper grundförutsättningar för den svenska kollektivavtalsmodellen och utmanar den föreningsfrihet som skyddas såväl i svensk grundlag som i . Vi är starkt kritiska till hur regeringen har agerat i Lavalfrågan. Inte minst under det svenska ordförandeskapet hade regeringen chansen att lyfta frågan, men varken statsministern eller arbetsmarknadsministern tog något initiativ. Detta kan medföra allvarliga konsekvenser för löntagare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU19 En reformerad grundlag Punkt 6 (Folkomröstningar) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2009/10:K235 (m) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen biföll utskottets förslag. KU23 Säkerhetskopiors rättsliga status Punkt 1 (Säkerhetskopiors rättsliga status) 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 276 för utskottet 19 för res. 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 80 m, 25 c, 23 fp, 21 kd, 15 mp, 1 - För res. : 19 v Frånvarande: 19 s, 16 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. KU42 Nya villkor för stödet till dagspressen Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Tidsbegränsning och översyn av bestämmelserna om presstöd samt distribution och minoritetsspråk) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 143 för res. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. : 109 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 21 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp SfU19 Uppehållstillstånd för skyddspersoner Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU33 Upphandling från statliga och kommunala företag 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Förslaget i regeringens proposition om tidsbegränsning av undantaget) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 279 för utskottet 19 för res. 2 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 15 mp, 1 - För res. 2: 19 v Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp FiU22 Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet Punkt 1 (Regeringens proposition) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 144 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 1: 111 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 4 v, 4 mp Punkt 2 (Miljöhänsyn vid upphandling) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 2 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 25 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 2: 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 (Krav på sociala hänsyn och kollektivavtal vid upphandling samt ratificering av konvention 94) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 4 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 21 kd, 1 - För res. 4: 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 11 (Innovativ upphandling) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 277 för utskottet 20 för res. 5 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 80 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 15 mp, 1 - För res. 5: 1 s, 19 v Frånvarande: 19 s, 16 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU27 årsredovisning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU28 Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Kammaren biföll utskottets förslag. FiU38 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt Punkt 1 (Mål för förvaltningspolitiken) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 25 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. : 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU25 Barn som misstänks för brott 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 146 för res. 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 22 fp, 22 kd För res. : 111 s, 19 v, 15 mp, 1 - Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 6 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp JuU21 En ny fängelse- och häkteslagstiftning Punkt 2 (En individuellt utformad verkställighetsplan) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 1: 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkt 10 (Utslussning och samverkan inför frigivning) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 9 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 9: 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU10 Verksamheten i Europeiska unionen , inklusive det svenska ordförandeskapet Punkt 2 (Utvidgningsprocessen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 145 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 25 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 1: 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 16 m, 4 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp Punkt 4 (EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt bilaterala och regionala förbindelser) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 153 för utskottet 110 för res. 2 35 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 2: 110 s Avstod: 1 m, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp (m) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 11 (Rättsliga och inrikes frågor) 1. utskottet 2. res. 14 (v, mp) Votering: 264 för utskottet 34 för res. 14 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 81 m, 26 c, 23 fp, 22 kd, 1 - För res. 14: 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 3 c, 5 fp, 2 kd, 3 v, 4 mp