prot · GX0975 · 2010-02-16 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om resultatet av det svenska ordförandeskapet samt om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (): Jag kommer dels att rapportera från det informella möte i som ägde rum i , dels göra en kort summering av det svenska EU-ordförandeskapet. Låt mig börja med det informella mötet i . Ordföranden i , den förre belgiske premiärministern , sammankallade till detta möte, och det var det första i hans nya roll. Syftet med det informella mötet var ursprungligen att i ett tidigt skede diskutera utgångspunkterna för EU:s nya strategi för jobb och tillväxt, det som kallas EU 2020. Därtill stod två andra frågor på dagordningen. Det var dels klimatfrågan efter i , dels den svåra situationen på och EU:s förmåga att hantera kriser och katastrofer. Mot bakgrund av det allvarliga läge som den grekiska ekonomin befinner sig i kom i stället denna fråga att dominera toppmötet. Tiden medgav också en första diskussion om den nya EU 2020-strategin, men klimat- och Haitidiskussionerna fick skjutas upp. Den ekonomiska krisen har satt spår i samtliga EU-länder. Värst drabbas de länder som redan före krisen hade svaga statsfinanser. Att till redan röda budgetunderskott och kostsamma statsskulder lägga en betydande nota för krisbekämpning kan leda till att ohållbara underskott byggs upp underskott som innebär en svår väg tillbaka till ordning och reda i ekonomin. Ett tydligt exempel på detta problem utgör just . Landet hade ett budgetunderskott på av bnp och en statsskuld på av bnp. är inte ensamt. I flertalet EU-länder överskrids stabilitets- och tillväxtpaktens gränsvärde för budgetunderskott på . Sammanlagt är hela 20 länder föremål för så kallade underskottsförfaranden. utgör här ett av de få undantagen. är ett av de få EU-länder som håller sig inom ramen för EMU-samarbetets regler. Vår statsskuld ligger med tydligt säkerhetsavstånd till de uppsatta rekommendationerna. Våra offentliga finanser är därtill i så gott skick att vi bara kan vara tillbaka på överskott. Detta utan att vi behöver genomföra några nedskärningar och/eller skattehöjningar. Finns det en orsak till denna starka svenska position? Från svensk sida har krisbekämpningen och statsfinanserna setts i ett sammanhang. Det innebär att till skillnad från större delen av EU står mycket starkt. Det är en position som vi inte har varit vana vid under tidigare kriser och en position som vi måste vårda och slå vakt om. För de länder som är i en annan sits finns inga snabba lösningar. Vägen tillbaka till uthålliga statsfinanser är lång och stenig. Det är den vägen som och många andra länder nu får vandra. Vid mötet uttalades stöd för planer vad avser att sanera ekonomin inklusive att minska budgetunderskottet . Just kommer EU:s finansministrar att anta rekommendationer för . Dessa rekommendationer kommer att följas upp av kommissionen och som kommer att föreslå ytterligare åtgärder om så behövs. Till hjälp i detta arbete finns expertis från . Första utvärderingen av arbetet kommer att göras . Slutligen utlovade eurozonmedlemmarna att vidta åtgärder för att säkerställa eurozonens finansiella stabilitet om så behövs. Det underströks också att själv inte begärt något finansiellt stöd. Det informella mötet i behandlade också EU:s framtida strategi för jobb och tillväxt, den så kallade EU 2020-strategin som kommer att bli Lissabonstrategins efterföljare. Den ekonomiska och finansiella krisen har visat på vikten av långsiktigt hållbara finanser för att ha marginaler när extra stödåtgärder måste sättas in. Vi behöver också en framåtblickande tillväxtstrategi för att lägga grunden för en utveckling som möjliggör jobb och välfärd . Det handlar också om att bättre måste kunna konkurrera med de snabbväxande ekonomier som vi ser på flera håll i världen. Vid mötet presenterade Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande sina tankar om EU 2020-strategin. De har formulerats i de dokument som delgavs före mötet, och dessa tankar fick allmänt stöd. Från svensk sida framhöll jag vikten av öppna och väl fungerande marknader, satsningar på kunskap, full sysselsättning och långsiktigt hållbara offentliga finanser som vägen till att säkra välfärd och trygghetssystem. Jag framförde också att strategin bör bygga på ett begränsat antal prioriterade målsättningar för att göra den så tydlig som möjligt. menar också att strategin bör följas upp på ett effektivare sätt och att resultaten av dessa uppföljningar bör offentliggöras. På så sätt kan vi göra klart vilka länder som släpar efter, vilket i sin tur kan leda till fortlöpande debatt om utvecklingen såväl nationellt som i . Den allmänna uppfattningen vid mötet var att de övergripande målen skulle överföras till nationella mål men att dessa borde tillåtas variera medlemsländerna emellan med hänsyn till att olika länder har olika utgångspunkter. Tillsammans med flera andra stats- och regeringschefer betonade jag vikten av uppföljning och nämnde ökad användning av jämförande instrument som brukar kallas för benchmarks eller scoreboards. Det fanns också en samsyn om Europeiska rådets roll som motor i arbetet med att utveckla just EU 2020-strategin. Dessa diskussioner ska nu fortsätta vid . Målsättningen är sedan att en strategi ska kunna antas vid toppmötet . höll i ordförandeklubban för världens största integrerade ekonomi med nära 500 miljoner invånare. Vi kan nu se tillbaka på ett väl genomfört ordförandeskap det sista ordförandeskap som genomfördes under det så kallade . Det spanska ordförandeskapet, som tog över stafettpinnen från oss när vi gick in i det nya året, verkar nu under andra förutsättningar. De verkar under ett Lissabonfördrag som inrättat en permanent ordförande för och en hög representant för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som representerar både kommissionen och medlemsländerna. Det är ett Lissabonfördrag som också effektiviserat och stärkt EU-samarbetet på olika områden, inte minst vad gäller rättsliga och inrikes frågor som ju nya kommissionär ansvarar för. Låt oss förflytta oss tillbaka i tiden, och låt mig gå tillbaka till då vi inledde vårt ordförandeskap. Låt mig påminna om den situation som unionen då befann sig i. Det var en situation som kännetecknades av betydande institutionell osäkerhet och av hanteringen av den värsta ekonomiska krisen . Vi hade då ett nyval till ett Europaparlament som inte var berett att godkänna ett nytt mandat för som kommissionens ordförande. Vi hade en utgående kommission som bara väntade på att bli utbytt, och vi var många som med spänning väntade på den irländska folkomröstningen om Lissabonfördraget. Ett ja i denna folkomröstning skulle ställa nya krav på vårt ordförandeskap. I planeringen för ordförandeskapet var vi således tvungna att arbeta med flera osäkra variabler och alternativa scenarier. Det var i sanning en utmaning att anta. Parallellt med den institutionella utvecklingen arbetade vi med att leverera resultat inom de områden som vi angivit som särskilt prioriterade under vårt ordförandeskap, nämligen kampen mot klimatförändringarna, åtgärder till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, Stockholmsprogrammet för rättsliga och inrikes frågor, Östersjöstrategin och ett stärkande av EU som global aktör inklusive utvidgningen. Låt mig börja med klimatfrågan. Betydelsen av kampen mot klimatförändringarna kan inte nog betonas, inte bara för och EU utan för hela världen. Det handlar om den oro som många känner för vad som händer med vår jord till följd av den globala uppvärmningen och som följer i de alltför höga utsläppens spår. Ytterst handlar det om det ansvar som vi gemensamt måste ta för vår jord och för vår framtid. Kampen mot klimatförändringarna gick som en röd tråd genom det svenska ordförandeskapet. Det svenska ordförandeskapets främsta uppgift och ansvar var att leverera en ambitiös EU-position i de internationella förhandlingarna. Detta gjorde vi helt och fullt. Vid toppmötet antog vi ett omfattande mandat för att EU skulle kunna fortsätta att ha en ledande roll i klimatförhandlingarna. Vi satte ett långsiktigt mål för utsläppsminskningar på till 2050 och förnyade vårt erbjudande att reducera utsläppen om andra parter gjorde motsvarande åtagande. Många medlemsländer var tveksamma till att ta ställning till behovet av att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Vi lyckades, trots det, presentera konkreta siffror för de globala behoven på kort och på medellång sikt. Vid decembertoppmötet gick vi ett steg längre efter många veckors arbete som avslutades med förhandlingar in på småtimmarna. Vid toppmötet lyckades vi enas om motsvarande för klimatinsatser i utvecklingsländerna . Det är ett belopp som välkomnats av FN som en, som de beskriver, huge encouragement to the process eller en enormt positiv injektion i processen. Sedan följde i . Resultatet blev inte vad vi önskade, men utgången var tyvärr till stora delar förutsebar. Jag fick tydliga indikationer på denna utveckling redan under EU-mötena vi hade med , , , , och , som jag kom att leda under det svenska ordförandeskapet. När stats- och regeringscheferna anlände till var förhandlingsläget helt låst. Tillsammans med det danska ordförandeskapet samlade EU då ett trettiotal länder för förhandlingar, och resultatet blev det som kallas för Köpenhamnsöverenskommelsen. Överenskommelsen är inte vad vi önskade men är ett steg framåt. De länder som hade anmält utsläppsbegränsningar till Köpenhamnsöverenskommelsen representerar av världens utsläpp. Dessa utsläppsbegränsningar är otillräckliga för att hålla den globala uppvärmningen inom två grader, men Köpenhamnsöverenskommelsen representerar trots det en gemensam grund och metodik för att gå vidare. Överenskommelsen har också fördelen att den ska förverkligas . Många människor har fått uppleva finanskrisen på nära håll med oro för den egna ekonomin och de egna möjligheterna genom ett förlorat arbete och lån som inte längre går att betala. Många människor har kunnat konstatera att något var fel när miljonbonusar delades ut som banker och finansiella institut visade röda siffror. Under det svenska ordförandeskapet har vi förmått EU att enas om exitstrategier som ska återupprätta goda offentliga finanser och ta oss ur nuvarande stimulansåtgärder. Det är nödvändigt att på detta sätt markera vikten av uthållighet i de offentliga finanserna. Det är nödvändigt för återhämtningen på kort sikt men också för jobben och tillväxten . En annan viktig utmaning för det svenska ordförandeskapet har varit arbetet med att komma till rätta med brister i finanstillsynen. Det omfattande arbetet har lett fram till att vi nu enats om en ny och förbättrad tillsynsstruktur för finansmarknaderna. Vi har förhandlat fram robusta strukturer för tillsyn på såväl makro- som mikronivå för att förhindra en upprepning av krisen för att få en tidig förvarning om vi återigen skulle gå mot obalanser och för att bygga en europeisk finanstillsyn som matchar och kan överblicka finansinstitutens gränsöverskridande verksamhet. Under det svenska ordförandeskapet har vi också prioriterat arbetet med att riskanpassa bonussystemen inom finansiella institut. Vi har varit tydliga med det orimliga i att utbetalda bonusar inte rimmat med faktiska resultat. har under ordförandeskapet 2009 varit en av de starkast pådrivande krafterna bakom en skarp reglering av ersättningssystemen i den finansiella sektorn. Även på hemmaplan har regeringen hårt drivit dessa frågor. stärks kopplingen mellan ersättning och långsiktigt resultat. Det sker genom en reglering i lagstiftningen. påbörjade arbetet med att införa kommissionens rekommendationer direkt när dessa hade antagits. Regeringen gjorde som ett led i detta ett tillägg i regleringsbrev. Från har ett antal regler i linje med kommissionens rekommendationer införts i . Arbetet fortgår nu inom EU för att få på plats de kvarvarande delarna i regelarbetet. Jag är också nöjd med att vi kunde anta Stockholmsprogrammet under vårt ordförandeskap. Med detta stärks och utvecklas samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor samt migration, ett område som blivit en allt viktigare del av EU-samarbetet och som i högsta grad berör den enskilde medborgarens vardagsliv. Vår ambition har varit att skapa ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter värnas. Jag tycker att vi har lyckats uppnå denna vår ambition. Stockholmsprogrammet kommer att vara ledstjärna för EU och för kommissionär . Under vårt ordförandeskap har vi även antagit för . Detta arbete grundades då kommissionen på svenskt initiativ uppmanades att lägga fram ett förslag till strategi. Vi hoppas att den nu antagna strategin ska leda till bättre samordning av de åtgärder som vidtas av , detta för att främja regionens konkurrenskraft och utveckling samt skapa en hållbar Östersjömiljö. På den internationella arenan kan vi särskilt notera fortsatta framsteg i utvidgningsförhandlingar med och , trots betydande utmaningar. Under ordförandeskapet nåddes till exempel en överenskommelse om hur gränskonflikten mellan och skulle hanteras. Framsteg har också gjorts inom ramen för det svensk-polska initiativet om EU:s östliga partnerskap. Det svenska ordförandeskapet vidareutvecklade dessutom EU:s politik för några av de viktigaste internationella konfliktområdena, samt och . Slutligen stabiliserades den institutionella grunden för EU-samarbetet under det svenska ordförandeskapet. Efter många kontakter med kunde godkännas som kommissionens ordförande för ytterligare en period. röstade som bekant ja till Lissabonfördraget. väckte den tjeckiske presidenten invändningar mot fördraget, trots att det tjeckiska parlamentet redan hade godkänt det. Efter intensiva kontakter med och dess grannländer, som påverkas av de tjeckiska kraven, blev det svenska ordförandeskapet också det ordförandeskap som fick förbereda och genomföra sjösättandet av ett nytt fördrag, Lissabonfördraget. anordnade vi ett extra möte i för att enhälligt utse och till Europeiska rådets ordförande respektive hög representant. Vi tog oss an ordförandeskapet med en vilja att konstruktivt driva EU:s viktiga arbete framåt. Vi visste att den tid av kris världen befinner sig i, kombinerat med EU:s institutionella förnyelse, gjorde att framgång inte skulle vara lätt och att inga framsteg kunde tas för givna. Det svenska ordförandeskapet har emellertid levererat goda resultat inom samtliga prioriterade områden. Vi lovade att som ordförandeland anta utmaningen. Vi har gjort just detta, och vi har levererat. Det är ett styrkebesked för . Vi har bevisat att kan tillhöra kärnan av EU-samarbetet. Det ska vi ta med oss som en viktig grund att bygga vidare på när vi framöver diskuterar i . Jag är härmed redo att ta emot ledamöternas frågor och kommentarer. 2 (): Jag vill tacka för återrapporteringen och sammanfattningen av det svenska ordförandeskapet. Först vill jag ge en kort kommentar till resultatet av ordförandeskapet. Just resultatet låter väl vänta på sig? Det förefaller dock som om den varit duktig på att administrera ordförandeskapet. Många viktiga frågor har lyfts in på dagordningen. Vi socialdemokrater anser att regeringen skulle ha tagit tillfället i akt och drivit svenska frågor. Vi har från oppositionen otaliga gånger krävt att regeringen ska ta upp arbetsmarknadsfrågor med fackliga organisationers rätt att ta till stridsåtgärder vid konflikter, men regeringen har vägrat. Enligt regeringen och statsministern har det aldrig varit rätt tillfälle. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att den borgerliga regeringen är nöjd med läget som det är, även om man påstår något annat. Sedan vill jag fråga om åtgärder för att komma till rätta med krisläget i . Alla är medvetna om det allvarliga läget, men vad kan EU göra åt det? Vilka konkreta krav kan ni ställa på utom att säga att de måste skära ned de offentliga utgifterna? Vad händer om inte lever upp till det som EU kräver? Vilka maktmedel menar statsministern att det samlade EU förfogar över? Vad betyder det för övriga att har euro? Hur mycket påverkar krisen i ekonomierna i andra euroländer? Vad skulle ha varit annorlunda om de stått utanför? Hur gick diskussionen i dessa delar? 3 Statsminister (): Som jag angivit i min inledande beskrivning levererade vi på de punkter vi hade satt upp. Det är för mig viktiga svenska värden. Det gäller , Östersjöstrategin, de inrikesrättsliga frågorna, att få det nya fördraget på plats, att få fram de ledande befattningshavarna för att få ett bättre fungerande EU. Det är riktigt att vi vid olika tillfällen har sagt att vi inte är beredda att verka för att riva upp utstationeringsdirektivet, som i sammanhanget dessutom endast berör kanske ett par tusen personer på den svenska arbetsmarknaden. Vi har haft en svensk, inhemsk, hantering. Jag tycker inte att det ska ställas mot de många bedrifterna och det faktum att vi faktiskt levde upp till det som vi hade sagt att vi ville göra. När det gäller vill jag säga att alla EU:s medlemsländer ingår i den så kallade stabilitets- och tillväxtpakten och har att efterleva de regler som där stipuleras. är också en del av eurozonen, och det finns ett eget eurosamarbete där man för särskilda diskussioner. Det är i dessa båda avseenden som det förs en diskussion om vad bör göra. Det är naturligtvis av det skälet att det gör eller inte gör inte bara kommer att ha betydelse för hur utvecklas utan också få spridningsverkan. Det är precis det man diskuterar . är inte i första hand engagerat i detta, eftersom vi inte är en del av eurozonen. Vi är med som en del av detta när det gäller att man bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Ingenting går att lösa med mindre än att grekerna själva tar ansvar för att rätta till de stora, allvarliga och djupgående strukturella problem de har. Det har också den grekiska regeringen signalerat sin vilja att göra. var på plats och var tydlig med att säga att de inte efterfrågar någon form av lån eller hjälp utan nu vill agera för att ta sig ur denna uppkomna situation. Det bör man naturligtvis visa respekt för. Sedan vet jag att det ändå fortsätter en diskussion om att de bör vidta ytterligare åtgärder. 4 (): Man kan fundera över om det är bra eller dåligt att vi inte är med i eurosamarbetet. Det är verkligen en öppen fråga med tanke på det som händer just nu i . Statsministern är väldigt nöjd och glad över att Östersjöstrategin kom på plats. Jag undrar när vi får se resultatet av innehållet i strategin. Än så länge är det bara tal och inte så mycket verkstad. 5 Statsminister (): Det kommer nog att växa fram allteftersom. Det var ett möte för bara någon vecka sedan i där man diskuterade ytterligare åtgärder, bland annat på miljösidan, och presenterade nya satsningar på miljökvaliteten i . kommer att jobba med detta i den och EU för att sätta det i verket. Det finns en väldig vilja till samordningsinsatser. Det polska kommande ordförandeskapet har sagt att man tydligt vill följa upp att det verkligen har givit resultat. Det är viktigt att det kommer på plats av det enkla skälet att det är ett första exempel på ett slags regionalt tänkande. Man försöker samordna EU-resurser och EU-institutioner för en del av EU-samarbetet. Det är viktigt i ett EU som har 27 medlemmar och inte som förr bara 12 eller 15. 6 (): Jag tackar statsministern för redogörelsen för toppmötet och ordförandeskapet. Jag minns vilka utmaningar stod inför under förberedelserna inför ordförandeskapet . Det råder inget tvivel om att regeringen antog dessa utmaningar i en orolig värld och i då vi varken hade parlament, kommission eller fördrag på plats. Det har hänt väldigt mycket . Det är alltid pretentiöst och lite fånigt att som svensk berömma sig själv eller en partikamrat, men jag kan konstatera här och att andra länder gett väldigt bra betyg till det svenska ordförandeskapet för att ha varit effektivt och resultatorienterat. Statsministern har också fått en utmärkelse i internationell press för detta. Det hette Brysselbaserat ordförandeskap ett tag. Det var inte lika mycket möten i som förra gången. Men aktiviteten här hemma var god i alla fall. Statsministern själv deltog i stora möten här i huset. Vi hade flera sådana även i denna kammare. Samspelet mellan riksdag och regering var gott. Trots den ökade press och stress som ett ordförandeskap innebär har regeringen nu fullgjort sina samrådsskyldigheter, vilket är viktigt politiskt, särskilt när man måste kompromissa mycket i svåra tider. Men jag vill mot bakgrund av fråga hur vi nu kan arbeta vidare med EU:s roll i världen. Den är inte så stark som vi skulle vilja hoppas, även om arbetet inom EU gick bra trots krisen. De andra lyssnar inte på oss så väl som de borde göra , trots statsministerns engagemang med till exempel , och . 7 Statsminister (): Jag vill först kommentera detta med Brysselbaserat. Det anses vara ett mer framgångsrikt ordförandeskap om man förstår att driva EU framåt i frågor som är aktuella och där EU-systemet är förberett, där det finns underlag och där kommissionen har lagt fram lagförslag och om man också jobbar via de representanter har på plats i . Det brukar ofta bli bättre förberedda och genomförda ordförandeskap jämfört med dem som tidigare ibland flyttades hem till huvudstaden, som det brukade heta. kommer detta att förändras i och med att vi har fått en ny ordning med Lissabonfördraget, men jag tror att vi agerade klokt genom att hitta den balansen. Vem var mäktig i ? Jo, den som var ansvarig för stora utsläpp och hade låga ambitioner hade makt i . Sättet att fatta beslut, baserat på enhällighet, gav vetorätt till varje enskilt land. Det land som hade lägst ambitioner kunde alltså styra hela processen. Om det är så världen tänker lösa sina problem kommer världen inte att lösa sina problem. Det kommer inte att förändras om man byter från till någon annan stad i världen. Då kommer problemet att återkomma ändå. Med detta upplägg blev EU inte mäktigt, för EU hade höga ambitioner och sjunkande utsläpp. Då har man inte inflytande med det sättet att fatta beslut. Eftersom jag själv var närvarande kan jag säga att det också var utomordentligt svårt att få det att handla om klimat. Det var ett klimattoppmöte som i huvudsak inte handlade om klimat utan om allt annat. Det finns all anledning att påminna om att det finns många orättvisor och tillkortakommanden i världen som många tycker är angelägna. Men det vore bra om en klimatfråga möts av en diskussion och lösningar som löser klimathotet. Det var nära nog omöjligt att ens få diskutera klimatet, eftersom så väldigt många länder och aktörer som var där var intresserade av att prata om någonting annat. Återigen: Vill vi inte se detta igen måste vi dra lärdomar av det. Det var min förhoppning att vi hade kunnat inleda de diskussionerna , men ströks detta från dagordningen. Jag har väldigt många synpunkter och ambitioner för att förbättra ordningen för detta. Men som sagt lär det återkomma. Jag hoppas att kunna återrapportera till och inför och efter de diskussionerna, förmodligen . 8 (): Jag tackar statsministern och vill ställa en följdfråga om den så kallade 2020-strategin, som stats- och regeringscheferna och många andra ministrar nu arbetar med. EU är officiellt för att bli världens starkaste ekonomi. Det skulle vi ha blivit till , men så blev det inte. Vi är överens om detta nu också, åtminstone i högtidstalen. Så låter det även från statsministrarna. Men varför är det så svårt att få detta att ske i praktiken? Inom EU är högtidstalen en sak och vardagsarbetet i olika länder en annan. Många skyddar sina marknader i stället för att öppna dem. Hur kan frihandel, öppna marknader och starkare konkurrenskraft få gehör även globalt i till exempel WTO-förhandlingar, G20 och andra sådana forum där EU måste vara starkare? Det är inte här inne det brister. Frihandel är vi ganska överens om här i huset, och vi är ganska överens om det på EU-nivå. Men hur kan vi genomföra detta? 9 Statsminister (): Detta diskuterade vi en hel del.