prot · GY0941 · 2010-12-22 00:00:00 — Att stänga dörren till Europeiska unionen för skulle vara ett misstag av historiska mått. 28 (V): Den här interpellationen om och de politiska Köpenhamnskriterierna har jag ställt kanske främst mot bakgrund av kurdfrågan, som jag har följt . Vid lokalvalet var jag där som valövervakare. Det var ett val som ledde till framgångar för det prokurdiska partiet , som i stort sett fördubblade sin representation vad gäller borgmästare i de kurdiska delarna av . Men i stället för att bemöta den här utvecklingen som en del av demokrati gjorde den turkiska staten massarresteringar , alltså strax efter valet, av företrädare för framför allt DTP. Man kan kanske säga att den turkiska politiken karakteriseras av ett steg framåt och två steg bakåt, för efter det här bakåtsteget gjordes, som utrikesministern sade i sitt svar, den så kallade demokratiska öppningen . Vi hade ett annat exempel som var lite positivt. Vi fick nämligen besök av en människorättsföreträdare i riksdag från ett av våra människorättsnätverk. Han kunde tala här och även kritisera situationen i vad gäller de här frågorna. Men , för nästan exakt , skedde stängningen av DTP och också arresteringen av människorättsföreträdaren , som hade varit här i riksdag. Då tog man ett allvarligt steg åt fel håll. Visserligen gjorde regeringen och EU uttalanden och kritiserade detta, men eller i stort sett därefter öppnade man nya kapitel i förhandlingarna med vad gäller miljöfrågor med mera. Det var liksom business as usual trots att man hade gjort de här kraftfulla begränsningarna av demokratin i . Vi har uppmärksammat Erbeys fall också från , och det har uppmärksammats från , eftersom Erbey också är medlem av Internationella PEN. Vi var närmare 60 riksdagsledamöter som vände oss till de turkiska myndigheterna och begärde hans frigivning . Rättegångarna för de arresterade personerna det påbörjades alltså har kommit i gång men har skjutits upp och kommer att fortsätta . Jag hoppas att den följer detta noga och till exempel med sin närvaro genom ambassadpersonal kan följa de här rättegångarna. EU och har ett långt förhållande, så att säga. ansökte om medlemskap och erkändes som ansökarland 1999. Förhandlingarna öppnades då EU tyckte att det politiska kriteriet vad gällde demokrati och mänskliga rättigheter skulle vara uppfyllt. Utrikesministern sade i sitt svar att man ansett att i erforderlig utsträckning uppfyllt det här. Men kommissionen rapporterar i sin senaste rapport att författningsdomstolens stängning av DTP underminerar den demokratiska öppningen, att turkisk lag inte tillräckligt garanterar yttrandefriheten, att MR-institutioner måste utvecklas i linje med FN-principer och att respekt för och skydd av minoriteter fortsatt är restriktiv. Ja, det är en lång rad allvarliga påpekanden. Sedan måste jag faktiskt omformulera min fråga: Anser utrikesministern att dessa avvikelser är förenliga med EU:s krav på demokrati, mänskliga rättigheter och en fungerande rättsstat? 29 Utrikesminister (M): tar framför allt sin utgångspunkt, från sida, i det som har inträffat i de kurdiska områdena och förbudet mot partiet . Jag har uttalat hur vi såg på detta. Jag vill bara säga att det är alldeles uppenbart att det i pågår en kamp mellan dem som vill driva reformer och de som, försiktigt uttryckt, är mindre förtjusta över detta. De som, försiktigt uttryckt, är mindre förtjusta över detta utnyttjar ofta kvardröjande möjligheter inom ett äldre rättssystem för att driva igenom förändringar, typ förbudet av DTP. Vi ska ha klart för oss att det är krafter som också försökte förbjuda det regerande partiet, AKP, men misslyckades med detta. De företräder i grunden en annan syn. Det som har inträffat under framför allt senare år, kanske till och med , är att dessa konservativa bakåtsträvande krafter har pressats tillbaka mycket kraftigt i . Det gäller i nästan varje fråga. Det gäller inte minst den kurdiska frågan. Det kurdiska språket kan talas där. Det finns en tv-station. Det är erkänt på ett sätt som var otänkbart i varje tänkbar del för inte så länge sedan. Detta är en fundamental förändring i uppfattning av sig självt. Det går till rötterna av den kemalistiska revolutionen, som satte upp efter det osmanska väldets sammanbrott. Svårigheterna i den process som det handlar om ska alltså inte underskattas. Det är därför det är så viktigt att EU-processen och EU-öppnandet finns där som ett incitament, en drivkraft, en inspiration och en målsättning för dem som verkar för den kontinuerliga reformeringen av i ännu mer demokratisk och ännu mer europeisk riktning. Sedan gäller det partiförbud eller de tveksamma regler som finns vad gäller möjligheten att förbjuda partier. Det är i och för sig inte alls ovanligt att sådana regler finns i europeiska författningar. Vi kan inte göra detta i , men det finns åtskilliga länder som har den typen av regler. Men där har lämnat rekommendationer till om hur detta skulle kunna ske. En stor del av dem inkorporerades i den turkiska regeringens förslag till en begränsad konstitutionell reform som man lade fram för parlamentet, Assembly. Men just denna del godkände inte det turkiska parlamentet. står inför ett nyval, och efter det hoppas jag att frågan om en mer heltäckande konstitutionell reform ska finnas på dagordningen och att också en mer grundläggande reform av lagstiftningen när det gäller möjligheten att stänga politiska partier kommer att finnas där. Jag hoppas att möjligheten att utnyttja denna lagstiftning i uppenbara politiska syften, som med DTP och AKP, ska försvinna. Rättegången i kommer vi att försöka att fortsätta att följa. Jag fruktar att ambassaden i liksom alla andra ambassader kommer att drabbas av vissa restriktioner vad gäller användande av medel, som följd av det beslut som har fattat. Men jag hoppas att det inte på något allvarligt sätt ska påverka just detta. Det är viktigt att det sker inom ramen för europeisk rättsordning. Låt mig bara säga att det också delvis handlar om kampen mot terrorismen. De är anklagade för samröre med en organisation som vi alla är överens om är terroristisk. Om detta är korrekt eller inte måste avgöras enligt rättsstatens principer och utgångspunkter. Och vi ska följa så noga vi kan, tillsammans med andra EU-länder, att så faktiskt sker. 30 (V): Jag anser trots allt, som sagt, att det ligger en självmotsägelse i EU:s position vad gäller och de politiska Köpenhamnskriterierna. Å ena sidan uppfyller i erforderlig grad dessa kriterier, och man fortsätter att uppfylla dem i erforderlig grad, enligt återkommande rapporter. Å andra sidan påpekas allvarliga brister, och jag uppfattar det trots allt som ett krav från EU:s sida att de måste åtgärdas. De är alltså inte fullt ut uppfyllda, fast EU säger att de är uppfyllda i erforderlig grad. Här återstår alltså mycket att göra, och jag kan instämma med utrikesministern att det krävs en grundläggande reform för att komma åt detta i grunden. Utrikesministern tar också upp i sitt svar att förhandlingarna blockeras av frågor som till stor del ligger utanför förhandlingsramverket. Jag antar att här i första hand avser Cypernfrågan. Det må vara så, men det kan inte tillåtas hindra och EU att driva kravet på reella demokratiska reformer i hårt. Är det så, utrikesministern, att Cypernfrågan har den funktionen att demokratireformerna i förhindras och att EU inte driver detta med hänsyn till medlemskapsförhandlingarna? En sak som måste åtgärdas vad gäller demokrati är antiterrorlagarna. har antiterrorlagar som kriminaliserar syften och inte fokuserar på handlingar. Självklart ska terrorhandlingar mot oskyldiga personer vara kriminaliserade, men som till exempel Amnesty och även FN:s speciella rapportör om skydd av mänskliga rättigheter vid bekämpning av terrorism också har uppmärksammat säger artikel 1 i antiterrorlag att terrorism definieras som alla slags handlingar som har till syfte att ändra republikens karakteristik enligt dess konstitution, det vill säga det kan betraktas som terrorism att förespråka ändringar av konstitutionen om det berör republikens kärna. Detta är en gummiparagraf som kan användas godtyckligt mot till exempel dem som förespråkar utökade rättigheter för kurderna. Det finns alltså mycket att arbeta med. När det gäller de pågående rättegångarna har vi till exempel frågan om det kurdiska språket. Där kräver nämligen de åtalade att få möjlighet att försvara sig på sitt eget språk kurdiska, men det har förvägrats de åtalade. Frågan har hänskjutits till , och vi får se hur de kommer att svara nu när rättegången öppnar igen , strax . Jag vill också specifikt fråga utrikesministern vad regeringen avser att göra för att få att ändra sin antiterrorlagstiftning. Ministern refererar också i sitt svar till den konferens om yttrandefrihet som planeras med kandidatländerna under . Det är också positivt och kan ge en anledning att ta upp den kurdiska tv-kanalen som hotas av stängning i . Jag skulle vilja höra hur utrikesministern ser på den frågan. 31 Utrikesminister (M): Låt mig bara kort i det senare fallet säga att vi har fullt förtroende för det danska rättssystemet. Det finns anklagelser mot denna tv-station för att ha uppmuntrat till terrorism. Detta leder självfallet till olika typer av rättsliga åtgärder från de danska myndigheterna, och jag har fullt förtroende för att den rättegången kommer att ske på ett sätt som uppfyller alla rimliga krav. Terrorism kan icke, får icke och ska icke tolereras, självfallet heller icke aktivt propagerande för terrorism. och jag är säkert alldeles eniga om det. Låt mig sedan klargöra att det inte bara är som har blockerat kapitel. Även har på grunder som är synnerligen arbiträra och icke förenliga med blockerat fem kapitel. Det är alltså två länder som blockerar ett större antal kapitel. Detta är absolut inget skäl bara för att klargöra det, lätt missuppfattning för att vi inte ska driva de grundläggande reformkraven gentemot på det sätt som bland annat granskningsrapporter mycket tydligt går igenom och ger detaljer om vad vi tycker att reformerna borde inriktas på. Men det innebär självfallet att EU:s kraft något minskar. Det vi säger till är ju att de här sakerna bör ni göra, dels i ert eget intresse för att bli ett bättre land, dels för att komma med i Europeiska unionen. Om det då uttrycks tvivelsmål om huruvida de över huvud taget kommer att komma med i Europeiska unionen säger det sig självt att kraften i vår stämma bli väsentligt mycket svagare. är vi i riksdag, med undantag för ett nytillkommet parti som är emot det mesta, eniga om att ge stöd till anslutningsprocessen. Vi är eniga om att det vore bra om kom med av en lång rad olika skäl, inte minst för självt, men också för Europeiska unionen. Men det innebär också att vi måste vara mycket tydliga i dialogen med turkiska företrädare vad gäller det som vi anser är nödvändigt för att uppfylla de grundläggande kraven. Vi har en nära och bra relation med den turkiska regeringen och brett med det turkiska samhällslivet. Det är en relation som regeringen har, men det är också en relation som olika riksdagspartier har. Detta utnyttjar vi också för att försöka föra denna process framåt. Där är stöd och medverkan självfallet viktig. 32 (V): har bra relationer både med och till exempel med olika kurdiska företrädare. Jag tycker att på ett tydligare sätt skulle kunna utnyttja de här goda kontakterna för att stödja den fredliga dialog och lösning på den kurdiska frågan som förr eller senare måste komma. Vi lyfte upp denna fråga också under det svenska ordförandeskapet i EU, men den bollen kunde då regeringen inte riktigt ta emot. välkomnar naturligtvis också som medlem i EU den dag EU:s krav är uppfyllda. Det gäller dock inte minst de politiska kriterier som EU redan har sagt är erforderligt uppfyllda men där det finns allvarliga brister. Utrikesministern kommenterade inte mitt inlägg om antiterrorlagar som jag tycker är en av de allvarligare bristerna. Man har alltså en gummiparagraf där allt som inte är bekvämt för den turkiska staten mer eller mindre kan betraktas som terrorism. Det kan vara att man vill ändra vissa grundläggande saker i den turkiska staten, till exempel vad gäller kurdernas rättigheter. Att argumentera för det kan betraktas som en terrorhandling, och det används av och till från den turkiska statens sida. Det är naturligtvis alldeles oacceptabelt, och det måste och EU på ett tydligare sätt påpeka för och få en ändring som en grundläggande del i den fredliga lösningen av den kurdiska frågan och i demokratiseringen av så att kan bli fullvärdig medlem av Europeiska unionen. 33 Utrikesminister (M): Låt mig bara i den senare delen hänvisa till vad som skrivs i granskningsrapporten från Europeiska kommissionen. Det är där vi tar upp i detalj de olika saker som vi tycker behöver åtgärdas. Till slut vill jag säga att vi är eniga om det mesta. Det viktiga är att vi är eniga om att stödja den turkiska fortsatta reformprocessen. Det inkluderar det demokratiska initiativet och den europeiska anslutningsprocess som är viktig för att ge denna demokratiska reformprocess inom den kraft som krävs för att övervinna de hinder som förvisso också finns i det turkiska samhället. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:115 om samarbete med 34 (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att se till att blir informerad om de kontakter som förekommit med i fråga om informationsutlämnande angående svenska medborgare. Vidare har han frågat om jag avser att tillsätta en . Uppdraget ska vara att gå till botten med de uppgifter som förekommer om den kontakter med främmande makt för att möjliggöra utlämnande av uppgifter om svenska medborgare. Det är helt nödvändigt att Polisen och andra brottsbekämpande myndigheter i samarbetar med sina motsvarigheter i andra länder. Dessa samarbeten bidrar i hög grad till att avslöja, förhindra och utreda allvarliga brott. Samarbetena handlar i stort om två olika saker: för det första att utbyta generella erfarenheter och kunskaper för modernt polisarbete; för det andra kan man ge och få viktiga uppgifter i enskilda operativa ärenden. Men det ska då ske i enlighet med gällande regelverk. Denna ordning har gällt i . Polisen och Säkerhetspolisen har en lagstadgad möjlighet att utbyta information med andra länder under vissa förutsättningar. Dessa förutsättningar framgår främst i polisdatalagen och förordning, offentlighets- och sekretesslagen och personuppgiftslagen. En förutsättning är att det ska vara förenligt med svenska intressen att lämna ut uppgifter till utländsk underrättelse- eller säkerhetstjänst och polis eller åklagarmyndighet i en stat som är ansluten till . Det åligger alltid brottsbekämpande myndigheter att göra en avvägning mellan behovet av att bekämpa brott och värnandet av den personliga integriteten. Dessa utbyten av uppgifter förutsätter inte, enligt svensk rätt, något särskilt formellt avtal. Av den anledningen benämns samarbetet som informellt, men det följer självklart formella svenska regelverk. får information om Säkerhetspolisens verksamhet genom de årliga samråd som sker med företrädare för de riksdagspartier som är representerade i . har även insyn i Säkerhetspolisens verksamhet via . Det förekommer också att justitieutskottet kallar säkerhetspolischefen till sig för att få information om myndighetens verksamhet. I likhet med andra myndigheter sker tillsyn av ombudsman, och . Säkerhetspolisens användning av hemliga tvångsmedel och behandling av personuppgifter överses av . föreslog en ny form av informationsutbyte avseende terroristbrottslighet. Det framfördes som ett krav för att fortsatt skulle få ta del av viseringsfriheten inom existerande Visa Waiver Program. Detta program möjliggör för svenska medborgare att resa in och vistas i utan visum. ställde sig mycket tveksamt till förslaget, och så gjorde även berörda svenska myndigheter. Vi har meddelat att måste godkänna denna typ av avtal. Någon vidare förhandling om detta avtal har därefter inte förts. Att tjänstemän vid för diskussioner med andra länders representanter är i sig ingenting anmärkningsvärt. Tvärtom, när nya avtal föreslås så måste de förstås diskuteras och förhandlas. Detta sker på tjänstemannanivå. Om avtalet förutsätter lagändring eller är av större vikt underställs det . För att sammanfatta så är det alltså inget hemligt att det sker informationsutbyte med andra länder. Men själva innehållet i de uppgifter som utbyts är i normalfallet hemligt och måste så förbli i de fallen. Det finns av beslutade lagar som sätter ramar för hur det får ske. Jag ser därför ingen anledning att vidta några särskilda åtgärder för att informera om svenska myndigheters informationsutbyten med . Mot bakgrund av det ser jag heller ingen anledning att tillsätta en för att klarlägga kontakter med främmande makt i fråga om möjliga informationsutbyten. 35 (V): Jag tackar för svaret. Det hela började egentligen med uppgifterna om att här i samlade in information om svenska medborgare och övervakade svenska medborgare. Man samlade bland annat information om vilka som deltog i olika demonstrationer, och som jag förstod det, kategoriserade medborgarna på olika sätt. Det här ska svenska myndigheter ha blivit informerade om. Efter det läckte det uppgifter från Wikileaks där det framgick, precis som justitieministern här har bekräftat, att högt uppsatta svenska tjänstemän från har haft långtgående diskussioner med tjänstemän från om informationsutbyte avseende svenska medborgare. Det här tycker jag är väldigt allvarligt eftersom inte ska lämna ut information om sin egen befolkning till främmande makt. När representanterna för sade att det är ett samarbete som håller på att utvecklas och blir så omfattande att det måste formaliserades svarade de svenska tjänstemännen att det inte var bra någon bra idé att formalisera detta, och man hänvisade till kontroverserna kring FRA-lagen. Enligt Wikileaks uppgifter ville de svenska tjänstemännen gå vidare med det informella samarbetet med . Jag vill därför ställa en fråga till justitieministern för att verkligen ha svart på vitt. Det informella samarbetet tog stopp helt och hållet 2008 då bad att få formalisera det här samarbetet. Kan justitieministern bekräfta det? Vi i vill ha en . Det är då man verkligen kan gå till botten med den här frågan. Då är det inte bara jag och justitieministern som diskuterar det, utan då kan alla involverade tjänstemän höras, och de kan höras under ed. Då tror jag att det finns möjligheter att få fram mer information än det som har kommit fram. Jag vill vidare fråga justitieministern ifall det finns andra former av informella kontakter som rör uppgifter om svenska medborgare som den har med andra stater. Kan justitieministern ge exempel på sådana informella kontakter som pågår med andra stater och vad innehållet i de informella kontakterna i så fall är? 36 (): Det är viktigt att hålla isär vissa saker. Det började inte med information om den amerikanska ambassadens bevakning. Det började med information om vad som skedde i . Det kom fram uppgifter om att motsvarande verksamhet från amerikanska ambassaden skulle ha skett också i . Det var någonting som varken regeringen eller hade någon information om. Det var den diskussionen som följde, och det pågår en utredning om vad som egentligen har förevarit. Det ligger i sakens natur att vi välkomnar att ambassader, utöver det skyddsarbete som sker från svenska myndigheter, har egen verksamhet. Men den, om den har viss utformning, ska vara anmäld enligt de gängse rutinerna. Vår uppfattning var att det inte var fallet. Sedan finns det medieuppgifter om att någon skulle ha känt till och att man skulle ha talats vid. Det får redas ut i laga ordning. Men det är inte vår uppfattning att detta har följt de rutiner som ska gälla. Däremot har man kunnat på amerikanska hemsidor läsa om den särskilda verksamhet som uppenbarligen finns i flera länder. Det är den ena delen av det hela. Jag tycker att det är otroligt viktigt att man är noggrann med att den här typen rutiner följs därför att utländska beskickningar inte ska ha verksamhet som inte följer de regelverk och den praxis som finns i vårt land. Det är jag noga med. Det andra är att man från amerikanskt håll tog upp med tjänstemän på önskemål om ett informationsutbyte kopplat till Visa Waiver Program. Det är riktigt att det fördes samtal på departementsnivå, och i de samtalen framfördes från departementet att vi inte är särskilt intresserade av den typen av samarbete därför att det är, som man kunde tänka sig, långtgående. Tjänstemännen informerade de amerikanska tjänstemännen om att i är detta, om man ska ha avtal på området, någonting som måste föreläggas . Vi är väldigt noga med att sådana frågor hanteras på ett riktigt sätt. fanns det en uppteckning och man ska ha klart för sig att den typen av uppteckningar görs av enskilda tjänstemän från ett annat land där man hänvisade till att vi har ett bra fungerande informellt samarbete. Jag försökte förklara i mitt svar att informellt samarbete inte innebär att vi inte följer de regelverk som vi har i . Det innebär inte heller att svenska brottsbekämpande myndigheter har någon skyldighet att lämna ut information till ett annat land. Men det är informellt i den meningen att det inte finns formella avtal kring det. Att brottsbekämpande myndigheter har ett samarbete med utländska motsvarigheter är ingenting nytt. Det är hela poängen, höll jag på att säga ett av de viktiga uppdrag som vi ger till Säkerhetspolisen och som granskas i de former som jag redovisade. Det är inget konstigt med det, och det behövs ingen särskild för att gå igenom det. Det finns rutiner. Det görs dessutom en noggrann prövning av hur detta arbete sker. Och det har inte det var en fråga som ställdes varit någon fortsatt diskussion om detta, därför att det har inte återkommit någon fråga om det utvidgade informationsutbytet efter det besked som gavs. Därför pågår det inte heller någon diskussion kring de frågorna. Däremot finns ett annat avtal som diskuteras. 37 (V): Jag får tacka för det svaret. Jag gör tre reflektioner kring det. Justitieministern säger att det inte är konstigt att brottsbekämpande myndigheter för samtal med varandra. Nej, det är inte så konstigt. Men när det är som är involverat i samtalen och man, enligt de uppteckningar vi har fått, hänvisar just till FRA-lagen och de kontroverser som den ledde till och att man vill undvika liknande kontroverser genom att formalisera det här samarbetet, då är det väl inte konstigt att jag blir misstänksam. Och jag vet fortfarande inte om jag känner mig helt nöjd. Jag får helt enkelt hoppas på att det inte har skett något fortsatt samarbete efter 2008. Det är bra om det verkligen är på det viset. Jag ställde också en fråga om det finns något liknande informationsutbyte med andra stater. Jag skulle vilja att justitieministern kommenterade den. Justitieministern sade precis i slutet av sitt anförande att det finns ett annat avtal som man diskuterar . Då skulle jag vilja veta vilket avtal justitieministern hänvisar till. 38 (): Ja, det är helt riktigt att jag inte tycker att samarbetet är konstigt, men tycker att det ändå är märkligt eftersom han har läst uppteckningar på Wikileaks från samtal med tjänstemän från . Jag försökte förklara vad informellt samarbete innebär, att det är när man inte har ett formellt avtal. Däremot finns det noggranna regler. Och jag tycker nog att tjänstemännen på ett tydligt sätt redovisat att i måste den här typen av avtal föreläggas och att vi inte är intresserade av ett avtal med den utformning som man presenterade, berättade om eller ville invitera till. Sedan är det klart att den typen av uppteckningar som kommer från enskilda tjänstemän ger bara ett perspektiv. Du och jag vet egentligen ingenting om vad som egentligen sades eller hur samtalet fördes. Det viktiga beskedet är att inte har något större intresse av detta. Det pågår inga sådana förhandlingar.