prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Det visar sig i en granskning som sekretariat gjort. Överför man den andra vägen, från till , kostar det hela att sända pengarna, men ingenting att ta emot dem, alltså totalt kvar av den ursprungliga hundralappen. Då lönar det sig bättre att sända pengar från till med en avgift på för sändningen, medan mottagaren kommer undan med . Dessa ekonomiska uträkningar avseende pengar som skickas hit och dit visar att även om det finns banker verksamma inom alla de olika länderna är det orimligt och oförståeligt för konsumenten att det finns så många olika bankavgifter för överföringar mellan de nordiska länderna. Nog borde det ses som ett gränshinder som förtjänar att avlägsnas. Inom konsumentområdet finns mycket mer att göra i . hölls utskottsmöten på . Den självstyrande ön mellan och hade dessutom lyckats ordna två goda och intressanta talare: Nobels fredspristagare och förre president och tidigare utrikesminister . Låt mig erkänna, herr talman: två kloka socialdemokrater. Till det inledande förberedande mötet anlände republikens före detta statschef inte i något flygplan som i med den stolta beteckningen . Däremot hade landskapsregeringen på tagit fram sin svarta tjänstebil med det fräcka registreringsnumret 1. Vid ett offentligt möte i tillsammans med de församlade nordiska parlamentarikerna fungerade jag som samtalsledare och moderator mellan de två toppolitikerna. Och det långa mötet kom att kretsa kring nordisk försvars- och säkerhetspolitik men även kring det faktum att länderna aktivt deltar i fredsinsatser och konflikthanteringar världen runt. Inte minst har själv varit aktiv i ett antal svåra förhandlingar mellan stridande parter, och har åtagit sig att agera mäklare i mycket inflammerade situationer. I sina inledningar kretsade de två ledande politikerna kring några för viktiga utmaningar. anslog en hoppfull ton och menade att det går att göra kraftfulla diplomatiska insatser. Det går att förmå parterna att komma till förhandlingsbordet. hänvisade till den rapport han lagt fram på beställning av de fem nordiska ländernas regeringar och som i 13 punkter anger var det går att öka samarbetet kring utrikes- och säkerhetspolitik. Han menade dessutom att hans slutsatser tagits emot mycket väl. Framför allt underströks att klimatförändringar gör att det utifrån nordiskt perspektiv är lika angeläget att fundera på vad som händer i de norra delarna av som mer söderut. Nya rutter öppnas i och med smältande isar. Därför behövs gemensamt kustbevakningssystem och satellitövervakning, och får inte överges nu när har dragit hem sina trupper utan att andra länder kan ställa upp med luftövervakning. berömde för att han i strukturen för fredsuppbyggnad angett fyra nödvändiga komponenter: en militär, en humanitär, en samhällsuppbyggande och en biståndsdel. Båda var mycket noga i sina svar på frågor med att understryka vikten av att delta i operationer som den i . Det handlar om en insikt om att världen kommer allt närmare. De små ländernas oberoende läge underströks av båda. Ingen känner sig hotad av , eller , och just därför är diplomater och soldater härifrån särskilt användbara. Den nordiska slutsatsen går dock på tvärs mot dem i som vill se en utrikes- och säkerhetspolitik där det i stället är hemkallande av trupper som gäller. I grunden har dock samarbetet mellan de svenska parlamentarikerna som verkat i fungerat mycket bra. Ett särskilt tack förtjänar ordföranden och viceordföranden som i bästa och finaste bemärkelse fungerat som vår Muminmamma och Muminpappa. Vilken roll som ska tilldelas en annan, Snusmumrik eller Lilla My, kan man fundera kring. Vi har att ta ställning till en handling som beretts av utrikesutskottet. Ärligt talat tror jag inte att människor i tycker att människorna eller myggen på andra sidan älven är utlandet. För ålänningar på väg till är det inte utlandet som siktas. De som lever på gränsen mellan och befinner sig inte i utlandet, och vi som bor i har svårt att se vilken del av alla kontakter mellan och som har med utlandet att göra. Det handlar i den djupaste meningen om vår vardag, om medborgarnas vardag. Just därför ska det bli enklare och lättare. Just därför behövs fler förbindelser, fasta som mer lösliga, mellan länderna. och är varken finsk kompositör eller dansk prins, utan delar av vårt gemensamma nordiska kulturarv. Jag har som ambition att försöka återkomma till kammaren efter valet. Det har inte förste vice talmannen. Därför vill jag rikta ett tack till herr talmannen för att han varit en så värdig representant för riksdag. 152 (): Även om det redan varit en lång debatt är det positivt att debatten om nordiska frågor är det område som har lockat flest debattörer, detta trots att det är ett helt enigt utskottsbetänkande vi har att debattera. Det känns också bra och positivt att komma upp i debatten efter som liksom jag och kommer från HaparandaTorneå. Det är det område i må ursäkta där det nordiska samarbetet tydligast kommer till praktiskt uttryck. Där behövs ingen bro i det gemensamma centrum som håller på att växa fram. Det var också i som kommunikationsminister samlade transportministrar från , och . Anledningen var att knyta ihop det östvästliga transportbandet från i väster till i öster. Det är en satsning som bryter mot det alltför förhärskade nordsydliga perspektivet. Det är ett nordsydligt Europaperspektiv som alltmer kompletterats med ett mer östvästligt Nordenperspektiv i synen på kommunikationer och transporter. Ett sådant Nordensamarbete inom transportområdet är de svenska och finska regeringarnas samarbete för att klara infrastrukturen till de nya järnmalmsgruvorna i . Gruvorna och huvuddelen av förädlingen kommer att finnas i varifrån sligen kommer att transporteras till hamnen i finska Kemi. För att detta ska vara möjligt bygger nu en järnväg med finsk spårbredd över till den finska sidan av Muonio älv. det parlamentariska samarbetet mellan de nordiska länderna och de självstyrande områdena har återkommande ifrågasatts. Därför är det intressant att notera att det inte finns någon motion som vill avskaffa . Jag förstår nu av ledamöterna i kammaren att det finns en sådan, och det beklagar jag i så fall. Men det kan nog inte tolkas som att fått sitt definitiva genombrott här i riksdag. Snarare är det så att det inför 60-årsjubiléet av finns anledning att diskutera hur det nordiska samarbetet kan utvecklas. Stödet för det nordiska samarbetet är starkt hos medborgarna, som nämnde i inledningen. Det är betydligt starkare än stödet för samarbetet i EU. söker det nordiska samarbetet sin roll inte minst i förhållande till den nya politiska geografi som och ett större EU inneburit. spretar det betänkligt, och en översyn av skulle vara ett bra tillfälle att få en diskussion om det nordiska samarbetets framtid. Även det nordiska samarbetet skulle kunna tjäna på att bli smalare men vassare. I anslutning till session här i väckte viss uppmärksamhet med sitt förslag om att återuppliva mellan de nordiska länderna. Det var ett debattinlägg som glädjande nog togs på större allvar än vad som kunde befaras med tanke på det retoriska utanpåverket. inlägg visade på gemensamma styrka i det globala sammanhanget. En nordisk union skulle ha en sådan ekonomisk styrka att det gett en självklar plats bland världens främsta ekonomier. Framför allt är det ändå om den utvecklingskraft som finns i en större gemensam marknad för såväl medborgare som näringsliv som är det viktiga med ett nordiskt samarbete. Tanken på en arbetsmarknadsfederation mellan de nordiska länderna är mycket attraherande. Detta är också min sista debatt i denna kammare, för , lovade jag att säga. Det kommer ju fler val. Det känns rätt och bra att det är en debatt om nordiska frågor. Arbetet fortsätter självklart över sommaren inte bara här i utan även i . Jag vill ändå passa på att tacka för det stöd som jag fått, som har nämnts här, och den fantastiska support och service som finns här i från internationella kansli, KU-kansliet, eftersom KU är mitt utskott här i , kammarkansliet och partikansliet. Jag vill också rikta ett tack till den svenska delegationen i och vännerna i mittengruppen. Särskilt stor uppskattning vill jag rikta till och för det förtjänstfulla sätt de har lett delegationens arbete. Rådspresident emeritus är en titel som kommer att få bära för alltid. Det har varit ett sant nöje att samarbeta. Engagemanget i har lärt mig att är mitt politiska idealrike med och Liberalerna som de största och regerande partierna. Det finns mycket bra med . Till namnet är dock självklart idealet. Det blir intressant att tillsammans med medborgarutskott få besöka denna del av med dess stora utmaningar när det gäller sociala frågor, klimat och demokrati. Det illustrerades också tydligt av replikskiftet mellan och . Det är inte en okomplicerad verklighet som man möter, inte minst ur ett grönländskt perspektiv. Avslutningsvis vill jag försöka knyta ihop min nordiska säck med en bild från min egen hembygd och släkt. Andra helgen är jag inbjuden att i egenskap av riksdagsledamot hålla högtidstalet på ett stort släktmöte i i Matarengi. Där är på den orten min släkts anfader kyrkoherden misshandlades till döds av en grupp kosacker på plundringståg. Det kan väl ses som ett uttryck för dåtidens nordiska anda. Ättlingarna till finns nu utspridda över och långt ut i världen. Många finns i bygden kring staden i norra . Anledningen till att de hamnade där var att sjösystemet i Koillismaa fungerande som en naturlig sluss för transporter mellan och , mellan öst och väst. knyts åter transportbanken mellan öst och väst. Det sker inte via sjösystemen utan med vägar och järnvägar mellan , , och . Det är en utveckling som kommer att stärka och som en global vinnarregion. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 153 (): Det nordiska samarbetet har en lång historia. beskrev hur det har utvecklats . I dagens globala värld är jag övertygad om att det nordiska samarbetet är ännu viktigare. Själv kommer jag från . Vi har stått här och beskrivit var vi kommer ifrån och att samarbete i nordiska frågor är viktigt. har en riksgräns mot . Hela min uppväxt präglades av att bo nära . Jag var mjöl- och margarinbarn när man lassade bilen full med barn och åkte och handlade. Jag var på dans bort i vägen, alltså på andra sidan gränsen. Och är det många som pendlar till arbetet i . I det här gränslandet mellan och har mycket av samarbete och kreativitet utvecklats. Där ser jag hur vår vision om ett gränslöst, dynamiskt och levande fylls med innehåll. Jag tror mycket på att utveckla det gränsregionala samarbetet. Här finns den regionala och lokala nivån närvarande, till exempel genom det gamla välutvecklade samarbetet inom Arko, ett samarbete mellan gränskommuner i och . Där sitter ledande kommunala företrädare, och det pågår en mängd aktiviteter. Många av företagen i gränstrakterna säljer och köper varor och tjänster över gränsen. Det går att utveckla ännu mer om vi satsar på det gränsregionala samarbetet. Det handlar alltså om att utgå ifrån det lokala och se till att vi stöttar det goda arbete som sker. Många nya företagsidéer föds inte minst på landsbygden. Jag tror att samverkan mellan våra länder kan inspirera till fler spännande företag som ger många nya jobb. Att nå visionen om ett gränslöst och dynamiskt kräver en hel del av oss politiker i alla de nordiska parlamenten. Menar vi allvar med visionen krävs det också handling och uppföljning av fattade beslut. Vi vet att många människor flyttar eller pendlar mellan de nordiska länderna . Ett par hundra tusen med nordiskt medborgarskap är bosatta i ett annat nordiskt land. Med all den här rörelsen krävs det också att det finns aktuell och tillgänglig statistik. Det är viktigt att den speglar de gränsregionala förhållandena. I då allt fler människor flyttar, pendlar, studerar och reser över gränserna i har det visat sig att bristen på gränsöverskridande statistik har blivit ett uppenbart gränshinder i det nordiska samarbetet. Därför gläder det mig att denna fråga finns högt upp på den nordiska dagordningen. Vi måste fortsätta det trägna arbetet när det gäller gränshindren. Det behövs ett ökat stöd för gränshindersarbetet, inte minst genom att Gränshindersforum får fortsätta sitt arbete. Det är lika viktigt att de får ett starkt och tydligt mandat från alla de nordiska regeringarna. Det är bra att vi här i och regeringen är ense om detta och att vi har nått framgång med det här arbetet. Det är fler som arbetar konkret med att lösa problemen med gränshinder. Det är bland annat Hallå , Grensetjänsten i mellan och , och Direkt. Det är glädjande att samarbetet mellan Gränshindersforum och de här gränsregionala organisationerna fungerar bra. Jag tror att just detta samspel kan göra att gränshinder uppmärksammas och att problemen löses på olika sätt. De måste också få en långsiktig finansiering för att kunna lyfta fram och jobba med lösningar på de gränshindersproblem som människor möter i sin vardag. Det är positivt att det är saker på gång för att lösa den långsiktiga finansieringen. Vi löser inte frågorna över , utan det krävs långsiktigt och tålmodigt arbete. Vi parlamentariker i alla de nordiska länderna måste följa det arbete som sker när det gäller gränshinder. Vi ska ställa frågor och ifrågasätta för att hålla frågan levande. Vi ska se till att alla regeringar har nordiska glasögon på sig när nya lagförslag läggs fram inför respektive parlament. Det handlar om att nå vår gemensamma vision som jag tycker så mycket om, ett gränslöst där människor och företag kan röra sig över gränserna, se nordisk tv, ta jobb var som helst, välja utbildningar i andra länder och så vidare. Vi politiker har detta ansvar, och det gäller inte minst vi som är engagerade i nordiskt samarbete. Som avslutning vill jag passa på att tacka alla mina kolleger som brinner för det nordiska samarbetet. Dessutom vill jag rikta ett stort tack till all personal. Utan er skulle inte vårt arbete fungera så bra. Jag vill rikta ett stort, varmt tack till vår delegationsledare . Du har hållit oss i tukt och förmaning. Du har drivit på oss och sett till att den svenska delegationen alltid har varit på tårna. Du har varit en fantastisk ledare. Och tack, , som vår vice delegationsledare! Du har kompletterat så himla bra. Ni har varit ett bra radarpar. Till all personal i och er alla önskar jag en skön, glad sommar. En hel del av oss ses i valrörelsen. 154 (): Jag vill instämma i alla de tack som har framförts till olika representanter i den svenska delegationen till . Det är med glädje man jobbar med de nordiska frågorna. Vi känner gemenskapen i de nationella delegationerna och i samarbetet med de delegationer som vi har möjlighet att möta och utbyta erfarenheter med i viktiga frågor. Ett stort tack till er! Ett stort tack också till de olika nordiska organisationer som vi jobbar tillsammans med, till exempel Hallå , och Välfärdscenter, för det stöd de ger oss i vårt arbete! Jag kom hit till kammaren och debatten. Därför har jag inte kunnat följa hela debatten, men jag hade möjlighet att på min riksdagsgrupps sammanträde lyssna till välfärdsfrågor. Det är det viktiga område som jag känner och brinner för i det nordiska samarbetet. I det nordiska välfärdsutskottet tittar vi på hur vi kan utveckla välfärdsfrågorna i den nordiska gemenskapen. Jag tänker tillbaka lite grann på de frågor som vi har jobbat med och som kommer att vara föremål för ytterligare diskussioner under . Jag tänker på frågan om varför kränkta barn blir sjuka vuxna. Vi tittar på effekterna av det som händer med barn i utsatta situationer och risken för sjukdomar längre fram i livet. Jag tänker på arbetet mot ungdomsarbetslösheten och de konsekvenser som det innebär att unga människor hamnar utanför arbetsmarknaden och inte har möjlighet till försörjning eller den sociala gemenskap som arbetslivet utgör. Jag tänker på de diskussioner som är huvudtemat för det här året. Där diskuterar vi de äldres situation. Vi vet att ligger i framkant när det gäller att hantera de äldres situation och deras möjligheter att leva ett gott liv in i det sista. Jag tänker på välfärdspolitik i ett brett sammanhang. Därför blev jag lite bekymrad när jag för någon vecka sedan i en interpellationsdebatt med ansvarig minister, som tyvärr tydligen inte har möjlighet att vara kvar i kammaren, förde en diskussion om välfärdssystemen. För mig är den svenska, tillika nordiska, välfärdsmodellen så central. Den är ett föredöme i en globaliserad värld. Den har möjligheter att utvecklas men ligger långt fram i en internationell jämförelse. Jag blir lite bekymrad när jag tittar tillbaka på de frågor som jag nämnde, till exempel barns utsatthet. Jag ser att barnfattigdomen växer i alla våra nordiska länder, inte minst i det svenska samhället. Jag kan se att trots våra ambitioner om att få in unga människor i arbetslivet har vi en ungdomsarbetslöshet som ligger i topp i . Det är naturligtvis ett stort bekymmer för oss alla. Jag kan konstatera att trots en bra äldreomsorg finns det kritik, både nationell kritik och annan kritik av situationen. Vi vill mycket mer, och därför tycker jag att det finns ett stort värde i att hålla fast vid den svenska, tillika nordiska, välfärdsmodellen. Jag blir bekymrad när jag ser hur välfärdsmodellen på olika sätt monteras ned. Jag ställde en interpellation till ansvarigt statsråd och frågade vad det är som gör att man nedmonterar ett vinnarkoncept i en globaliserad värld. Jag fick svar, och jag läser ordagrant ur interpellationssvaret: Den nordiska modellen där parterna på arbetsmarknaden gemensamt sluter avtal medan det offentliga tillhandahåller ett skyddsnät med ett omfattande välfärdssystem har som gemensam ansats att ge medborgarna i en grundtrygghet. För mig är det fullständigt fel, för den svenska och tillika nordiska välfärdsmodellen bygger inte på grundtrygghet utan på standardtrygghet med inkomstbortfallsprincipen. har vi en situation där många människor har en ersättning som inte ligger på den nivå som har varit tradition i , nämligen av lönen upp till ett tak, utan är den nere på en nivå kring . Då är vi nere i nivåer som kan betraktas som grundtrygghet men som gör att människor inte kan leva kvar i standardtrygghet utifrån de förutsättningar de har haft, utan de får kanske lämna hus och hem på grund av ett förändrat välfärdssystem. Jag utgick från att det naturligtvis i en politisk diskussion kan vara så att man med grundtrygghet menar någonting annat, men i ett skrivet svar är grundtrygghet per definition något helt annat än standardtrygghet och per definition något annat än den svenska och nordiska välfärdsmodellen. Min förhoppning som aktiv i välfärdsutskottet i är naturligtvis att vi ska fortsätta att visa att den nordiska modellen är ett vinnarkoncept i en globaliserad värld. Vi ska slåss för den nordiska modellen, och det ska vi göra tillsammans. Under ska vi diskutera många av de viktiga frågor som ligger inom ramen för välfärdspolitiken. Det är därför med glädje jag åker till för att tillsammans med nordiska vänner diskutera välfärdsfrågor som berör våra äldre medborgare i . Tack så mycket för det gemensamma, goda arbetet i svenska delegation! Tack så mycket för det stöd och den hjälp vi får på olika nivåer från kamraterna i kammaren! Tack så mycket till tjänstgörande talman som gör sina sista dagar som talman formellt i kammaren! Vi kommer naturligtvis att ses på andra sätt ute i samhället. 155 (): Jag glömde att sätta upp mig på den ordinarie talarlistan, och därför har jag nu på mig. Det har varit mycket intressant och givande att sitta här och lyssna. Det har av tidigare talare tagits upp mycket och belysts mycket som jag verkligen har tagit till mig. Jag har efter som ledamot i fått helt ny kunskap i många politikområden, och det har enbart varit av godo, anser jag, för i det här sällskapet är jag endast en liten gröngöling. Det har gällt frågor om klimat, kultur, jämställdhet, arbete, forskning och utveckling med mera. , herr talman, anser att det nordiska samarbetet är viktigt och att vi tillsammans kan göra det mycket bättre. Det finns stora utvecklingsmöjligheter. Det nordiska samarbetet måste ge positiva signaler och göra avtryck runt omkring i hela världen. Men, herr talman, jag vill särskilt ta upp hbt-frågorna, som alltså handlar om homo-, bi- och transsexuella personer, där jag anser att vi kan göra mer och vara en starkare röst. Vi har ett utvecklat samarbete med de baltiska länderna, , och . Men i bland annat dessa stater finns en annan syn på hbt-frågor och hbt-personer än den vi möter här hemma och i övriga . Jag var i på . Där möttes jag av hat och glåpord, och människor spottade på oss. Jag fick verkligen uppleva hatet på nära håll, och det var skrämmande. För att de människor som stod där på andra sidan inte skulle komma oss för nära fanns det kravallstaket, militärfordon och poliser i hundratal. Jag var rädd, men min och andra hbt-personers stolthet knäcktes inte av detta massiva hat. Jag kunde åka därifrån, men många av mina vänner bor där och lever i ett samhälle som är enormt diskriminerande och där trakasserier tillhör vardagen. De får också leva med lagstiftning som milt sagt är homofobisk. Situationen för hbt-personer i världen är mycket svår. Homosexuella relationer är förbjudna i drygt 70 länder, och i många av dessa länder kan dödsstraff utdömas. ser det inte ut så i , herr talman, men utvecklingen är skrämmande, och inom ramen för det nordiska samarbetet måste hbt-personernas situation i verkligen aktualiseras för att vi ska kunna vara behjälpliga och förhoppningsvis också vända den homofobi som växer sig allt starkare. Jag är medveten om att , där samtliga nordiska länder ingår, antog riktlinjer för hur medlemsstaternas lagar och regler ska förbättras när det gäller just hbt-personer. Det är ett mycket positivt steg för skydd mot kränkningar och trakasserier på grund av sexuell läggning. Jag vet också att den var en stark aktör för att dessa kriterier skulle komma till stånd. Det är jag verkligen glad över, men vi får inte nöja oss med detta, utan vi måste ta ytterligare steg och verkligen stå upp för de mänskliga rättigheterna oavsett hur, när eller var de kränks. Jag ser fram emot att, om jag åter får möjlighet att arbeta i , ta tag i dessa frågor och arbeta för att i samarbetet verkligen går i bräschen för hbt-personers rättigheter. En hel del positivt har gjorts och görs. Det går i rätt riktning. Det är jag och många med mig mycket tacksamma över, och vi ser positivt . Men, mina vänner, det finns inget som inte kan arbetas med mer eller göras ännu bättre, och det ser jag verkligen fram emot att göra. Jag vill tacka er alla och önska er en skön sommar. Speciellt till herr talmannen, , vill jag säga: Du har varit en pärla under dessa år! 156 (): Jag vill ta det här tillfället i akt och ge några axplock, kanske en liten midsommarbukett, från arbetet i med fokus på miljö-, klimat- och energiområdet. Mycket i det nordiska arbetet bygger på samarbete och överenskommelser. Vi har en nordisk miljöskyddskonvention, och den innebär att vi har i uppgift att informera varandra när vi startar verksamheter som har gränsöverskridande miljöpåverkan. Genom en sådan öppenhet och respekt för varandra förhindrar vi många konflikter. I miljö- och naturresursutskottet där jag har min hemvist arbetar vi frenetiskt med en mängd olika frågor, och ska ni få några blommor här. Bland annat har vi varit remissinstans för kommissionen vad gäller grönboken för EU:s nya fiskeripolitik. Då hölls seminarier, vi hade inbjudna experter och vi pratade ihop oss, vilket ledde till ett papper som vi hade möjlighet att skicka in. Vi har haft otaliga möten med miljöministrar, och de mötena har varit mycket givande. Vi har arbetat med exempelvis förnybar energi i en arbetsgrupp där vi tar fram konkreta samarbetsprojekt och pekar på möjligheter.