prot · GX0981 · 2010-03-03 00:00:00 — Vi verkar för kilometerskatt för lastbilar för att vi inte ska få en övervältring av transporter från havet till vägarna. Men vi måste också notera att skogsindustrin och dess arbetstillfällen och de exportintäkter som vi har är viktiga att värna om. Därför måste man jobba internationellt för att skogsnäringen och sjöfartsnäringen i nordiska förhållanden inte ska få en konkurrensnackdel gentemot där skogen växer snabbare och miljöambitionerna i sjöfarten är lägre. Vi måste se till att få internationella spelregler för detta. Då konstaterar jag att det enda som regeringen här har gjort är att öppna för en utredning om internationellt register och försämrade arbetsvillkor för de anställda. Det är knappast ett bra sätt att möta framtiden. Här finns oändliga möjligheter. Man skulle till exempel kunna samla in hushållsavfallet i den största tätorten i , i , och använda den organiska delen för att göra biogas av den. Har det borgerliga styret här i varit intresserat av det? Nej, det har man inte. Har man försökt bygga upp en infrastruktur för biogas i resten av landet så att man inte ska behöva förflytta den med lastbil som sker nu i den del av landet där jag bor? Nej, det har man inte. Man förhåller sig väldigt passiv. Det enda initiativ som man har tagit är utredningar för att försämra villkoren för sjöfartens anställda. Det är inget bra sätt att möta framtiden, . 70 () replik: Vi kommer möjligen från ämnet lite grann om vi pratar om biogas och avfall. Men jag gläder mig åt att tar ansvar för att vara den gröna rösten i den rödgröna röran, precis som vi i försöker vara det inom alliansen. Skogsindustrin är viktig. Jag är själv skogsbrukare och känner mycket starkt för den svenska skogsindustrin. Vi måste gemensamt se till att den har en god konkurrenskraft. Då är metoden inte att sänka miljöambitionerna och möjligheterna för svensk miljöteknikindustri utan naturligtvis att ställa samma krav på andra länder och andra vatten. När jag läser oppositionens reservation 7 noterar jag att det egentligen inte finns några substantiella krav som avviker från majoritetens skrivning i betänkandet. Man skriver i reservationen: Det är nödvändigt att regeringen med kraft agerar inom IMO för ett regelverk som ger minskad miljöpåverkan från sjöfarten och undviker att ge svensk industri och svensk sjöfart sämre konkurrensförutsättningar. Ja, det kan jag också skriva under på. Det är ungefär det som majoriteten skriver i betänkandet. Jag förstår därför inte riktigt substansen och vad man skulle vilja göra ett tillkännagivande om i reservation 7. Summa summarum tror jag att vi är ense om att svensk skogsindustri och sjöfartsnäring ska ha goda konkurrensvillkor. Vi ska vara offensiva på miljöområdet. De utredningar som vi nu har tillsatt kommer med sina förslag. Då kan vi värdera både det internationella registret och andra åtgärder för att faktiskt säkra svensk sjöfart och förhindra en fortsatt utflaggning av fartyg till andra länder. 71 (): När man kommer upp så här sent i debatten har man hunnit lyssna en del. Det kan väl konstateras att det i grunden finns en stor enighet om att sjöfarten är väldigt viktig. Som inledningsvis konstaterade går av exporten och importen på sjön. Vidare är vi eniga om att sjöfarten har en stor framtid både när det gäller närtrafiken och den inre trafiken och när det gäller fjärrtrafiken. För att inte glömma yrkar jag redan nu bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I betänkandet behandlas ett stort antal motioner från allmänna motionstiden. Av behandlingen i betänkandet framgår det klart, tycker jag, att alliansregeringen fäster mycket stor vikt vid sjöfartsfrågorna, vid utvecklingen av den svenska sjöfarten och vid densammas konkurrenskraft. Det sker ett arbete på nationell nivå, på EU-nivå och också på global nivå när det gäller IMO som det varit en hel del diskussioner om. Det är ändå ett FN-organ som har fattat beslut om svavelhalterna i bränsle. Trots att mycket arbete pågår ett arbete som är initierat av alliansregeringen för att stärka svensk kvalitetssjöfart och dess konkurrenskraft innehåller betänkandet tolv reservationer. Det speglar väl inte riktigt den bild man får här i debatten av att det finns en stor oenighet. Genomgående för regeringens utvecklingsarbete gäller att sjöfarten präglas av en helhetssyn och av att miljön står i centrum, vilket tidigare framgått här. Bra exempel på det är den Östersjöstrategi som antogs under det svenska EU-ordförandeskapet liksom arbetet inom Helcom och handlingsplanen för där miljön står i centrum. Men det handlar inte bara om miljön. Att miljön ska bevaras som man låter maritima näringar kunna utvecklas är i allra högsta grad knutet till sjöfartens utveckling. Som jag sagt anser och alliansregeringen att det som tas upp här är viktigt och att det skapar förutsättningar för en konkurrenskraftig svensk sjöfart. Det handlar dock inte bara om tonnageskatt. Man ska nog inte stirra sig blind på den. Trots allt löser den kanske inte alla problem, som sade. Det är tillfredsställande att se att regeringen jobbar väldigt brett med de här frågorna. Här har den utredning nämnts som är tillsatt. En särskild utredare ska se över möjligheterna att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft. I det sammanhanget finns det med i direktiven att man ska redovisa förutsättningarna för ett svenskt internationellt register men också regelförenklingar i övrigt för fartyg under svensk flagg. Som tidigare också sagts handlar det om väldigt många jobb så frågan är mycket viktig. Utredaren ska även titta på frågan om att säkra transporter till och från våra hamnar. Här har framställts farhågor kring det fackliga inflytandet när det gäller ett internationellt register. Vi får väl se var utredaren hamnar. Det står att arbetet ska ske i samråd med branschorganisationer, arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter. Förhoppningsvis landar det i förslag med bred förankring förslag på vilka även de fackliga organisationerna har kunnat ha synpunkter som kan beaktas just för att vi ska få en bra lösning. Man kan säga att vi inte ska ha något internationellt register. Men de facto finns det internationella register som man beträffande svenska fartyg ändå kommer att gå till. Därför är det kanske trots allt bättre att ha ett eget internationellt register. Vi får, som sagt, avvakta utredningen och vad den landar i. Regeringens åtgärdspaket i övrigt avseende den svenska sjöfarten innehåller också ett flertal andra punkter. För att ta några exempel kan jag säga att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har i uppdrag att genomlysa det svenska maritima klustret med inriktning på att identifiera åtgärder som kan vidtas för att minska kostnader och för att stärka konkurrenskraften. Det är ett underlag som det är viktigt att ha inte minst då aktivt jobbar inom EU med den europeiska sjöfartsstrategin så att vi liksom vet var vi själva står i sammanhanget. Som tidigare nämnts här har Transportstyrelsen i uppdrag att se över förutsättningarna för en ökad flexibilitet vid besiktning av fartyg under svensk flagg som en del i förenklingsarbetet. Det pågår alltså mycket arbete. En fråga som vi i tycker är central och som vi har motionerat om är den om att bättre utnyttja våra möjligheter till inre sjöfart. Naturligtvis tycker vi att det är väldigt bra att regeringen utreder hur för inre vattenvägar kan införas i . då gick med i EU har vi haft ett undantag från regelverket för inre vattenvägar. Egentligen handlar det således inte om att ta bort ett undantag, så det här kan nog vara relativt enkelt. Utredningar har gjorts på uppdrag av och näringslivsråd som visar att det företagsekonomiskt skulle vara lönsamt med containerälvspendel från via , och upp till , tur och retur. Det är en lönsam affär om det går att utnyttja de regelverk som finns när det gäller EU:s system för inre vattenvägar. Här handlar det om Vänersjöfarten. Men jag är helt övertygad om att liknande förutsättningar skulle kunna tas fram för . I grunden handlar det om att skapa förutsättningar för miljömässigt effektiva transporter. Där kan den inre sjöfarten ha en stor potential och spela en avgörande roll. När det gäller energieffektivitet är sjöfarten otvivelaktigt överlägsen. Om transporter flyttas över från väg och järnväg till sjöfart där det är möjligt innebär det naturligtvis en stor vinst. Jag skulle kunna ge ytterligare exempel på att alliansregeringen brett jobbar med ett framåtsyftande arbete för att ge förutsättningar för en ökad konkurrenskraft för den svenska sjöfartsnäringen, men tills vidare stannar jag här på just den punkten. I stället vill jag passa på att lyfta fram sjöfartsnäringens eget arbete. Den svenska sjöfartsnäringen jobbar väldigt framåtsyftande och ligger i framkant när det gäller miljövänlig sjöfart och kvalitetssjöfart. Man vill säkra kompetensen och nyrekryteringen. Dessutom stöder man forskningen. Ett omfattande arbete pågår i ett stort samarbete mellan högskolor, rederinäring och, naturligtvis, myndigheter. vill jag göra en liten kommentar till detta med ett fritidsbåtsregister. Jag kan mycket väl se att argument kan lyftas fram för att det i vissa situationer kan vara bra att använda sig av ett sådant. Jag är inte förvånad över att vissa myndigheter kan tycka att det i vissa situationer är väldigt bra med ett fritidsbåtsregister. Jag uppskattar att man i reservationen i klartext skriver förut tycker jag inte att det varit klartext att det här ger en möjlighet att införa en beskattning. Det är ett av huvudargumenten. I övrigt kan jag inte se att det finns argument som vi kan ställa oss bakom när det gäller att återinföra ett fritidsbåtsregister. Farhågan att det hela har med beskattning att göra är väl inte helt ogrundad om man säger så. 72 () replik: Heder åt och som deltar i debatten och talar för hela allianssidan! Det är starkt gjort. Många frågor står på dagordningen. sade att man slår vakt om den svenska sjöfartsnäringen. Frågan är om man är lyckosam i detta. Har alliansregeringen varit bättre än det rödgröna laget på att slå vakt om sjöfartsnäringen? En väldigt bra mätare är att titta på flaggorna man kan säga att de röstar med fötterna. flaggades 30 fartyg ut. Vi lyckades vända en utflaggning till en inflaggning. Det är en rätt så bra mätare på om fartygen trivs i svensk sjöfart eller inte. Jag skulle rekommendera att tala med dem. Det går alldeles utmärkt att prata med för min del pratar jag också gärna med sjöfolk, och det finns sjöfartsforum och höra vad de tycker är viktigt. De är ganska entydiga med att tonnageskatt är viktigt för dem om de ska ha rättvisa spelregler. Vi gillar svensk sjöfart, men vi gillar också svensk skogsindustri. Jag brukar ibland bråka med dem om längd och vikt på lastbilar, men jag tycker att det är väldigt viktigt att skogsindustrin finns kvar i . Det betyder mycket för jobben, för ett hållbart utnyttjande av svenska råvaror och för exportintäkterna. råkar det vara så att skogen växer snabbare i , och tror jag inte att lastbilar är ett alternativ i skogsindustrin. Man måste ha rättvisa spelregler. Jag undrar: På vilket sätt har tänkt möta denna situation för att möta både miljökrav och rimliga krav på näringen så att man klarar av konkurrensen i ett internationellt system? 73 () replik: Jag börjar med den sista frågan, om svensk skogsindustri. Jag utgår ifrån att syftar på diskussionen om SECA-området och kraven på svavelinnehåll i bränslet. Vi fick så sent som en väldigt tydlig signal från skogsindustrin man beskrev ganska katastrofala följder. Det är klart att den bilden måste tas på allvar, och det skriver vi också i betänkandet. Man får naturligtvis följa detta och se att det inte får orimliga konsekvenser. Jag tycker att det när man räknar ut sådant här blir mycket att man räknar med allt annat lika i sammanhanget. kan vi tala om hönan och ägget i dessa sammanhang. Jag har också mycket kontakt med och även med anställda, så det är inte så att jag inte talar med dem. Det syns också en tydlig attitydförändring inom redarkretsar från början såg man det orimliga, men jobbar man trots allt aktivt med lösningar. Jag tror alltså inte att det ska underskattas att ett krav driver fram ny teknik. Om det sedan räcker är en annan fråga, och det är därför vi skriver att man kanske kommer att inse att det krävs andra åtgärder i sammanhanget. Jag tror att man även på EU-nivå kommer att följa frågan, och har tillskrivit just för att påpeka att det ska vara lika villkor åtminstone över hela . Det finns naturligtvis ett skäl till att vi har ett SECA-område här uppe, och det är att vi är ett känsligare område. Det är inte en slump att och är ett SECA-område. 74 () replik: Jag har i denna kammare varit med och argumenterat för att skulle få stämpeln PSSA så att vi skulle kunna införa krav som värnar miljö. Självklart är jag positiv till detta. Försurande utsläpp är som sagt gränsöverskridande. De känner inga nationsgränser. Det duger inte att som säger följa utvecklingen. Man vill ju få väljarnas förtroende att sitta i regeringen för att genomföra något. Ni har inte fått väljarnas förtroende för att följa utvecklingen, utan ni ska genomföra saker och ta initiativ. Det är vad det handlar om, och det är det vi från den rödgröna oppositionen efterfrågar. Om man tittar på analys av konsekvenserna av detta ser man att de menar att det allt annat lika kan bli en överflyttning av transporter till landbacken. Det är nämligen inte rättvisa villkor. Är beredd att verka för kilometerskatt för lastbilar? Man kan inte säga att det är rättvisa spelregler om inte lastbilstrafiken tar kostnaderna för de miljöeffekter den ger upphov till. Det är en skarp fråga. Finansministern har sagt att han inte är intresserad av detta, trots att en enig klimatberedning vill införa kilometerskatt. Är beredd att ta initiativ till någonting som underlättar för teknikförändring? Om man tittar historiskt ser man att det när gick från att vara ett jordbruksland till att vara ett industriland var stat och näringsliv som tillsammans, under regeringens ledning, byggde ut elnät, telefonnät och järnvägar som gynnade både näringsliv och befolkning. Biogasen utvecklas inte av sig själv, utan man måste vara proaktiv i sammanhanget och arbeta tillsammans med näringslivet. Det skulle man kunna förvänta sig av en regering som säger sig stå näringslivet nära. Den ska inte bara följa utvecklingen utan göra något proaktivt för att gynna framtiden. 75 () replik: Jag får väl säga att jag nog uttrycker mig lite oklart, eller så vill spetsa till det lite. Det är hennes rättighet att göra det. Jag menar dock naturligtvis, vilket jag nämnde, att har tillskrivit om att uppmärksamma det förhållande som faktiskt gäller. Att följa utvecklingen betyder inte att man sitter passiv utan att man faktiskt arbetar med frågan. När det gäller teknikutveckling vet jag inte hur i den kontakt hon haft med rederinäringen har upplevt den anda som gäller, men jag upplever att det är en stor aktivitet i teknikutvecklingen. Bland annat handlar det om bränslet LNG, som är en flytande naturgas och som ger noll svavel. Om det räcker eller om man behöver vidta ytterligare åtgärder kan jag dock inte säga . Jag kan nog tänka mig att denna fråga kanske måste lösas också på annat sätt. Det ställdes även några andra frågor i början, om huruvida jag tycker att vi har en lyckosam politik. Jag tycker inte alls att den är lyckosam så länge det flaggas ut fartyg från . Det är därför det just nu pågår ett så brett arbete för att se på möjligheterna att skapa en konkurrenskraftig svensk sjöfart så att utflaggningen stoppas. Tonnageskatten är en del av det, och står bakom att vi ska införa en tonnageskatt i . Jag tycker dock inte att man ska stirra sig blind på detta och tro att det är hela lösningen, för allt det andra arbetet är också viktigt. Då kan till exempel ett internationellt register vara någonting att titta på. 76 () replik: Är inte och oroliga över den utflaggning som sker , när vi har haft en borgerlig regering ? Bevisar det inte att man har haft ett dåligt företagsklimat ? säger både och att de står bakom tonnageskatter. Tänk vad enkelt det skulle vara om vi hade kunnat göra ett gemensamt tillkännagivande i denna fråga. Det gjorde vi faktiskt i en del frågor när den tidigare regeringen satt. Vi var inte alls oävna när det gällde att göra gemensamma tillkännagivanden, men det verkar precis som att locket är på här. Det visar än en gång att det inte är , eller som har någonting med denna fråga att göra. Det är som helt och hållet styr den, och vi ska inte införa någon tonnageskatt. När man ser på sjöfartsnäringen, på deras utflaggningar och allting som sker nu kan jag inte se detta på annat sätt än att den gamla regeringen hade en mycket bättre sjöfartspolitik än den nuvarande regeringen. Tillbaka till detta med ett svenskt register: Som jag har sagt tidigare är vi motståndare till ett svenskt register. Det man nu vill göra i denna utredning förändrar nämligen ingenting annat än att de fackliga rättigheterna förändras och försvagas när det gäller det som ska göras från redarens sida och när det ska göras. Det är just därför de fackliga organisationerna är totala motståndare till detta. Ta ett helhetsgrepp över sjöfarten! Börja inte med dem som står längst ned på skalan! Det är en typiskt borgerlig politik att börja med dem som står längst ned. Dem ska man klämma åt i stället för att ta det där problemen ligger. 77 () replik: När det gäller gemensamma tillkännagivanden kanske man ska ha lite historiskt perspektiv. Beträffande tonnageskatt gjorde vi ett gemensamt tillkännagivande 2004. Det var ett enigt utskott som tillkännagav regeringen att man ville ha införande av tonnageskatt. hade socialdemokratiska regeringar sagt nej, men då fanns det en motion från övriga sex partier. I den situationen valde Socialdemokraterna att gå med på detta tillkännagivande. Jag tycker därför att det kan finnas anledning till viss ödmjukhet i just den frågan. Det finns en historia bakom, . Socialdemokraterna var inte kända för att driva frågan om tonnageskatt under förra mandatperioden. Det är klart att jag och är oroliga för utflaggningen av svenska fartyg. Som jag sade tidigare är vi därför nöjda med att regeringen jobbar brett med frågorna. Tonnageskatten är en del i dessa frågor, och eftersom den bereds i behöver det inte ges något tillkännagivande. Vi utgår från att den i sinom tid kommer att landa i . Man prioriterar alltid olika frågor. Som finansministern sagt kommer frågan att komma fram. När det gäller motståndet mot ett svenskt internationellt register vill jag uppmana oppositionen att vänta på resultatet. Man behöver ju inte måla vissa potentater på väggen. 78 () replik: När en borgerlig regering klampar in på avtalsområdena blir jag orolig. Jag vet var det kommer att bära hän. Vi kan nästan se var det kommer att landa. Sjöfartsnäringen är inte orolig för en socialdemokratisk regering. Det var vi som i denna kammare genomförde sjöfartsstödet. Då var i och för sig med på det, men protesterade högljutt. Tom , och ett antal andra protesterade högljutt mot det. vågar inte , eller protestera mot för att genomföra tonnageskatten. Det var dessutom en socialdemokratisk regering som tillsatte en utredning som sedan kom med ett positivt besked, nämligen att det inte fanns några hinder att genomföra tonnageskatten. Om man nu tyckte att utredningen var dålig för att den tillsatts av en socialdemokratisk regering kunde man väl ha ändrat det som var dåligt och sedan genomfört den. Nej, , den borgerliga regeringen ledd av vill inte ha något sjöfartsstöd, utan näringen ska klara sig själv. Man ska inte ge några stöd över huvud taget. Min kritik mot utredningen, när man ska titta över sjömännens avtal och allt sådant, är att det är det lilla, lilla man tar upp. Är det inte bättre att börja i den andra ändan för att få till stånd en bättre sjöfartspolitik i ? 79 () replik: Det blir mycket fokusering på enskilda frågor och jag tycker att vi tappar bort helheten. talar vi om tonnageskatt och ett svenskt internationellt register, men det finns också många andra frågor när man vill genomlysa hela det maritima klustret och vilka förutsättningar det finns till att öka konkurrenskraften. Det gäller att inte glömma bort att man måste jobba med många saker . Jag vill protestera mot att vi inte vill göra något. Det här är en komplicerad process. Jag har aldrig uppfattat tonnageskatten som ett stöd, eller någon typ av skattesänkning, som sade tidigare. Det är en neutral sak. Även redarnäringen hävdar att den är neutral. Det handlar om en regelomläggning för att framför allt kunna förenkla en förnyelse av fartygsflottan. Det gäller att hitta nyckeln till hur man klarar övergången och verkligen får det neutralt. Det är alltså inte fråga om något stöd, och inte heller redarnäringen hävdar att de vill ha ett stöd, utan de vill ha ett nytt system för beskattning. Det har ställt sig bakom bland annat genom den motion som väcktes 2003 och som var orsaken till det tillkännagivande som resulterade i en utredning. Visserligen var regeringen då socialdemokratisk, men vi var många partier som den gången drev på för att få fram utredningen. 80 () replik: Det var då för väl att kunde rätta till det jag sade; den bilden stämmer. Om det jag sade uppfattades som någonting annat var det förstås fel. Det handlar om ett nytt system, ökad förutsägbarhet för branschen. Det jag avsåg var att det är märkligt att man är beredd att gå fram med åtgärder på andra områden, men just på detta område är det väldigt trögt. Det håller inte att olika företrädare för den borgerliga alliansen går upp i talarstolen och säger att man egentligen är mycket positiv till tonnageskatt. Av ett protokoll för något eller jag minns inte exakt när det var framgår hur i en interpellationsdebatt kategoriskt avvisar tonnageskatten. Han ansåg då att det redan fanns så mycket subventioner och åtgärder för sjöfartsnäringen att det inte fanns någon anledning att införa en tonnageskatt. Där har alliansen alltså lite grann att jobba med. försöker man slå in kilar mellan oss i oppositionen trots att vi har gemensamma reservationer i olika frågor. Man försöker hitta nyanser i orden när vi säger att vi står för en viss ståndpunkt. Det som står i våra reservationer är det som gäller. Alliansen å sin sida säger att de är positiva till åtgärder, men frågan är varför den borgerliga regeringen i så fall inte genomför dem. Det tyder på att det någonstans finns ett motstånd. Sedan är det bra, herr talman, om man är uppriktig i diskussionen. När tog upp fritidsbåtsregistret sade han att vårt huvudsyfte eller någonting sådant är att införa en båtskatt. Så står det inte alls! Vi räknar upp tre fyra olika argument för att införa ett fritidsbåtsregister. Som sista punkt säger vi att det även möjliggör beskattning av fritidsbåtar. Det är alltså ingenting som automatiskt bör falla ut. Däremot finns det en rad andra skäl till registret. Det finns ingen anledning att inte fartyg, eller båtar, ska kunna omfattas av ett register på samma sätt som alla andra fordon som åker omkring. Man försöker också ge sken av att vi ska beskatta små ekor och liknande. Det handlar inte om det. Det finns faktiskt båtar för miljonbelopp som far omkring i vissa farvatten men har helt andra regler än övriga fordon. Varför ska det vara på det sättet? 81 () replik: Frågan varför man ska beskatta fritidsbåtar av olika storlek kanske vi får lämna därhän så länge eftersom den inte är aktuell just . Jag sade nog ett av huvudargumenten och räknade också upp de andra argumenten. Jag kan ha förståelse för det som hänvisar till, att myndigheterna tycker att ett fritidsbåtsregister vore bra att ha , men jag tycker inte att det totalt sett finns argument för att införa ett sådant register igen. När det gäller försäkringar, att återfinna stora båtar som är stulna och liknande vill jag säga att båtar märks , utan detta register.