prot · GX09101 · 2010-04-09 00:00:00 — Just Gränshindersforum som inrättats har varit ett sätt att försöka hantera det som för de enskilda ofta är rätt irriterande och problematiskt och som man stundom uppfattar som korkat. Därför är det bra att man nu kan redovisa över 30 olika saker som man ändrat för att underlätta för medborgarna. Det centrala när det gäller Öresundsintegration men även när det gäller andra gränsregioner som mellan och och i är att man ska ha medborgarperspektivet. Hur kan vi göra vardagen enklare? Hur kan vi bo på den ena sidan, arbeta på den andra, studera på den tredje och njuta av kultur på den fjärde? Det är vad integration handlar om oavsett om vi har Öresundsperspektivet som i den här interpellationen eller ett bredare nordiskt perspektiv. Den slutsats som man framför allt kan dra av ministerns svar är att det också på en annan nivå, nämligen EU-nivån, sker stora regelförändringar. Det gäller till exempel mobiltelefoner och också när det gäller bank- och kreditkort. Där kan mer göras i . Jag ser att ministern nickar instämmande. Jag brukar återkomma till frågan att det finns rätt fåniga kort- och bankavgifter för transaktioner nordiska länder emellan. Det är frustrerande att stå i och göra en transaktion till där man kan vinka till varandra och det blir dyrare än om man skulle göra samma typ av transaktion från till . Det finns skäl att göra något åt det. EU har också varit ett bidrag till att öka integrationen. Jag tror att fördjupat nordiskt samarbete går via EU, och det finns ingen motsättning däremellan. har diskuterats här. Jag tycker att fråga är i allra högsta grad relevant. Det är klart att de avtalsslutande parterna den danska och den måste ha tänkt på någonting när de tecknade det avtal som får de konstiga konsekvenser som beskriver. Det finns all anledning att fråga regeringsföreträdare hur man tänkte när man gjorde det. Många skånska kommuner uppfattar det som frustrerande att de har medborgare i sin kommun som är danska medborgare och arbetar i men därmed inte betalar skatt i den egna kommunen. Svenska staten får en viss kompensation för detta, men det är klart att det är frustrerande. Det finns också andra frustrerande frågor. Om du exempelvis som svensk boende i jobbar i och dessutom har ett extraknäck i ska din danska arbetsgivare betala svensk arbetsgivaravgift för dig. Detta problem trodde man att man hade löst i och med att tillät skattereduktion med motsvarande belopp om den svenska arbetstagaren betalade in arbetsgivaravgiften. Detta går inte rent praktiskt. En privatperson kan tydligen inte betala in arbetsgivaravgift i . Detta är en av många detaljer som för den enskilda är frustrerande och irriterande och som det är viktigt att vi på olika sätt försöker lösa politiskt. Men, fru talman, det är rätt pillemariskt. 37 Statsrådet (): Jag välkomnar också att börja diskutera nordiska frågor. Jag vet att är mycket engagerad också i EU-frågor, men jag tror inte att vi har mötts i en diskussion om nordiska frågor tidigare. Jag tycker bara att det är trevligt att vi gör det . Interpellationen är bra och viktig, och jag hoppas att fortsätter med nordiska frågor. De är viktiga. Men jag kan också instämma i att det i så fall är tråkigt att inte var aktiv under förra mandatperioden, 2003, när avtalet skrevs. Det är precis som övriga som har varit uppe i interpellationsdebatten säger: Varför gjorde man ett undantag för de offentliganställdas skatter? Varför gjorde man ett undantag så att det bara handlar om inkomster över 150 000? Om vi hade haft detta med skulle vi ha haft betydligt större nettointäkter till i form av skatteintäkter. Detta är det ena vi kan påverka. Vi kan strida med danskarna, och jag lovar er att vi gör detta från Finansen, som ansvarar för det, och att också jag ligger på. Det går nästan inte utan att vi diskuterar frågorna och ligger på i alla sammanhang. Vad kan då vi från göra för att underlätta för bland andra de skånska kommunerna att få den skatteintäkt som de behöver för att ge service i form av skola, vård, äldreomsorg och allt detta när de nu inte får pengarna eftersom skatteavtalet var så erbarmligt dåligt? Regeringen har i en utredning, som ligger hos min kollega , lagt in att man ska titta på detta med kostnadsutjämning. Vad gör vi med de nettoskatteintäkter som vi får från ? har de gått in i statens svarta hål och delats ut till alla kommuner, även till dem som inte mister skatteintäkter på grund av att invånarna arbetar i ett annat land. vill vi att detta utreds. Hur ska man kunna kompensera bland andra de skånska kommunerna med de pengar man får in från på ett bättre sätt för att de ska kunna ge den service de behöver ge? Det är nämligen inte bara kommunerna som tycker att det är tråkigt att inte få skatteintäkter för en service de måste ge. Det handlar också om de danskar som bor i . De bor där, men de betalar inte till kommunen och det vill de gärna göra. De känner att de tar del av den kommunala service som finns, men de betalar ingenting till kommunen. Och det vill danskarna göra. Eftersom vi har det här dåliga avtalet vill vi åtminstone från svensk sida se hur vi kan kompensera detta. I utredningen finns en särskild del som ska vara färdig , , och som handlar om hur vi från svensk sida kan kompensera de kommuner som inte får del av den skattekraft som finns från sida. Jag kan nämna att när det gäller det som sade om arbetsgivaravgiften och så vidare var två av mina statssekreterare för någon vecka sedan i för att just diskutera arbete i två länder när det gäller bland annat socialförsäkringstrygghet, arbetsgivaravgifter och rehabilitering. Dessutom har jag tillsammans med regionen inbjudit till en regional konferens i . Där kommer andra regioner ute i , bland andra , att vara representerade för att vi ska se hur man har löst detta på andra ställen. Min kollega i och jag har kommit överens om att vi tillsammans inom EU ska jobba för att bevaka och bejaka regional utveckling inom . 38 (): Det är alltid lätt att vara efterklok. så här i efterhand kan man ju säga att skatteavtalet inte var riktigt lyckat. Men så är det väl alltid. Vi kan se tillbaka på hur det var inför EU-medlemskapet. Då var det en borgerlig regering som lade fast förutsättningarna för svenskt EU-medlemskap. Sedan gick vi med, och det var Socialdemokraterna som tog över. Så här i backspegeln kan man se att det nog fanns en del delar där vi borde ha varit tydligare i förhandlingarna om EU-medlemskapet. Man kan nu så här i efterhand se att det finns svenska värden som står på spel. Men jag tror att det är viktigt att man inte försöker göra det här till en partipolitisk fråga. Det har nog hänt både under socialdemokratisk och borgerlig regering att man i efterhand har insett att man kanske borde ha förhandlat fram ett avtal på ett annat sätt. Jag tror inte att någon hade kunna förutse fullt ut hur rekordartad utvecklingen har varit i och att det skulle bli en så skev fördelning som det har blivit. kan vi se extremt mycket av att människor arbetar i och bor i . Det gäller både danskar som flyttar till och svenskar som stannar kvar i och jobbar i . Detta har skett på grund av att det har varit jättegott om jobb på den danska sidan och sämre på den svenska. Kostnaden för bostäder har också spelat in, så klart. Det viktiga nu är att försöka göra något åt situationen. Då gäller det att se till att danskarna faktiskt betalar för bortfallet, som blir större och större . Precis som pekar på finns det en risk att denna utveckling kommer att fortsätta i och med att vi har så många unga i . Möjligheten att de kommer att arbeta i är stor med tanke på hur många gamla människor som bor där. Det gäller att göra någonting åt detta och att kompensera de skånska kommunerna. Jag hoppas verkligen att vi når fram till det målet. Jag fortsätter med hur man kan underlätta för medborgarna. Det är positivt att EU nu har satt ett tak för mobiltaxan, för det blir dyra samtal. Här kan vi jobba vidare och försöka få fram en Öresundstaxa. Det går kanske också att lösa i kontakt med telefonbolagen. Jag tror att det finns något bolag som redan har börjat erbjuda den tjänsten. Vi ska jobba på alla nivåer, i samarbetet mellan och , på EU-nivå, i det nordiska samarbetet och självfallet också tillsammans med telefonoperatörer. Men vi har fortfarande problemet med bredband så fort man ger sig ut och surfar på nätet. Det kan handla om en Öresundspendlare som sitter på tåget. När man passerar landsgränsen är det risk att det plötsligt blir väldigt dyrt att surfa. Det är någonting som EU har börjat diskutera och där vi kan trycka på. När det gäller den gemensamma arbetsmarknaden har ministern själv tagit upp ett par exempel där man har kunnat lösa problemet för människor som drabbas. Det handlar om långtidssjukskrivna och människor som får deltidsjobb på andra sidan sundet. Jag tycker att det talar för att det går att lösa även andra problem, till exempel detta med praktik på andra sidan gränsen. Många Malmöbor, till exempel, är arbetslösa , och de skulle gynnas av att få en praktikplats i . Jag hoppas att vi kan försöka komma runt problemen med detta. Det har också varit föräldralediga som plötsligt har upptäckt att andra föräldralagar gäller i än i . Sådant måste man både informera om och försöka förebygga genom någon form av avtal över sundet. Det är viktigt att nämna att det inte bara är vi som är missnöjda. Även danskarna är missnöjda med en hel del. Det ökar möjligheten att samarbeta och lösa gemensamma problem. Danskar som har flyttat till är missnöjda med att de har tappat rösträtten. Det är en fråga som vi också skulle kunna lösa. 39 (): Det finns många gränshinder kvar. En del har tagits bort, och en del borde verkligen tas bort. Efter att ha lyssnat på kan jag inte låta bli att nämna att just det bredbandsabonnemang jag har jag lovar att jag inte tänker nämna vilket jag har, fru talman, som jag inte är så nöjd med i övrigt fungerar med samma fasta taxa i både och . Jag tänkte återkomma till Gränshindersforum som arbetar. Vår svenska representant är regionråd i . Om inte känner att hon vill diskutera frågorna med en politisk motståndare i valrörelsetider finns den danske socialdemokratiske representanten . får gärna använda sina socialdemokratiska kontakter för att påverka på den danska sidan. Det finns också en rad andra, som jag menar, gränshinder för utvecklingen av Öresundsintegrationen. De är väl egentligen inte Gränshindersforums frågor utan snarare sådana vi riksdagsledamöter och våra kolleger i måste lösa, till exempel valutafrågan. Det är ett av de största problemen. Jag tror att en gemensam valuta skulle lösa en del problem. Sedan finns det ytterligare kommunikationsfrågor. Språkförståelsen är fortfarande ett stort problem. Vi måste ha bättre danskundervisning i framför allt de skånska skolorna. Jag tror inte att det är så relevant i , men där får de gärna lära sig finska. I skånska skolor borde vi ha bättre danskundervisning och gärna svenskundervisning på den danska sidan. Målet måste vara att det ska vara lika enkelt att bo och leva på olika sidor om som inom eller inom . 40 HANS (): Vi diskuterar något så viktigt som Öresundsintegration. Det är en viktig fråga för hela , inklusive , herr talman. Det finns flera aspekter på integration. Som ledamot av har jag också möjlighet att ställa skriftliga frågor till de olika nordiska regeringarna och de har en skyldighet att ge skriftliga svar. Jag har just ställt frågor om varför det är problem med bank- och kortavgifter. nämnde rösträtten, nämligen att danska medborgare inte får rösta i folketingsvalet om de bor utanför sitt lands gränser. Det uppfattas som konstigt, framför allt när ca 30 000 danskar bor på den svenska sidan. Det handlar också om narkotikapolitiken. Vi har helt olika narkotikapolitisk syn i och på den danska sidan. Det ger långsiktigt allvarliga problem. Låt mig nämna andra frågor. när det danska och det svenska postväsendet har gått samman skulle idén om ett svensk-danskt eller kanske, i all ödmjukhet, skånsk-själländskt porto vara bra. Det är rätt konstigt att det tar och är dubbelt så dyrt att skicka ett brev från till än från till . Det uppfattas som lite märkligt. Det är i all enkelhet en sådan fråga som man kan göra något åt. Här har vi moderater från Skåneområdet väckt en motion i frågan. nämnde , som betyder mycket. Det var ett beslut som fattades av regeringen . Det var ett klokt beslut, och det har bidragit mycket till integrationsmotorn. Därför är det också väsentligt att vi nu undersöker fortsättningen, nämligen en fast förbindelse i den norra delen av området, förslagsvis mellan och . Jag är oerhört glad åt regeringens signaler att öppna för en fast förbindelse i området. Sedan finns, som jag har nämnt, extraknäcksförbudet. Jag tillhör dem, herr talman, som tycker att Skåne- och Öresundsfrågor inte nödvändigtvis ska hanteras av . Där är de i allra högsta grad nationella när det gäller tillväxtpolitik. 41 Statsrådet (): Vi har pratat mycket om gränshinder. Jag satt på tåget mellan och . Det är fascinerande att se hur många som går på tåget och följer med över på den danska sidan, de dricker sitt morgonkaffe och läser sin tidning. Det är som att åka mellan och på väg till jobbet. Det är inget konstigt med det. Många människor ser det som en vanlig transportväg till sitt arbete och tänker inte på att de passerar över till ett annat land. Vi har en son som har gått på en fantastiskt bra dansk praktikskola med grön utbildning. Det var en praktikutbildning lärlingsutbildning som saknades vid det tillfället i . Han gjorde utbildningen i . Det var inget konstigt med det. Många gränshinder har lösts. Vi hörde att har konstaterat att trettiotalet gränshinder är lösta. Det underlättar lite, men självklart återstår mycket. Mycket är på gång när det gäller skola, validering av vissa yrkesutbildningar och mycket annat. Vad som är viktigt är att vi inte ska skapa nya gränshinder. Vi måste på något sätt ha en nordisk samsyn när vi implementerar EU-lagstiftning på nationell nivå, det vill säga att vi inte gör olika saker i länderna så att vi sedan får lägga ned mycket arbete på att ordna till dem i slutändan. Mycket har gjorts, mycket är på gång och vi måste se till att vi inte skapar nya svårigheter och hinder. På något sätt känns det som att vi ibland säger att det inte ska finnas några gränshinder över huvud taget. Men vi är faktiskt två länder. Vi har olika parlament, skattelagstiftningar och socialförsäkringslösningar som går i varandra. Ruckar vi på skattesatserna där får det konsekvenser för socialförsäkringarna där. Gör vi en Öresundsintegration med bara och , var hamnar då övriga och var hamnar ? Vi får akta oss lite grann så att vi inte gör alldeles för unika saker bara för detta område. Då bygger vi upp nya hinder kanske inom våra länder. Men självklart ska vi underlätta så mycket som möjligt. Då kommer jag in på hur viktigt det är med information. Øresunddirekt måste ge bra information. Det gäller även i de andra gränsområdena mot och . Enskilda, studerande, företagare och andra ska få en korrekt och riktig information. Jag var vid gränsen mot i kommun och träffade där representanter för Grensetjänsten. Man samlar myndigheterna från båda länderna. Vid till exempel ett problem i skattelagstiftningen eller på skatteområdet säger man till representanter från myndigheter i och att lösa problemet. Mycket har visat sig inte bara ha med lagstiftning och regler att göra utan mycket ligger på myndighetsnivå. Vi har kunnat konstatera att det har varit en del missuppfattningar. Det framkom inte minst när arbetsmarknadsministrarna i och träffades. Grensetjänsten har löst en hel del av problemen. Jag hoppas att och jag kan mötas senare i samband med att regeringens skrivelse om nordiskt samarbete 2009 ska debatteras omkring den 20 eller . Där står det mycket om dessa viktiga frågor. Det är viktigt att informationsenheterna på Øresunddirekt får en bra och riktig ekonomi så att de kan utföra sitt arbete. Då kan vi tillfälligt lösa de svåra problemen. 42 (): Mina regionala kolleger har nämnt många bra exempel, till exempel gemensamt porto, danskundervisning i svenska skolor och svenskundervisning i danska skolor. Det är egentligen ganska självklart. En annan viktig fråga är pendlarkort. Ju fler som pendlar, desto viktigare är det att ha ett regionalt pendlarkort. Kostnaderna springer i väg, inte minst för fattiga studenter. Det är positivt att man kan studera på andra sidan Sundet. I fråga om infrastruktur är en fast förbindelse mellan och ett bra förslag. Det leder till att det inte bara blir fokus på . Jag är i och för sig från och vill gynna , men jag tycker att det är viktigt att hela gynnas. Det är bra för både och hela . Då blir det en förbindelse även där, och det är positivt. Det är klart att sådana projekt kostar, men vi kan nu se vinsterna med . En annan viktig fråga där vi också kan samarbeta med och som ligger i båda ländernas intresse är höghastighetståg. För miljöns skull är det viktigt att ta fram detta som ett alternativ till flyget. Med längre resor kan man inte komma ifrån att det blir en rejäl tidsförlust, speciellt för pendlare. Om man då satsar mer på höghastighetståg kan man komma runt tidsförlusten, och det kan till och med bli en tidsvinst. Det ligger alltså i vårt intresse att satsa på det jag tror att det kommer att innebära en positiv utveckling på alla andra områden också. Sedan gäller det de psykologiska hindren som vi måste komma över, och det är språk och kultur. Det är viktigt att vi inte bygger upp nya hinder. Digital-tv och digitalradio är ett sådant problem, där vi kan se att många nu tappar möjligheten att se dansk tv från och svensk tv från . Vi måste jobba vidare med det. Avslutningsvis vill jag säga att jag gärna debatterar det nordiska samarbetet . Jag hade i och för sig inte tänkt stanna för kungabröllop, men för det stannar jag gärna. 43 Statsrådet (): Men bröllopet är , så då går det väl bra . Det är viktigt att fortsätta arbetet. Jag tror att hälso- och sjukvården har väldigt mycket att vinna på att ta till vara de bästa resurserna som finns inom områdena. Vi debatterar , men vi måste också blicka lite längre. Vi kan titta på och också inom det nordiska arbetet. Vi har en Östersjöstrategi som tack vare , och EU har kommit att bli den strategi vi hoppats på. Det har också betydelse för hur Östersjöstrategin kommer att utvecklas och bli en region. Det är inte säkert att den region vi talar om stannar vid den regionen, utan den kan utvecklas. Utbildning är också väldigt viktigt. har satsat mycket pengar på , och jag såg att det är 373 danska studenter och 1 863 svenska. Det är ett väldigt bra sätt att ha en gemensam utbildning, jobba med entreprenörskap, jobba i den här expansiva regionen och starta vidare arbete. När det gäller EU har det antagits en konvention om att mina trygghetssystem ska följa mig var jag än befinner mig och arbetar in rättigheterna till dem i . Detta kommer också att spela en väldigt viktig roll för min information om vilka rättigheter jag har inom de olika trygghetssystemen, pensioner och så vidare. Detta ska också överföras digitalt och kommer att följa med mig och ge mig en säkerhet när det gäller information om vad jag har haft rätt att arbeta in. Det är mycket som har hänt, mycket är på gång och mycket återstår. Jag tänker fortsätta att arbeta med full kraft på detta, och jag välkomnar att vara med i den debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:319 om en omprövning av pensionssystemet 44 Statsrådet (): har frågat mig om jag är beredd att ompröva pensionssystemet. Vi har ett väl fungerande pensionssystem som är finansiellt stabilt och som till skillnad mot ATP-systemet kan hantera såväl kända som okända framtida påfrestningar. Vi är stolta över att ha ett pensionssystem som är inte bara finansiellt stabilt utan också politiskt stabilt. Det har vi genom pensionsöverenskommelsen där de fyra regeringspartierna och Socialdemokraterna gemensamt tagit ansvar för ett långsiktigt hållbart pensionssystem. Ett pensionssystems förmåga att betala ut pension styrs alltid av vad vi producerar i samhället, det vill säga hur ekonomin går. Därför är det konstruerat så att när det går bra för stiger pensionerna och när det går dåligt begränsas eller minskas uppräkningen. Underskott hanteras direkt för att förhindra att en pensionsskuld vältras över på framtida generationer. Det är att ta ansvar och att ta ansvar för att våra barn också har ett fungerande pensionssystem. vill ha tillbaka ATP-systemet. Det tror jag inte att våra barn skulle vara lika glada för. Den finansiella krisen gjorde 2008 till ett exceptionellt dåligt år, och AP-fonderna tappade nästan i värde. Detta tillsammans med negativ inflation och kraftigt minskad tillväxt ledde till underskott i pensionssystemet, och balanseringen tillämpas därför , 2010. Allianspartierna och Socialdemokraterna ansåg att det var orimligt att ett börsfall för ett enskilt år skulle få en så stor påverkan på pensionerna och tog därför initiativ till en förändring av balanstalsberäkningen. De nya reglerna syftar till ett mer utjämnat förlopp där effekten av detta enskilda år sprids . Men detta ändrar inte på något vis pensionssystemets grundläggande konstruktion eller dess finansiella stabilitet. Finns det ett underskott ska det hanteras. Det som hänt visar, tvärtemot vad antyder, att pensionssystemet håller både finansiellt och politiskt trots påfrestningen från den kraftigaste internationella ekonomiska krisen . Pensionsgruppens uppgift utifrån pensionsöverenskommelsen är att vårda systemet, och det innebär att anpassa det efter förändringar som sker i omvärlden. Den genomförda ändringen har inte gjort att systemet fungerar annorlunda, utan det är endast en justering för att få en rimligare utveckling av pensionerna. påståenden är därför felaktiga. Det är också intressant att ifrågasätter ett pensionssystem som är både politiskt och finansiellt stabilt. Själva förordar ju en återgång till ATP-systemet. Hur hållbart var det? Jag vill avsluta med att ge ett tydligt svar. Nej, alliansregeringen kommer inte att bryta den pensionsöverenskommelse vi har med Socialdemokraterna. 45 (): Jag får väl börja med att tacka för det som jag tror ska betraktas som något slags svar. Jag ska återkomma till det vi kan hitta av innehåll i svaret, men jag ska börja med att säga någonting om varför den här debatten är så viktig. Vi har i hundratusentals människor som har levt hela sina liv för att bygga upp det samhälle vi gemensamt nu lever i, som har ägnat många timmar av slit på arbete både i sin vardag hemma och i sitt arbetsliv för att skapa ett samhälle som är så relativt välmående som det vi har i . Det är därför det är så skandalöst att dessa människor nu ska drabbas av sänkta pensioner bara därför att politiker i detta land vägrar ta ansvar för ett system som inte håller. Vi har från sida länge kritiserat pensionssystemet, ända sedan det infördes. Det gäller formen för hur det infördes, vid sidan av de normala demokratiska beslutsgångarna. I slutna sammanträdesrum, dit inte ens alla valda företrädare för folk var inbjudna att delta i samtalen, gjordes det upp om en pensionsöverenskommelse som en överväldigande majoritet av remissinstanserna var kritisk till. Så långt om formen. Det är dessutom ett pensionssystem som är underfinansierat och som ger politikerna frikort från politiskt ansvar eftersom man har infört en automatisk broms i systemet som sänker pensionerna när tiderna påstås vara dåliga. Man har ändrat intjänandereglerna, som gör att människor med tillfällig frånvaro från arbetsmarknaden får mycket lägre pensioner än vad de annars skulle ha fått. Dessutom har man börjat spela på börsen med pensionärernas pengar. Det här är grundläggande systemfel i ett pensionssystem som är väldigt allvarliga. Det vi nu ser är att pensionerna sänks till följd av hur systemet är konstruerat.