prot · GX0989 · 2010-03-17 00:00:00 — Man har inte fått arbeta, lära sig svenska eller studera man har väntat. regeringar lyckades tyvärr låsa fast människor och låsa dem ute från både arbetsliv och sociala kontakter. Jag tror att man gjorde det genom att inte förvänta sig någonting, inte förvänta sig några prestationer, av dem som kom. Man såg inte en invandrare som en individ med resurser och en vilja att vara med och bygga samhället. vet vi bättre. Människor måste ha sociala relationer för att må bra och fungera. Det räcker inte med försörjningsstöd, bostad och en det tror jag att vi är överens om ganska medioker sfi. Man måste också få vara med och bygga samhället på riktigt. Det är på något sätt symtomatiskt att vänstersidan säger nej till RUT-avdraget. De säger nej till en sektor som går från svart till vitt och bland annat sysselsätter många invandrare. RUT-avdraget ska på oklara grunder inte få finnas om det skulle bli så illa att vänsterkartellen vinner valet. Det är ytterligare ett effektivt sätt att öka utanförskap, öka den svarta marknaden och permanenta arbetslöshet. Grattis, får man väl säga! Föreliggande förslag är ett synsättsskifte från passivt omhändertagande till ett aktivt deltagande. Dagens förslag syftar till att en nyanländ så fort som möjligt ska få arbete och bli självförsörjande. Det är skillnad mycket stor skillnad. är på väg ur en av de djupaste lågkonjunkturer vi sett. Det innebär fler arbetstillfällen framöver. åldersstruktur innebär att antalet personer som kommer att delta i arbetslivet avsevärt minskar. Enligt kommer det 2011 att vara fler som lämnar arbetsmarknaden och blir pensionärer än som tillkommer arbetsmarknaden. Det är första gången , och detta kommer att öka . Det innebär rimligen att ungdomar och invandrare som står utanför arbetsmarknaden får ökade möjligheter att komma in. Det kommer också att krävas en ökad arbetskraftsinvandring, enligt min bedömning. För att möta detta krävs mer aktivt deltagande och inte mer av passivt mottagande. när vi pratar om invandring och integration gör vi det utifrån utgångspunkten att invandrare skulle vara en homogen och likartad grupp där alla antas ha likartad bakgrund, likartad utbildningsnivå och likartad kultur. Ingenting kan vara mer felaktigt. Invandrare är naturligtvis precis lika heterogena och olika som vi infödda svenskar. Där har alldeles rätt men bara just där. Var och en har sin egen historia, sina egna färdigheter och sin egen utbildning med sig. Detta måste svenska samhället ta hänsyn till. Det är ovärdigt att välutbildade personer inte kan få sin utbildning och sin yrkeskunskap validerad i rimlig tid. Arbetet med validering måste utvecklas än mer vad gäller både teoretiska och praktiska kunskaper. Utebliven validering leder till att högutbildade och yrkeskunniga får arbeta med för dem mindre kvalificerade uppgifter, och förlusten blir enorm både för individ och för samhället. får ta emot många färdigutbildade människor utan att vi har haft någon egen kostnad för deras utbildning. Det ska vi använda oss av på ett klokare sätt. I dagens förslag individualiseras mycket av introduktionen, och därmed kommer resurserna och förmågorna hos var och en att på ett mycket bättre sätt tas till vara. Det blir ett aktivt deltagande och inte ett passivt mottagande. Etableringsersättning är inte en lön. En viktig förbättring är att etableringsersättningen blir lika över hela landet. har vissa kommuner erbjudit nivån för försörjningsbidrag. Andra har erbjudit betydligt mer. Vissa har gjort avdrag om man inte har fullföljt sfi, och andra har inte brytt sig om det. För den enskilde innebär detta stora osäkerheter som kan tas bort. Att ställa kravet att man deltar i introduktionen för att få ersättning torde för de allra flesta vara både självklart och rimligt. Att etableringsersättningen blir individuell gynnar framför allt kvinnors etablering och deltagande. Det är bra. Sedan kan jag inte låta bli att lite grann förundras över åsikt att etableringsersättning så mycket som möjligt ska likna lön. I min värld, i förslaget och förhoppningsvis för majoriteten av denna kammare är etableringsersättning någonting som möjliggör en etablering på en arbetsmarknad att man kan få ett arbete, att man får färdigheten att kunna bli anställningsbar. Att jämställa etableringsersättning och lön sänder alldeles galna signaler. Etableringsersättning är en kortvarig ersättning för att man ska komma till arbete. kanske inte har förstått att framtiden ligger i arbete och lön och inte i sysselsättning och bidrag. Om invandring blir kostnad eller intäkt beror helt på hur många som blir självförsörjande och hur fort det sker. Det är flera som har sagt att det tar , mediantiden. Det är alldeles för . Det finns en , 2009:3 Invandringen och de offentliga finanserna. Den konstaterar att det enda som avgör om invandring är en intäkt eller kostnad är hur många som får arbete och hur fort. Det är självklart. Man skulle egentligen inte behöva en rapport om det. Men den finns, och den konstaterar detta. Det innebär att varje krona, varje insats och varje viljeyttring som möjliggör för någon att få ett arbete är en god investering. Motsatsen gäller dock också: För varje individ som glöms bort eller inte ges möjligheter blir resultatet förödande, både för individ och för samhälle. Det gör skillnad om man skulle ha fortsatt att leva i passivt mottagande om man går över till ett aktivt deltagande. i debatten, även i denna kammare, låter det som om hela bestod av . Sanningen är att 270 av landets 290 kommuner har skrivit avtal med . Att då som kräva lagstiftning för de återstående 20 känns lite magstarkt, kan jag tycka. En bättre väg är väl att fortsätta dialogen i kommuner och landsting och på det sättet komma fram till frivilliga överenskommelser. Det är väl ändå så att antingen har skrivit eller kommer att skriva avtal om ensamkommande barn. Se där, det är steg på rätt väg utan ny lagstiftning. Att kunna svenska är avgörande för möjligheten att få ett arbete. Vi verkar vara synnerligen överens om att sfi i nuvarande form inte uppfyllt de mål som vi har satt upp. Positivt är att sfi har reformerats och kommer att reformeras med bland annat nationella prov och sfi-bonus. Att dessutom folkhögskolor nu får rätten att ansöka om att ge betyg i sfi är ett stort steg på rätt väg. När Socialdemokraterna tydligt ska visa att de inte håller med Alliansen tar man fram det gamla knepet att kalla saker för någonting annat. Det var så en städerska avancerade till att bli hygientekniker. Det var bara stavningen som ändrades, inte lönen, inte någonting annat. döps Arbetsförmedlingen om till kompetensförmedling. Då har man snabbt och kvickt uppfunnit en kraftig skillnad i stavning men gjort en ytterst marginell skillnad i innehåll. Förslaget att Arbetsförmedlingen ska vara tvungen att erbjuda upphandlade lotsar tycker jag är utmärkt. Det ökar valmöjligheterna för den enskilde, skapar en ny arbetsmarknad och ökar möjligheten för den nyanlände att få arbete. Man kan tillägga med tanke på som är intresserad att det finns sådan etablerad marknad. SKL säger i något av sina yttranden att det här ger en utmärkt möjlighet för dem som i regi arbetar med den här typen av frågor att starta en egen verksamhet och på det sättet få med sig sin kompetens. Den enskilde kan välja mellan upphandlade lotsar och Arbetsförmedlingens. Gör man inget aktivt val blir det Arbetsförmedlingens. Till detta säger totalt nej, Socialdemokraterna säger lite nej och säger nej till lotsarna men gärna ja till det andra. Det hade varit intressant att se hur man hade löst denna fråga i regeringsställning. Men så illa ska vi väl inte tro att det går i valet att vi skulle få svar på det. Jag upptäckte en liten intressant nyordning här när gick upp och inte hänvisade till de papper och underlag som vi har när det gäller de skarpa socialdemokratiska förslagen. hänvisar man plötsligt till hemsidan. Det är väl fruktansvärt ovanligt, antar jag. Jag är ny här, men det här låter som att det är ännu nyare. Det är orimligt att vi i kammaren inte ska ha möjlighet att i dokumenten vi har få läsa förslag, motioner och reservationer. Nej, tycker att vi kan gå in och läsa på deras hemsida. Så himla intressant är den inte. Sammanfattningsvis, fru talman, syftar detta förslag till att gå från ett passivt mottagande av invandrare till ett aktivt deltagande av de nyanlända. Det är ett tankeskifte som framför allt gynnar den anländande men också som land. 16 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vill inleda med att säga som : Jag har sett fram emot denna dag. Denna dag känner jag att jag som integrationsminister kan säga: Jag är stolt men inte nöjd. Den proposition som regeringen överlämnat till om nyanländas arbetsmarknadsetablering kommer att ha en stor betydelse för en snabbare integration . I genomsnitt har av flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga ett arbete i . När Alliansen kom till makten var mediantiden från uppehållstillstånd till arbete . Begrunda den siffran allihop att bollas mellan program och åtgärder, att söka hundratals jobb men aldrig få visa vad man går för. Det är slöseri med resurser både för den enskilde och för samhället. vittnar det om stora strukturella problem i organiseringen av i . Den reform som vi presenterar är viktig och grundläggande när det gäller att komma till rätta med de problem med utanförskap som Socialdemokraterna lämnade efter sig. gjorde en översyn av integrationspolitiken med namnet Från invandrarpolitik till invandrarpolitik. Det är en titel som säger allt om resultatet av omläggningen av den gamla invandrarpolitiken som gjordes 1997. Den omläggning som skulle ge upphov till en helt ny politik, den som skulle kallas integrationspolitik, visade sig bara vara en upprepning av den gamla och misslyckade politiken med samma resultat, det vill säga ett växande utanförskap för allt fler personer som har flyttat eller flytt till vårt land. Att bryta utanförskapet är regeringens mest prioriterade fråga. Därför är det glädjande att kunna konstatera att siffror nu visar att i jämförelse med hur många som förvärvsarbetade 2007 och 2008 klarade sig två tredjedelar av de utsatta områdena bättre än riksgenomsnittet. Trots finanskrisen kan konstateras att nästan 75 000 fler utrikes födda var sysselsatta 2009 jämfört med . Vi ser också att den ekonomiska krisen inte slagit hårdare mot utrikes födda jämfört med andra. presenterades skrivelsen Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration. Det är ett samlat dokument med analys, strategi och politisk inriktning av regeringens integrationspolitik. Inom ramen för den strategin har åtgärder vidtagits för att underlätta och påskynda nyanländas inträde på arbetsmarknaden. Bland annat följande har gjorts. Regeringen har sänkt trösklarna in till arbetsmarknaden, och nystartsjobb och instegsjobb har införts åtgärder som gjort störst nytta för dem som behöver det allra mest och som har svårast att ta sig ut på arbetsmarknaden, många av dem utrikes födda. Förutsättningar för företagande på orter med utbrett utanförskap har förbättrats genom nystartskontor, ökade mikrolån och rådgivning. Möjligheterna till komplettering av utländska högskoleutbildningar har förstärkts. Resurser för att validera utländsk yrkeskompetens har utökats. Kvaliteten i sfi, svenska för invandrare, har höjts genom att vi lyft sfi-lärarnas kompetens. Det övergripande målet för sfi har konkretiserats och nationella prov införs. Bara en av tio sfi-lärare är utbildad för sin uppgift. Kampen mot diskriminering har intensifierats genom en samlad lag mot diskriminering och en gemensam ombudsmannamyndighet, och inte minst har en diskrimineringsersättning införts. Det ska kosta att diskriminera. Riktlinjer för hur man stöder barn som invandrat till i skolåldern har presenterats. går 31 676 barn det så kallade individuella programmet på gymnasiet. Det är barn som har lämnat utan att uppnå kunskapsmålen. Hälften av dessa barn har utländsk bakgrund. Ska vi se till att barn inte ärver sina föräldrars utanförskap har vi inte råd att misslyckas i . Därför välkomnar jag utifrån integrationsperspektiv den omläggning av skolpolitiken som pågår. Forskningen visar att det som händer första året i det nya landet har stor betydelse för hur de nästkommande tio åren kommer att se ut när det gäller integration på arbetsmarknaden och i samhället. Därför har regeringen valt att prioritera omläggningen av mottagande av nyanlända för att göra rätt från början, för att undvika att fler hänvisas till ett långvarigt utanförskap och bidragsberoende. Reformen sätter fokus på individen. Individen får ett tydligt ansvar för att medverka och delta. förstärks individens rätt till individuella insatser genom lag. Ansvarsfördelningen mellan alla aktörer, från stat och kommun till den nya etableringslotsen, blir tydligare. Alla ska känna till sitt ansvar och göra rätt från början. Regeringen föreslår ett statligt huvudmannaskap . Arbetsförmedlingen blir ansvarig myndighet. Vägen till integration går via arbete och egen försörjning. Därför är det naturligt att Arbetsförmedlingen har en central roll och ett huvudansvar för mottagandet. Arbetsförmedlingen ska vara den första myndighet som den enskilde möter efter att ha fått uppehållstillstånd. Generellt kommer kommunerna att ha en fortsatt viktig roll. Kommunerna ansvarar för bostadsförsörjning, organisering av sfi, samhällsorientering och insatser för barn och ungdomar. Jag tänker inte säga så mycket mer än så om innehållet i etableringspropositionen mer än att jag vill trycka på det jämställdhetsperspektiv som genomsyrar denna plan. Mina allianskolleger gick ju alla igenom de olika delarna. Utrikes födda kvinnors position på arbetsmarknaden måste stärkas. Som jag sade är tiden från uppehållstillstånd till arbete . Då har jag inte sagt hur det ser ut när man delar upp statistiken efter kön. Då är det för män och för kvinnor. Rapporter visar att nära tre fjärdedelar av de nyanlända som inte deltar i dagens introduktionsinsatser är kvinnor. När kvinnor deltar är det ofta i mindre kvalificerade insatser. Regeringens reform för nyanländas etablering på arbetsmarknaden har ett tydligt jämställdhetsperspektiv där kvinnors ekonomiska självständighet ska stärkas. Införandet av etableringslots som kräver ett deltagande i etableringsinsatser, som inte är beroende av hushållets samlade inkomster, ger kvinnor möjlighet till ekonomisk självständighet. Vi har hört det förr att männen kommer till , oftast före kvinnorna. De får kvalificerade insatser. De kommer ut på arbetsmarknaden. Med dagens ersättningssystem som utgår från hela hushållets resurser betyder det att det är kvinnan som blir förlorare och beroende av sin partner. Vi inför samhällsorientering. Att tidigt ta del av information om sina rättigheter och skyldigheter, samhällets värdegrund och koder är viktigt, inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv. Ingen nyanländ kvinna ska vara hänvisad enbart till sin partner för att få samhällsinformation. må göra narr av vad man kan behöva samhällsinformation till. Jag var när jag kom till , och jag vet vad det vill säga att lära medan man lever eller att lära av sina misstag eller, kan vi också säga, att samhället ska ta sitt ansvar för att informera om de stora frågor som handlar om rättigheter och skyldigheter, jämställdhet och synen på minoriteter men också om de dolda koder som styr vårt samhälle, som styr vår relation medmänniskor emellan. Det kan handla om hur man ställer sig i kö, absolut. Det kan handla om huruvida man ska ta av sig skorna när man besöker någon. Det kan också handla om större och viktigare frågor. Det viktiga är att en upplyst person har makt, makt att göra upplysta val, makt att bestämma hur man vill göra saker och ting, till skillnad mot hur andra gör. Men då måste man först få veta hur det vanligtvis går till. Slutligen inför vi en lots till varje nyanländ. Återigen: Då det ofta är mannen som kommer före har han hunnit bygga upp ett socialt nätverk, medan kvinnan hänvisas till bara sin partner. Möjligheten att välja en etableringslots ger också kvinnor tillgång till ett eget nätverk. Många som kommit till har klarat sin etablering i samhället, trots brister i introduktionssystemet. Det är inte främst dem som integrationspolitiken och omläggningen av integrationspolitiken handlar om. Reformen är till för alla dem som behöver extra stöd och förutsättningar att klara av att göra de avgörande livsvalen i sitt nya hemland. Därför utgår regeringens reform från individens vilja, delaktighet och ansvar för sin framtid i det nya landet. Det är dags att gå från omhändertagande till egenmakt, från bidragsberoende till egenförsörjning, från utanförskap till delaktighet. Med propositionen om nyanländas arbetsmarknadsetablering lägger regeringen grunden för en fungerande integrationspolitik där alla aktörer känner till sitt ansvar och också gör rätt från början. 17 () replik: Eftersom jag glömde det i stridens hetta tidigare får jag börja med att yrka bifall till reservation 1 och reservation 3. Sedan får jag väl be om ursäkt. Min avsikt var inte alls att göra narr av samhällsinformationen. Det var att göra narr av regeringens politik, därför att det är väldigt lite man har åstadkommit. Jag tänkte att vi ska börja med att reda ut en fråga. Det påstås här att vi har haft problem tidigare, och från regeringens sida skyller man ofta på tre olika saker, som jag nämnde i mitt anförande. Det är finanskrisens fel, det är den förra regeringens fel och en massa tidigare socialdemokratiska regeringars fel. är det också en invandrares eget fel. Vems fel är det mest? Kan försöka reda ut det? Det verkar ju aldrig vara den sittande regeringen som bär något som helst ansvar för hur situationen ser ut. Min första fråga är: Vems fel är det mest? Är det finanskrisens, den förra regeringens eller den invandrades fel? Jag har en andra fråga. Jag noterar nämligen att säger att regeringens viktigaste fråga är att bryta utanförskapet, och det låter ju sig sägas. Men med stegrande socialbidragsberoende, med en accelererande ökning av arbetslösheten och med ett utanförskap som är betydligt större än vad det var när ni tog över regeringsmakten, hur tycker du att det går i er viktigaste fråga? Jag vill också hinna med att ställa en sista fråga. Det är ett ganska litet antal kommuner som inte tar emot flyktingar. Vad är det principiella problemet med att tala om för dem att de också behöver bidra? Är det rädslan för era egna kommunpolitiker som gör att ni avhåller er från att tala om att alla kommuner faktiskt bär en skyldighet att ta ansvar för den nationella migrationspolitik som ni för? 18 Integrations- och jämställdhetsminister () replik: Jag vet inte om inte lyssnade ordentligt, men det finns ingen anledning att skylla på någon. Tvärtom har jag försökt berätta vad regeringen gjort, vad vi åstadkommit och därmed hur resultaten ser ut jämfört med . Frågan som ska ställas är väl snarare: Vems förtjänst är det? Är det sittande regerings förtjänst eller är det för att finanskrisen har drabbat oss mer positivt jämfört med andra, om det nu är så skulle vilja lägga upp det? Eller är det oppositionens gnällmål som har lett till resultaten? Så är det inte. Det är klart att det är den sittande regeringens förtjänst. Vi vet att det regeringen har gjort när det gäller att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden har gett fler människor en chans att komma ut på arbetsmarknaden. Vanligtvis när man drabbas av en lågkonjunktur av det här slaget och en finanskris så djup som vi inte sett , drabbas utrikes födda hårdare än andra. Så har det inte blivit. I stället har utrikes födda klarat sig bättre än andra. Det kanske beror på att det i de branscher som har drabbats inte förekommer så många utrikes födda. Jag vet inte, men det kan vara ett svar. Men det viktiga här är att det jobbar fler utrikes födda jämfört med , trots finanskrisen, trots lågkonjunkturen. Kommunplikt, hur viktigt är det? Ja, jag skulle inte ha något problem med att lagstifta om kommunplikt om jag ansåg att det behövdes. Det är bara det att det är plakatpolitik. Återigen, som det har sagts, tecknar majoriteten av kommunerna avtal. Vad de saknar är nya medborgare som vill flytta till deras kommuner, så varför ska vi lagstifta? Varför ska vi tvinga kommuner att ta emot när ingen vill flytta dit? Vår lösning är att i samtal med den enskilde, när man lägger fram valmöjligheter, visar på möjligheter och förutsättningar för arbete, kommer det inte att vara något problem att få människor att flytta till kommuner och regioner där de och deras kompetens behövs. Det är vår lösning på problemet. 19 () replik: Det här ger lite försmak av hur det kommer att låta under . Jag ser fram emot det. Jag tror att vi kommer att ha många intressanta diskussioner. Jag kommer att granska siffror. Det låter sig göras, för det går alltid att med statistik försöka säga det ena och det andra. Jag tror att egentligen var den som sade det där bäst, men jag ska inte citera honom. Det tillhör väl det svenska kulturarvet som kanske inte alla känner till. Man ska vara medveten om att arbetslösheten ökar snabbt, också bland utrikes födda. Socialbidragsberoendet ökar mycket hastigt . Utanförskapet är större än vad det var när den här regeringen tog över. Det kan man inte lasta andra för. säger att de inte alls skyller på någon. Förutom att hon pratar om finanskrisen är det ingen annans fel. Det är den här regeringens förtjänst att det ser ut på det här viset. Där får vi ett erkännande. Då är det vi ser resultatet av en medveten politik, och i så fall blir ju behovet av att byta regering, integrationsminister och politik alltmer akut. Jag vill ställa en avslutande fråga. har enligt uppgift åtta av tio som städar i invandrarbakgrund. Vad tror att det beror på? Man skulle ju kunna tänka sig att det beror på att människor med invandrarbakgrund diskrimineras från andra arbeten, för det finns väl egentligen inga särskilda skäl till att invandrare skulle vara mer företrädda inom städbranschen än andra. Låt mig säga att jag har ingenting emot städarbete, men det finns inga skäl till att invandrare skulle vara överrepresenterade i den kretsen, eller hur? Det är väl knappast så att de är genetiskt mer betingade än någon annan att utföra städuppgifter? Om det vore svaret och om någon mot förmodan skulle ha den uppfattningen kan jag bara hälsa att 30-talet ringde. De vill gärna ha sin människosyn tillbaka. 20 Integrations- och jämställdhetsminister () replik: Jag tror att det är bra att använda sig av den statistik vi har att tillgå. är den allra bästa myndigheten vi har i vårt land att använda när det gäller statistik. När säger att utanförskapet har ökat sedan regeringen tog över skulle jag faktiskt uppskatta om han lade fram den statistik han bygger sitt påstående på. Jag har det motsatta påståendet: Utanförskapet har minskat , detta trots finanskrisen och lågkonjunkturen. Jag ser fram emot högkonjunkturen där vi fortsätter på den inslagna banan för att ge ännu fler människor chansen att kunna försörja sig själva. Det är bara att gå in på hemsida så har man statistiken tydlig och klar. När det gäller förändringar i sysselsättningen 20072009 har den för inrikes födda minskat med 28 000 personer. För utrikes födda har den ökat med 77 000. För utrikes födda ser det alltså bra ut som gått sedan vi bytte regering. Vad beror det på att det framför allt är invandrare som städar? nämnde diskriminering på arbetsmarknaden. Det kan vara en orsak, och det kan finnas många andra orsaker. Jag skulle vilja säga så här: Vad stolt man ändå kan bli över att människor väljer att utföra även den här typen av arbeten för att kunna försörja sig själva hellre än att vara beroende av staten, vilket faktiskt är förslag: hellre beroende av bidrag och staten än att ta sitt eget ansvar och försörja sig själv, få en fot in på arbetsmarknaden och öka sitt kontaktnät för att kunna söka sig vidare på arbetsmarknaden.