prot · GY0939 · 2010-12-21 00:00:00 — På toppmötet gick det till så att den utsedda höga representanten gjorde en redogörelse framför allt för det som vi kallar för strategiska partner, i det här fallet , och , och hur man avsåg att ha nära kontakt med dem. Det var också en återrapportering som gjorde av genomförda toppmöten med respektive länder. Det gjordes inte någon genomgång av utrikestjänsten och inte heller av utvecklingssidan av det kommande arbetet. Ett skäl till det är att det är fortsatt under uppbyggande. Det ska träda i funktion och sedan antas vara fullt utbyggt först . Det är år av arbete som väntar. Det är viktigt för att vara med och kunna vara en del av detta och få utrymme inom Europeiska utrikestjänsten. Men på detta toppmöte fördes inte den typ av diskussioner som frågar efter. 95 (KD): Jag vill ändå ta chansen att vara med och trycka på att statsministern lyfter upp frågan. var det en ganska stor debatt som en organisation som heter Concord anordnade om just oron för att biståndsfrågorna inte kommer att finnas med i och med att ännu inte har lyft upp de frågorna på ett bra sätt. Jag vill bara här på något sätt föra fram att vi inte ska glömma bort att är en mycket stor biståndsgivare. bidrar till EU:s biståndsbudget. Därför bör vi ha med både den viktiga utrikespolitiken och utvecklingspolitiken. Jag tackar statsministern för svaret men kanske återkommer. 96 Statsminister (M): Jag vill bara möjligen göra det tillägget att det finns en biståndskommissionär. Det är den rollen som jag tror har att svara mot det som frågar efter. Utgångspunkten är rätt att vi är en global stormakt när det gäller vår förmåga att samordna biståndsinsatser och utvecklingsinsatser i världen. 97 (FP): I förberedelserna för toppmötet hade långtidsbudgeten en ganska undanskymd plats. Sedan kom det upp på ett överraskande konkret sätt i form av den text som , och enades om, och så var det två andra länder som hängde på. Min fråga till statsministern är: Låser detta förhandlingarna för framtiden? Detta var väl ändå ett sätt att försöka kortsluta förhandlingarna. De tre stora skulle sätta sig på resten och tala om: Detta är ramarna och förutsättningarna för de fortsatta diskussionerna. kallade till exempel detta för en överenskommelse, an agreement. Var det detta? Hur låsta är vi för framtiden i budgetförhandlingarna av texten och brevet? Lever det vidare som en grund för de fortsatta diskussionerna, eller hur är läget? 98 Statsminister (M): Det är nog en korrekt beskrivning. Det är ett samtal som har förts mellan , och EU:s tre största medlemsstater. De har enats om en text, och fem undertecknare finns. Den som läser brevet kanske kan notera att det är ett mycket svårläst brev. Som det ofta blir när det gäller denna typ av beskrivningar är det också öppet för tolkningar. Det är möjligen ett svar; därmed kan man inte anse att detta låser hela den kommande förhandlingen. Men det har hänt förut, oftast med svensk kritik, att några få och gärna stora länder gör någon sorts överenskommelse med vilken man sedan försöker säga: Så här blir det! kunde vi under svenskt ordförandeskap och vi har sett andra exempel på det konstatera att EU inte längre fungerar så att två stora möts och att det sedan blir så. är det EU-27. Vi har anledning att påminna om detta. Det bör för små, medelstora och stora länder finnas möjlighet att ha ett inflytande. Det kommer att vara mitt förhållningssätt till den fortsatta processen. Vi har inte låst oss. Vi har snarare talat för vikten av att inte göra föröverenskommelser. Återigen: Givet att brevet inte är alldeles tydligt i alla delar tror jag att det öppnar för att det fortsatt kan ske förhandlingar. 99 (FP): Statsministern säger att vi inte har låst oss. Är det eller är det ? Det är knäckfrågan här. Jag vill gå vidare och påminna om , som är en företrädare för det nya och som är väldigt irriterat över brevet. är ett stort land. Det ligger i detta kortslutningsförsök att man får alla de nya medlemsstaterna som antagonister framöver. Det blir en väldig uppdelning av Öst- och i fattiga och rika. Det tycker jag är viktigt att tänka på. Jag vill säga, inte minst till och även till statsministern, att man får vara lite försiktig med den benhårda linjen av restriktivitet. Man måste också se vad man får för pengarna vad innehållet är och inte driva den så långt att man får halva emot sig. 100 Statsminister (M): Med vi avsågs i det här fallet . Återigen: Jag ska inte sticka under stol med att det säkert var viktigt från utgångspunkt att signalera hem att här finns en överenskommelse, som det beskrevs, som säkerställer restriktivitet eller till och med en frysning givet stora saneringsåtgärder i . Därmed har vi det okulära: Om vi sparar ska inte andra bygga ut inte med våra pengar! Det är en argumentering som går igen i flera europeiska länder just . Det är mycket riktigt så att detta ledde till starka motreaktioner, det vill säga att förväntade positioner som jag tror att vi kommer att se när förhandlingarna har kommit lite längre kom i gång och kom upp . Man bör komma ihåg att det inte bara är som är en part i detta. Kommissionen har ännu inte lagt fram något förslag. Europarlamentet kommer att ha synpunkter och medbestämmande i frågorna. Det här är inte det slutgiltiga svaret. Därmed är det inte heller en slutlig överenskommelse. Det är möjligen en vägledning. En grund för att inte skrev på var att trots formatet att beskriva det som budgetrestriktivt var det inte tillräckligt restriktivt. Dessutom, vilket har en bra poäng i, förhåller det sig inte till det innehållsliga och det behov av modernisering av EU:s medelanvändning som vi ofta brett i riksdag brukar vara överens om borde ske. Jag tycker att det är viktigt från svensk utgångspunkt att åtminstone använda vårt inflytande till att försöka påverka också detta. Det gäller inte bara en summa på ett papper utan också med inriktning att understödja tillväxt, forskning och utveckling på ett sätt som jag tror vore bra för hela . 101 (S): Inför det europeiska rådets möte sade statsministern i den information som han hade med att även EU-patentet eventuellt kunde bli föremål för diskussion. EU-patentet är en viktig fråga för både företagare och innovatörer, uppfinnare och så vidare. Det kan vara viktigt att lägga till detta. har tillsammans med tio länder begärt ett fördjupat samarbete i frågan. och är lite grann motståndare till detta i sig. Jag noterade att statsministern inte sade någonting om EU-patentet i återrapporteringen. Mot bakgrund av det blir min fråga: Var frågan uppe? Och om frågan var uppe, vad sades? 102 Statsminister (M): Det enkla svaret är att frågan inte var uppe. Det tror jag återspeglar det faktum att precis som korrekt återgavs här det handlar om en grupp av länder där ingår som försöker göra ett fördjupat samarbete inom ramen för vad som är tillåtet i enlighet med fördragen i en fråga där vi inte alla är överens. Det handlar om en mångårig, decennielång, diskussion om hur vi ska få fram EU-patent. Det är oerhört centralt, inte minst för ett exportberoende land som , att vi kan få detta på plats. Vi tror att det kommer att leda till kostnadsreduktioner som är viktiga för konkurrensutsatta verksamheter som kan skänka jobb i . Men svaret på frågan är att detta inte var uppe under det här toppmötet. 103 (S): Jag tackar för svaret, och jag har ingen följdfråga. Men frågan är viktig, så det är bara för att driva på i frågan så att vi får en överenskommelse. 104 (MP): Jag tackar statsministern för redogörelsen. Det har gått snart klimatmötet i . Världens länder bekräftade där sina klimatlöften från mötet i . Tvågradersmålet har erkänts även i FN. Frågan om ett ännu skarpare klimatmål har väckts. På Europeiska rådets möte skulle man utöver etableringen av en permanent krismekanism diskutera den fleråriga budgetramen. kom kommissionen med ett meddelande om översyn av EU:s budget där man föreslår att energi- och klimataspekter ska föras in i forsknings-, sammanhållnings-, jordbruks- och landsbygdspolitiken. Mina frågor till statsministern lyder: Vad är regeringens hållning i till detta förslag från kommissionen? Och vilka konkreta förslag för in i budgetdiskussionerna för att EU ska nå klimatmålen? 105 Statsminister (M): Detta är viktiga frågor som dock inte har med det här mötet i att göra. Som jag också angav till förutsåg jag att bland annat klimatfrågor skulle återkomma vid det toppmöte som ska hållas . Därutöver är vi, precis som jag har beskrivit här tidigare, i en tidig fas av att snart gå in i budgetförhandlingar. När vi använder begreppet modernisering av budget är det i syfte att få mer av resurser till det som är tillväxtskapande och till det som understöder utveckling och forskningsinsatser. Men det är klart att vi också tycker att EU:s budget ska vara ett stöd för andra insatser som görs för att nå klimatmålen. Ett av de Agenda 2020-mål vi har att fullfölja är de överenskommelser vi har inom klimatområdet. Men för att hålla mig till det jag är här för att svara på inför riksdag , nämligen återrapportering av Europeiska rådets möte, var ingenting av detta uppe och diskuterades där. 106 (MP): Jag får tacka statsministern för svaret. Jag kunde ändå tänka mig att det fanns en koppling mellan diskussioner om den långsiktiga budgetramen och budgeten som ett redskap för att uppnå de mål som statsministern själv refererar till. Där är ju just klimat och miljö en av de viktiga aspekter som vi arbetar med. 107 (M): Min fråga till statsministern är om det trots fokus på finanskrisen finns en vilja att diskutera framtidsfrågor. 108 Statsminister (M): gjorde på det viset att han bad oss under middagen att hålla en diskussion mer öppet om ekonomiska framtid. Det skulle nog åtminstone till del falla inom ramen för att vara en både spänstig och bra framtidsdiskussion. Den handlade mycket om att se krishanteringen, det som är närtida och som så mycket har präglat det gångna året, men se behovet av de reformer som ska återskänka konkurrenskraft och möta utmaningar på arbetsmarknaden, som det har frågats om här tidigare. Det handlar om att kunna föra även denna diskussion. Den tycker jag fördes på ett bra sätt. Men det behöver också påpekas att alla inte tycker samma. Det vore märkligt om vi fick ett EU där alla tycker samma. Jag hade ett långt och förhoppningsvis bidragande inlägg som handlade om det som någon påpekade här tidigare, nämligen den svenska reformerfarenheten. Vi är ett mycket reformerfaret land. Det har pågått . Vi har drivit många reformer under högt tempo. Flera av de reformerna är många andra intresserade av att titta på. Det tror vi är det bästa svaret, det vill säga att möta detta med egna åtgärder som stärker konkurrenskraften och som sänker trösklarna in på arbetsmarknaden. Mer av dessa diskussioner kommer att följa, bland annat under vårtoppmötet. 109 (M): För besökte statsministern och . Ni tog gemensamt tydligt avstånd från förslagen om EU-skatter. Är det här en idé som fortfarande lever? Togs den frågan upp även i det här sammanhanget? 110 Statsminister (M): Detta är också budgetrelaterat. Det är dels en diskussion om hur stor budgeten ska vara, dels hur budgetens olika delar ska fördelas. Det finns också förslag på att inte minst , EU:s institutioner, skulle ha mer av egna medel, till och med i förlängningen kanske egen beskattningsrätt. och jag uttryckte att det är oönskat att få EU-baserade skatter som det är väl syftet kan förfoga över. För att kunna upprätthålla en budgetrestriktivitet och inte se växande skatter och ökat utgiftsuttag kommer vi fortsatt att förfäkta den linjen. Frågan kommer att återkomma som en del av budgetförhandlingarna. Det är så man ska se vad jag och premiärminister sade . 111 (M): Jag får också intrycket av att det här är en fråga som kommer att återkomma. Det är viktigt att vi ständigt har en beredskap för när den återkommer och tydligt tar ställning mot den. Jag är nöjd med svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § (forts. från 6 §) Kommunikationer (forts. TU1) 112 (MP): Det har varit miljöpartister i talarstolen som har pratat om betänkandet från trafikutskottet. Jag kommer därför att begränsa mig till i huvudsak en motion från , nämligen den som handlar om Förbifart . har länge varit ett sorgebarn för trafikpolitiken. Ingenstans är infrastruktursatsningar så bestämmande för stadsutvecklingen som i storstäderna. Tunnelbaneutbyggnaden i är ett talande exempel. Den extremt hårda konkurrensen om mark som råder tillsammans med de enorma resebehoven skapar en konflikt mellan ny transportinfrastruktur, miljö och urban stadsplanering. Det är den konflikt som utgör själva kärnan och pulsen i en storstad. Långsiktigt hållbara trafiklösningar i storstaden måste vara både extremt marksnåla och extremt energisnåla. Annars levererar inte staden sin fulla potential. växte ett nytt trafikpolitiskt verktyg fram i och i , nämligen trängselavgifter. Bakgrunden var att man behövde effektivisera vägutrymmet för få ned de oändliga köerna. Vi vet att trängselavgifter är bättre på att minska storstadsträngsel på vägytan än nya vägar. Men tyvärr, fru talman, var den väg vi kallar Förbifart planerad. Under många långa och svåra politiska förhandlingar har denna väg som har gått under ett antal olika namn, bland annat Västerleden, kommit att ligga på politikernas bord. Den politiska prestigen som har bundits in i projektet har varit för stor på lokalt håll för att kunna ifrågasättas, men jag anser att regering och riksdag borde stå över en sådan sak. Det är ett av genom tiderna största och dyraste vägprojekt vi talar om. Denna riksdag har fastslagit moderna planeringsprinciper för infrastrukturprojekt som säger att man ska analysera en rad åtgärder innan man landar i förslag om nya väginfrastrukturinvesteringar. Den här har också satt upp klimatmål, fru talman, som gäller för alla sektorer. Det gäller att minska klimatutsläppen ganska mycket ned till en hållbar nivå. Det betyder oändligt mycket för transportinfrastrukturen när vägtransporterna tar en fjärdedel av energianvändningen i och står för en av de sektorer som har svårast att minska utsläppen. Klimatutsläppen från Stockholmstrafiken beräknas öka med alla de projekt som regeringen föreslår . Detta borde mana till eftertanke hos både lokala och nationella trafikpolitiker. Denna riksdag måste ställa krav på att alternativen utreds på ett korrekt sätt. Både och har påpekat stora brister i planeringen av Förbifart . Ett reellt kombinationsalternativ, dels åtgärder mot de värsta flaskhalsarna i vägnätet, dels en modern kollektivtrafik, har inte tagits fram för förbifarten. De borgerliga partierna har över huvudet på stockholmare, särskilt dem som i folkomröstningen sade ja till trängselavgifter, bestämt att alla dessa intäkter ska gå till motorvägsprojektet detta trots att stockholmare i opinionsundersökningar är tydliga i sina preferenser om vad de tycker att ökade investeringar i infrastrukturen i behövs till. De säger att det är kollektivtrafik framför motorvägar som man behöver satsa på. Vi i menar att stockholmarna har rätt att få veta vilka satsningar som kan genomföras i kollektivtrafikområdet för samma summa som Förbifart . Det handlar om 28 miljarder, åtminstone i den konservativa beräkning som ligger på bord. Moderata politiker har i den här debatten hänvisat till att det inte finns en konflikt mellan trafikslagen. I den delen det handlar om en konflikt om pengar, fru talman, har man inte hållit en budget om man inte vet att de pengar man lägger på ett trafikslag kan göra annan nytta om de läggs i ett annat trafikslag. I det här fallet har det aldrig varit så tydligt att man som politiker väljer vilken framtid man vill ha åt staden. Om man väljer vägalternativet väljer man att skjuta långt in otroligt många viktiga kollektivtrafikinvesteringar. När det gäller förbifarten behövs också uppdaterade beräkningar för klimatutsläppen. Det har varit notoriskt svårt att få ut moderna och nya siffror för förbifartens klimatpåverkan. Framför allt har man inte velat uppdatera vilket är märkligt med tanke på regeringens retorik i övrigt den förändring som sker av fordonsparkens sammansättning. Det finns de som menar att Förbifart inte kommer att generera några utsläpp alls från vägtrafiken eftersom det kommer att gå elbilar där. är det få som tror att det till 2020, eller ens till 2030, skulle vara den typen av fordonssammansättning ens här i huvudstaden. Att som politiker blunda för obekväma fakta är en farlig konst när det gäller beslutsfattande. Trafikforskare visar också att det kan komma att vara kö på denna motorväg , alltså efter öppnandet. Jag har som stockholmare sett byggas. Där var det kö . Jag tror att de flesta som har vistats i den här staden några månader vet att nya vägar inte genererar en smidigare trafikström. De generar ytterligare vägtrafik, en ökad massbilism. Det är fortfarande ett stort problem i huvudstad. Motorvägsstaden ger inte de kvaliteter som är centrala för städernas attraktionskraft. I den meningen har vi inte haft någon särskilt storstadsvänlig politik i det här landet. Man jämför trafikslag och säger att vi har ett nationellt perspektiv. Vi kan inte ha ett nationellt perspektiv på storstädernas trafiksituation, därför att den är en storstadstrafiksituation. Där har man helt annan problematik när det gäller både storleken på resandeströmmar och möjligheter att bygga yteffektivt i form av kollektivtrafik, cykelstråk och gångstråk. Jag menar, fru talman, att förbifarten inte bara är miljöförstörande och en stor klimatbov. Den är dessutom storstadsfientlig. Jag vill inte att den här fattar beslut som är storstadsfientliga när vi i övrigt ser så positivt på den tillväxtkraft, attraktivitet och kreativitet som föds i våra städer. Jag vill precis som föregående miljöpartistiska talare yrka bifall till reservation 5 under punkt 11 om förbifarten i trafikutskottets betänkande. 113 (MP): Jag tänkte ta upp två frågor som har nämnts tidigare i diskussionen av . Det är två järnvägsbanor i . Dessa banor har jag åkt . Jag har pratat med människor som är engagerade i deras fortlevnad och jag har läst på en hel del om dem. Den ena är och den andra kommer att vara . Jag tänkte börja med klimatet och säga, precis som flera har sagt, att det påverkas av mänskliga aktiviteter och att utsläppen från trafiken är en stor källa. Bland annat vet vi att alltmer av det snabba samhället har gett oss stora lager som rullar på vägarna i en allt större utsträckning. Just in time är ett begrepp som innebär att allt ska finnas på plats snabbt. Vi ser att det kostar mer. Det kostar klimatbelastningar. Det kostar trafikökningar. kom Klimat- och sårbarhetsutredningen. I den kan man läsa om scenarier som vi kan förvänta oss i landet. Klimatförändringarna kommer bland annat i västra att ge oss mer nederbörd och kraftigare stormar. Den tunga trafiken ökar och med den utsläppen. Den tunga trafiken ökar, och genom passerar en långtradare . Det här är en siffra som är gammal. finns det en järnväg som ligger parallellt, en järnväg som ständigt lever med bristande underhåll, trots att vi vet att det av flera skäl är bra att flytta över både persontrafik och godstrafik till järnvägarna. Det har passerat en motorvägseufori i . Den har historiskt stött på ett enormt motstånd. I uppstod trädkramarna. är klimatsmart och energieffektivt. Det är en del av lösningen. Det är också en befintlig teknik. Man kan välja att satsa mer på klimatsmarta och energieffektiva trafiklösningar som järnväg och tåg, eller mer på bilväg. I stora delar av landet vilar vår byggnation på områden med skredrisk. Den vilar på lerjordar som i sig är väldigt speciella. Det är områden som kommer att påverkas än mer om vi får ännu mer nederbörd. , för snart exakt , hade vi ett stort skred i . Det skredet omfattade en sträcka med 250 meters bredd i en dalsänka där och hade sin dragning. Skredet orsakade omfattande skador för både vägen och järnvägen, liksom för telekablar som låg i bankarna. Den totala återuppbyggnaden tog faktiskt . Det var väldigt bra gjort att det gick snabbt att åtgärda det. Men vi kan inte blunda för att det är bråttom att ställa om samhället så att vi slipper uppleva ett ökande antal händelser av den här typen. Järnvägstransporter är klimatvänliga, och vi ska satsa på dem. Det tycker vi från . Det värsta är när järnvägar inte används alls. ligger en del av i träda, kan man säga. Det är den del som går till . Lysekilsbanan är tom och öde. Det finns ett beslut som gjorde det ogörligt att köra annat än gods i där, men det har man gjort. Man har kört gods i ända tills för . Då bestämde man sig från industrins sida för att ha så stort gods att det inte gick genom vissa tunnlar. åkte jag Lysekilsbanan. Jag fick information om att det faktiskt går att direkt köra persontrafik där i med Reginatåg. Politiker från alla partier på olika nivåer var med. Jag hoppas verkligen att det ska bli persontrafik där till att börja med. Jag tycker inte att vi ska ha smart järnväg som bara ligger i träda. Den ökande trafiken påverkar klimatet. Det är därför vi vill ha solida järnvägar i och på andra platser för att minska biltrafiken med minskad klimatpåverkan som följd. Det finns även ett antal fina järnvägsmiljöer som går att utveckla. Det är ett starkt turistområde i . Där finns fin rekreation för människor och människor vill vara där. Risken är att vi glömmer att även transporterna till våra vackraste kustremsor behöver energieffektiva och hållbara lösningar. är verkligen en sådan. Det är också en möjlig länk till som är det norra tillväxtområdet i . Det är en stor miss av oss politiker om vi utgår från som transportlänk och därmed glömmer järnvägen. Det verkar vara ett fortsatt koncept i stora delar av och i att bygga motorvägar och därtill köpcentrum, vilket påverkar folk som bor i kringkommuner och på landsbygden och utarmar väldigt mycket. Jag tänkte också prata lite grann om . Det är en mycket speciell bana. kom till efter mycket lång tids debatt. Diskussionen om banan startade . Den började byggas och stod klar . Den invigdes året därpå. I boken om av kan man läsa om dess historia. är mer än en järnväg. Den är en symbol för envis kamp. Och järnvägen behöver sina kämpar. Jag tackar alla som finns ute i landet och som kämpar för olika järnvägssträckor. Det är en bra kunskapskälla för oss som sitter här i . När stod klar kunde man frakta gods från inland till och vidare på till hamnar. Det fanns en fullständig transportlösning och transportväg. Men den fullkomliga möjligheten finns . har ändå alla möjligheter att även bli en viktig länk för smarta transportlösningar, inte minst för transporter från skogsbruket. deltog jag i en lång skogsexkursion utefter . Vi fick beskåda den nya terminalen i , som ligger mellan och . Där var man i full gång med att lasta skogens virke. Det här är en toppenbra utveckling. Jag vill påstå att i ensamt majestät bidrar till att möjliggöra transporter av både människor och gods från nord till syd i inland. Den är också en stor turistattraktion. Längden på banan är . behöver den svenska helhjärtade stöd. Jag tror inte att vi har råd att inte rusta denna bana för framtiden. Den knyter samman med och södra och avlastar vägsystemet. Den behövs ur säkerhetssynpunkt som omledningsbana för framtida förutsättningar för företagande, specifikt i inland. Den kan trafikeras av lok med alternativa, förnybara bränslen. Framtiden behöver de här energieffektiva, lönsamma, säkra och miljömässigt hållbara transportlösningarna. Med sitt strategiska läge är en viktig del av vårt nationella och nordiska järnvägsnät. tycker att det är viktigt att vi satsar på järnvägar. I detta anförande instämde (MP). 114 (M): Mina moderata vänner och alliansvänner har sagt mycket klokt. Jag ska inte upprepa det. Det vore att ta onödig tid i anspråk. Jag tänker därför förhålla mig till en fråga, och det är . Det finns nämligen en risk att de fyra oppositionspartierna går ihop och fäller regeringen på just den här punkten.