prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Men när det kommer till internationella samverkan, vår säkerhetspolitik och vår utrikespolitik kan jag garantera att vi i kommer att fortsätta i och utanför denna kammare att stå upp för en svensk militär alliansfrihet och en självständig svensk utrikespolitik. 92 (C) replik: Det kanske är onödigt med en replik, efter den avslutning som hade, men när jag hörde på inlägg såg jag framför mig en storstilad reservation från som tog avstånd från den text som han så hårt kritiserade. Jag bläddrade och bläddrade i det lilla betänkandet, men jag hittade ingen reservation. Jag är glad för att delar utskottets bedömning. Inte ens ett särskilt yttrande är fogat till detta betänkande, och det är jag glad för. Jag vill honorera och tacka för att han så tydligt står bakom detta betänkande. 93 HANS (V) replik: har uppenbarligen missuppfattat och inte lyssnat på vad jag har sagt från talarstol de senaste minuterna. När det kommer till budget, de budgetposter som vi behandlar i detta betänkande, ser man att vi från tillsammans med våra rödgröna vänner självklart står bakom satsningar när det gäller , och de olika internationella organisationerna. Precis som jag sade i talarstolen välkomnar jag att man nu så storstilat väljer att satsa mer på . Däremot har vi i stora invändningar när det gäller bedömningarna i texten, och jag har redogjort för dem från talarstolen. Jag tror inte att någon i denna kammare eller utanför kammaren tvekar om var står när det gäller frågor om svensk militär alliansfrihet. 94 (C) replik: Jag är fortsatt glad över att inte har skrivit en rad i detta betänkande. Oavsett vad han säger delar han uppenbarligen den text som utskottet enhälligt samlat sig bakom. Tack, , för detta! 95 HANS (V) replik: ska inte försöka lägga ord i munnen på mig som jag inte kommer att uttala. Vi i har ställt oss bakom, precis som jag sade i mitt anförande och i min förra replik, de anslag man ger till , , och så vidare. Däremot har vi starka invändningar mot betänkandets text, och det har jag nu framfört från talarstol, vilket förs till protokollet. Jag tror inte att någon i eller utanför denna kammare kan undgå att förstå var står i de här viktiga utrikespolitiska och säkerhetspolitiska frågorna. 96 (KD): Det här är min första debatt som ledamot i utrikesutskottet, och det känns lite spännande. Vi debatterar, som sagt, utgiftsområde 5, Internationell samverkan. Det är ett budgetområde där vi satsar medel som ska gå till internationella organisationer som vi anser främjar fred och säkerhet. Det går till fredsforskning, utbildning, samverkan i exempelvis , FN med flera. deltar i flera fredsbevarande insatser och ser vikten av att också arbeta konfliktförebyggande. Det är oerhört viktigt. Målet med budgeten på detta område är att genom svensk medverkan bidra till att genom internationella fredsfrämjande insatser förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt bidra till fredsbyggande. För mig som kristdemokrat är det viktigt att slå fast internationella ansvar. Vi har ett ansvar för att förhindra, dämpa och lösa konflikter runt omkring vår jord. Precis som sade i talarstolen är det som hände någonting som påverkar oss och där måste vi tänka globalt, inte bara lokalt. Dessa insatser ska också bidra till att förbättra möjligheten att nå andra viktiga mål, till exempel fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. På många håll i världen finns det stora konflikter som drabbar civilbefolkningen allvarligt. Vi måste då ibland ingripa med både militära och civila insatser. Det kan handla om väpnad trupp, militära observatörer, poliser, diplomater och andra civila experter inom till exempel rättsområdet. Dessa ska operera för att säkra den humanitära hjälpen och för utveckling i landet. Vi ska naturligtvis också uppmuntra dialog och förebyggande av konflikter. Det är det viktigaste. I arbetet med att bygga fred och säkerhet samverkar många olika aktörer, men för intar Europeiska unionen en särställning. Vi driver också på för att Europeiska unionen ska bli en global aktör. Ett starkt stöd till FN är också viktigt i svensk utrikespolitik. Tillsammans med FN, , och samarbetet med Nato och de länder som ingår i Partnerskap för fred-samarbetet utgör det själva kärnan i den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken. Inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik återfinns en rad både civila och militära insatser där deltar. Bland de militära insatserna kan nämnas operation utanför vars främsta syfte är att se till att humanitär hjälp till verkligen når fram. I den civila delen ingår exempelvis EU:s rättstatsinsats Eulex i Kosovo. Utöver dessa insatser har stora åtaganden med deltagande i ISAF i , med Kfor som arbetar med en säkerhetssektorreform i Kosovo samt med Nordic Battlegroup där förberedelser pågår inför en ny beredskapsperiod . har även Europeiska kommissionens stabilitetsinstrument använts inom flera områden. Sedan det inleddes har det tilldelats för perioden 20072013. användes det som stöd för , vid terrorbekämpning i och för rättegångar i och på mot personer som gripits i samband med EU:s militära insats . Ett internationellt ansvar inbegriper förstås inte bara direkta insatser utan också det fredsförebyggandet arbetet. Som tidigare ordförandeland för inom ramen för FN:s fredsförebyggande kommission och som största givare till FN:s fredsbyggande fond har en oerhört viktig roll att spela. Det är bra att även i fortsättningen kommer att arbeta aktivt med att göra FN:s fredsbyggandesystem till ett effektivt verktyg för att överbrygga glappet mellan direkta krishanteringsinsatser och ett mer långsiktigt utvecklingsarbete. Här vill jag också betona de olika utbildnings- och forskningsinsatser som genomförs på såväl FN- som EU-nivå. Vi har fokus på att förbättra FN:s medlingskapacitet men också och gemensamma planer på att få till stånd ett Europeiska unionens fredsinstitut, som ska fördjupa de europeiska kunskaperna om fredsarbete och engagemang i konfliktlösande insatser. Jag vill i detta anförande någon här har varit inne på det också passa på att nämna det viktiga arbete som nu bedriver för att stärka kvinnors situation i krig och konflikter. Centrala utgångspunkter i detta arbete är säkerhetsrådets resolution om sexuellt våld i konflikter och säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Dessa resolutioner uttalar att sexuellt våld i krig är att anse som krigsbrott samt vikten av kvinnors delaktighet i konfliktlösning och fredsprocesser. Det är glädjande att regeringen har tagit dessa resolutioner på allvar. Vid mitt besök i tidigare mötte jag kommissionären , som har fått ett starkt svenskt stöd för att starta upp en enhet som nära medarbetare till FN:s generalsekreterare, med syfte att bekämpa sexuellt våld i krig och konflikter, just nu med stort fokus på situationen i . berättade hur hon vill arbeta och prioritera på olika områden. Några sådana områden är att få slut på straffriheten för de grymma brotten, att kvinnors röster måste få höras, att mobilisera det politiska ledarskapet, att öka kunskapen om sexuellt våld och vilka verktyg som kan användas för att stoppa de grymma övergreppen samt att koordinera insatser inom FN och med andra aktörer för att förebygga och hitta varningssystem som kan uppmärksamma problem. För att kunna arbeta effektivt till stöd för kvinnor krävs att kvinnor också deltar i fredsbevarande insatser som FN genomför världen över. Därför är det glädjande att en svensk nu också har fått en högre tjänst på UNPOL, som är på polisområdet. Där är chef för flera tusen poliser i FN:s fredsbevarande insatser. Hon arbetar för att få fler kvinnliga poliser ute i fält. Det är nu kvinnor inom kåren, vilket är en ökning, men det behövs förstås ännu fler. Orler och har stora möjligheter att från olika håll verka för att förbättra situationen för kvinnor i världen. De har två viktiga nyckelroller för att på ett tydligt sätt uppmärksamma hur kvinnor drabbas av krig och konflikter och vad vi faktiskt kan göra för att förändra och förebygga. Regeringen har tydligt aviserat att man vill lyfta fram kvinnors roll i krig och konflikter, vilket är en viktig markering. Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 97 (MP) replik: Jag kan inte låta bli att ställa en fråga, eftersom tog upp just . Jag har försökt leta på nätet vad den faktiskt gör och på vilket sätt har påverkat arbetet. Vi har tydligen lett arbetet, men vilket resultat har det fått? Under lite har jag engagerat mig i de burundiska flyktingar som har skickats tillbaka från till och många av dem som är kvar här, en del av dem till och med gömda. Många har varit tvungna att fly vidare. Ett par av dem har flytt till , där de sedan har blivit erkända som kvotflyktingar. Jag skulle vilja veta på vilket sätt har arbetat med för att verkligen göra säkrare, med tanke på att de flyktingar som vi skickar tillbaka flyr därifrån det första de gör eller också lever de gömda i . 98 (KD) replik: Jag kan tyvärr inte svara på det. Jag har inte den informationen. Däremot tycker jag att det är viktigt att vi finns med i den typen av insatser. Det kan jag säga generellt. Jag kan inte svara på fråga. Men jag ska gärna ta reda på det. 99 (MP) replik: Det tackar jag för. Jag har försökt leta vad faktiskt gör i och har inte hittat några dokument i alla fall inte på nätet så jag tar tacksamt emot den informationen. Jag kan också tänka mig att många burundier skulle vilja veta hur vi påverkar freds- och säkerhetsarbetet i deras land. är ett av de länder som ligger högt på listan över svaga stater eller till och med failed states, som det kallas, eftersom de inte kan klara av att skydda sin egen befolkning och det är stora motsättningar mellan olika grupper, med grupper som inte håller med regeringen och särskilt presidenten. Jag tar gärna emot den informationen när tillfälle ges. 100 (KD) replik: Jag kan bara säga att jag tycker att detta är en fråga som vi bör titta vidare på. Det kan ju handla om liknande insatser som vi kan göra på flera olika ställen. Därför bör vi naturligtvis följa upp arbetet. Den typen av insatser är viktiga för att just följa upp hur man får ett land att gå vidare och jobba förebyggande. Detta är bara ett exempel. Jag hoppas verkligen att vi kan återkomma och hitta fler bra exempel som vi kan arbeta vidare med. 101 (S): Vi behandlar utrikesutskottets betänkande UU1. Jag har tänkt ta upp ett par olika socialdemokratiska motioner. Men jag vill börja i en lite annan ända. kastade tidigare en handske, och jag vill ta upp den. Jag har själv engagerat mig och intresserat mig för området konsulärt bistånd och suttit med i utredningen om konsulärt bistånd under ledning av . Habsburg kunde inte låta bli att ta upp neddragningen av resurser. Då har jag en fråga till som jag tänkte att hon kunde förbereda sig att svara på. Vilka ambassader av konsulärt slag som ger svenskt konsulärt stöd öppnades för de 670 miljoner som budgeten ökade med förut? Det är ju de pengarna vi minskar . Inför det svenska EU-ordförandeskapet ökade budgeten med 670 miljoner. har fattat beslut om att dra ned det stödet med 300 miljoner. Vilka beskickningar öppnades som behöver stängas på grund av de 300 miljonerna? Det var ju det som Habsburg tog upp i sitt anförande. Det kan vara intressant att veta. Jag tror nämligen inte att det finns en enda, men det kan ju Habsburg upplysa kammaren om. Detta betänkande berör flera viktiga områden. driver en mycket viktig verksamhet. Det är glädjande att se att de får ett tillskott av resurser. Jag tror väldigt mycket på den form av komplementär diplomati som står för. Vid sidan av vår närvaro internationellt och militärt, genom bistånd och genom utrikeshandel, finns det andra sektorer där det är mycket viktigt att finns företrätt och där vi bedriver marknadsföring, sprider närvaro och också bjuder in personer till genom stipendier, utbyte och annat. Därför är det glädjande att se att får ökat inflytande. Sedan till två områden där vi har motionerat men inte reserverat oss, fast vi tycker att de är oerhört angelägna. Här vill jag be den närvarande biståndsministern att uppmärksamma att det kanske finns ett och annat som jag tror kan vara viktiga idéer för framtiden. Vi har motionerat om att vi borde ge instruktioner till , se till att delar av de resurser som får också kan specialdestineras till miljö- och klimatförbättrande insatser i utvecklingsländerna och särskilt ge stöd till företag. Det handlar om att vi kan styra mikrolån och krediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut i biståndet, att vi faktiskt vet vad det leder fram till. Vi vill också satsa på forskning och utbildning i om hur utvecklingsländerna kan finna vägar till utveckling utan att behöva genomgå de utvecklade ländernas misstag. Jag vill sedan säga ett par ord om EU:s krishantering. Det kommer att diskuteras här senare om så kallad NBG. Men vi konstaterar att det finns anledning att se över hur användbar och kostnadseffektiv den modellen är. EU:s snabbinsatsstyrka har hitintills aldrig använts, och det finns skäl att reflektera över detta. skulle jag vilja belysa , men jag ser att talartiden är slut . 102 (M) replik: Tack så mycket för frågan! Jag vill egentligen ställa en motfråga. Först och främst vill jag säga att det är klart att det inte finns någon specifik ambassad som man kan säga har blivit öppnad genom de aktuella pengarna. Men egentligen vill jag fråga vad menar. Ska vi vidare försöka att sköta i underskott, som ofta hände under socialdemokratisk ledning? Eller ska vi visa att vi kan dra ned, vilket vi gjorde efter ordförandeskapet, och försöka behålla vad som behöver behållas? Frågan är inte riktigt vad vi har öppnat. Frågan är, om vi drar ned nu: Var ska vi börja? 103 (S) replik: Man kan göra både och. Man kan både svara och ställa en fråga. Det var synd att ni inte tog chansen första gången, men det finns en chans till. Regeringen fick en ökad budget med 670 miljoner. Det var för att man skulle klara EU-ordförandeskapet. När de pengarna är förbrukade för det ändamålet bör man väl återgå till sin normala budget. I det här fallet har fortsatt att svälla. Aldrig någonsin har haft så stor personal som . Det är regeringens egen redovisning. Ni pratar ofta om effektivitet, ordning och reda och att vi ska använda pengarna på ett bra sätt. Hur kan man då tycka att det är acceptabelt att budgeten ökar med 670 miljoner för ett ändamål och att man helt plötsligt ska lära sig att leva med en större kostym utan att man har den extra ansvarsuppgiften, som man hade de här pengarna för? Det talas mycket om att ambassader nu ska tvingas läggas ned och annat. tog själv upp den frågan. Därför är det väl rimligt att fråga: Varför ska ambassader läggas ned? Det har ju inte öppnats några nya med de här pengarna. Varför ska då de betala priset för det? I stället betalas fler och fler beskickningar med en större anslagsram från biståndsbudgeten, enligt biståndsministerns egen redovisning till utrikesutskottet som säkert Habsburg har läst. Min fråga är igen: Vilka ambassader ska tvingas läggas ned? Det har ju inte öppnats några nya med de 670 miljonerna. De var till för EU-ordförandeskapet. 104 (M) replik: Man kan inte säga att den eller den ambassaden har öppnats för de där pengarna. Jag tror faktiskt att debatten mycket mer ska handla om: Hur kan man dra ned med så mycket pengar utan att krympa våra konsulära möjligheter? Om vi pratar om internationell samverkan och det är faktiskt titeln på vårt betänkande måste vi se till att vi kan bibehålla den internationella samverkan i en värld som blir allt farligare. Därför vore det fullständigt vansinnigt att dra ned i ett sådant här ögonblick. Vi har själva, som alla har sagt under debatten, sett vad som kan hända om den internationella samverkan inte riktigt fungerar. Vad ska hända när vi behöver dra ned på ambassaderna? Jag tycker att det är väldigt kortsiktigt och farligt att man har dragit ned på det här anslaget, eftersom vi på något sätt måste spara in detta. Och vi ska göra det, eftersom vi inte ska regera med ett underskott. 105 (S) replik: Det är märkligt att det här med effektivitet och rationaliseringar och ordning och reda tydligen ska gälla alla utom regeringen. Det handlar om en slimmad kostym, om att lära sig att leva med den kostym man har och kanske en normal kostnadsuppräkning. Flera av de här institutionerna får knappt en inflationsuppräkning på sina konton. Vi kan titta på . De kommer att ha samma kostym framöver. Men detta gäller tydligen inte regeringen, utan där ska man helt plötsligt få en kraftig ökning av anslaget. Helt plötsligt ska detta inlemmas, och man ska lära sig att leva med större kostym. Vad jag försöker säga är: Om man har ökat anslaget med 670 miljoner har det säkert funnits viktiga uppgifter att utföra för de pengarna. Det är mycket resor och mycket extrapersonal. Det är översättning, transporter och mycket annat. Det kommer mycket kostnader med att vara EU-ordförande. Det har vi all respekt för. Men att det sedan ska övergå till att bli kostnadsbärande för andra delar av regeringens anslag tycker jag inte är självklart. Om en annan myndighet i skulle få ett extra anslag för en specifik uppgift blir det inte naturligt att de därefter för alltid ska ha de pengarna. Så resonerar ni inte på andra områden, bara när det gäller er själva, och det tycker jag är märkligt. 106 Statsrådet (M): Tack för att jag som statsråd på får en möjlighet att kommentera den ordväxling som skedde, eftersom man nu hanterar ett viktigt betänkande. Det gäller framför allt diskussionen om besparingsbeting som nu har givit till oss. Jag tycker att det är viktigt att inte minst utrikesutskottet är medvetet om detta. Det är en väldigt snabb besparing som ombetts att göra, . Detta kommer naturligtvis till stor del att bäras av UD, eftersom är en så stor del av . Den ökade kostnaden var inte bara en kompensation för ordförandehalvåret. Uppbyggnaden skedde framför allt före ordförandeskapet, för att vi skulle kunna förbereda oss, kunna vara på plats och kunna genomföra ett fantastiskt ordförandeskap. Det gjorde att vi också kunde åstadkomma mycket resultat. Men det är också så att till exempel nu vill se att vi har en ökad ambitionsnivå på det konsulära området. Vi har förstärkt krishanteringsmekanismer. Vi har över lag ett ökat kostnadsläge. Och mycket av detta är kostnadsdrivande, eftersom en stor del av verksamheten sker utomlands. Jag tycker att det är viktigt att vi vid senare tillfällen återkommer till detta och att vi diskuterar det försämrade säkerhetsläget på många av våra beskickningar utomlands. Det blir i sig kostnadsdrivande för förvaltningsanslagen. Vi sitter nu på och hanterar rätt drastiska besparingsförslag som ska tuggas igenom i , i regeringen. Sedan kommer en stor del av detta förmodligen att drabba just utrikesförvaltningen. Det var därför det var intressant att höra detta. Jag instämmer fullständigt i det som sade. Det kommer att drabba vår verksamhet utomlands. Det riskerar att påverka anseende. Jag tycker att det är bra att utrikesutskottet nu är förberett på detta. Vi får återkomma till den debatten, men jag ville ändå göra ett klarläggande. Jag tror, fru talman, att kollegan, ledamoten, är mycket medveten om den ökade ambitionsnivån när det gäller svensk närvaro runt om i världen. Vi trodde att det var någonting som vi delade med Socialdemokraterna. Men blir det nog, tyvärr, rätt snabba och drastiska besparingar. De ska genomföras, för det har bestämt. 107 (S) replik: Välkommen till er egen politik, biståndsminister ! Det är precis den här politiken som gäller för alla andra myndigheter i landet. Andra myndigheter får inte sådana här ökningar. Är det något speciellt år, någon speciell verksamhet, kungabröllop eller andra saker får man ett extra anslag. Sedan är den verksamheten eller den tillställningen över det må vara som biståndsministern säger, att man får förberedelsetid och avvecklingstid. När beslutet om de här pengarna fattades var det ganska klart vad ändamålet var. Biståndsministern är själv noggrann med detta inom sitt eget verksamhetsområde. Det är konstigt att man slår knut på sig själv just i detta sammanhang, för här ska inte samma principer gälla. Jag tycker att det hade varit rättvist att säga: Ja, de här pengarna var för EU-ordförandeåret. Därefter har vår kostym svällt. Vi har fått mer och mer att göra, och vi behöver fortsatt ha de pengarna. I stället försöker man få det till att handla om beskickningar och om konsulär krishantering. Jag var med och utredde vår konsulära organisation och de lagförslag som klubbats vad gäller vår konsulära krisberedskap. Det är inte vad det här handlar om. Det här var 670 miljoner till EU-ordförandeskapet som inte hade med krishanteringen att göra, inte över huvud taget. Det är ni som prioriterar att det ska göras neddragningar i krisberedskap i så fall. Det har ingenting att göra med de 670 miljoner som handlar om EU-ordförandeskapet. 108 Statsrådet (M) replik: Jag tror att nu tar tillfället i akt att försöka skyla över sin egen politik, eftersom det här naturligtvis har väckt mycket stor förstämning, givet att det har uppfattats som att vi skulle kunna ha en enighet om den ram som brukar yrka på till och som man anser sig behöva för att kunna fullgöra de åtaganden som tycker att man ska göra. Jag försökte bara förklara att vi har haft ökade kostnader, inte minst på , för en höjd konsulär ambitionsnivå i enlighet med fattade beslut, att vi har förstärkt säkerheten på grund av ett försämrat säkerhetsläge på många av våra beskickningar utomlands vilket driver upp kostnaderna. Överlag är kostnadsläget som UD drabbas av något annorlunda, eftersom det är mycket utländsk verksamhet som gör att pris- och löneomräkningen ibland slår annorlunda mot just utrikesförvaltningen. Och eftersom utrikesförvaltningen är en så stor del av sitter vi nu och tittar på just ambassader, eftersom de utgör en stor del av kostnadsmassan. Det är inte konstigare än så. Det är viktigt att man är medveten om detta. Välkommen till vår egen politik, sade . När till exempel myndigheten , som jag har ansvar för, har fått ökat ansvar för en del områden eller behöver göra förbättringsarbeten har vi skickat med mer förvaltningsanslag det är rätt naturligt och dessa får man sedan behålla. beskrivs nu som att det var engångsbeloppet för EU. Men glöm inte att vi har höjt krishanteringsförmågan i , höjt den konsulära ambitionen och att vi har ett ökat kostnadsläge utomlands. Vi ska nu hantera det här så ansvarsfullt vi kan som regering. Men jag tycker att det är viktigt att utrikesutskottet förstår att en del ambitioner som vi har när det gäller nya åtaganden, miljökonferenser, närvaro runt omkring i världen kan riskera att naggas i kanten. Vi måste nu verkligen värna kärnverksamheter. 109 (S) replik: Det är intressant. I så fall kan man säga grattis till 370 miljoner extra, för ni fick ju behålla 370 miljoner. Men 670 miljoner blev det inte kvar. Jag tycker att det här är en rimlig avvägning. Biståndsministern beskriver det som att man förväntar sig att man ska leva vidare med 670 miljoner när man har fått ett specialanslag. Vi kan gå tillbaka och se vad som stod i beslutet, för det var ganska tydligt vad det gällde. Man tar sedan för givet att det ska gälla för alla möjliga andra saker och att det naturligt ska matas in i budget. Jag tycker att det är ganska nyttigt att den policy som så ofta förfäktas av regeringen också får gälla er själva. Igen vill jag konstatera att här hemma aldrig har haft större kostym, aldrig haft fler anställda människor än , så det här handlar inte bara om den konsulära verksamheten ute i världen. När det sedan gäller de 370 miljonerna extra som ni nu har handlar 40 miljoner om UD. Det måste ändå vara ett tillskott, för vi är ju inte ordförandeland i EU längre.