prot · GY094 · 2010-10-12 00:00:00 — Dessutom: Eftersom ni räknar med en kraftig minskning av den kommunala konsumtionen under den kommande mandatperioden kommer den att ligga långt under ett historiskt genomsnitt undrar jag, : Är stora vinster inom välfärden ett problem vinster som dessutom inte ens beskattas i ? 91 Finansminister (M) replik: Det råder ingen tvekan om att det går en djup skiljelinje mellan vår politik och politik. Vi tror på den sociala marknadsekonomin, på en blandekonomi med starka företag som gör vinster och med starka fackliga organisationer och arbetsgivarparter som förhandlar om löner samt på ordning och reda i offentliga finanser. I en sådan social marknadsekonomi är det självklart att det finns utrymme och plats för privata initiativ och privat företagsamhet också inom vård och omsorg. Det är naturligtvis inte ett problem att vi har fler som vill etablera sig inom äldreomsorg, handikappomsorg, barnomsorg eller skola. Ett likriktat samhälle där all välfärd måste skötas av det offentliga är inte ett samhälle som präglas av utveckling, mångfald och dynamik. I ett sådant samhälle skulle vi fastna i ett tänkande som leder till instängdhet och till att vi får en hög kostnadsutveckling i dessa verksamheter. Därför är det från vår sida självklart att konkurrens och effektivitet är någonting som bör eftersträvas. Annars blir det nämligen mindre välfärd. Det är inte så att privat företagsamhet, privat initiativkraft, privat uppfinningsrikedom och privat omvandlingsförmåga är ett hot mot välfärden, utan det är grunden för välfärden. Det är naturligtvis också sant för vård och omsorg. Sedan ska vi alltid vårda skattebetalarnas pengar. Vi ska inte betala ut en krona i onödan för skola eller barnomsorg, men det är precis lika sant för privata verksamheter som det är för offentliga verksamheter. Det finns väl drivna, vinstgivande privata verksamheter, och det finns sämre drivna privata verksamheter. Det finns också sämre drivna offentliga verksamheter. Det vore alltså fel att dra detta över en kam. Det är dock alldeles självklart att privat företagsamhet, entreprenörskap och initiativkraft ger en mångfald, utveckling, konkurrens och effektivitet som är bra för vård och omsorg. 92 (V) replik: Jag kan konstatera att inte tycker att det är något problem att 7 miljarder av våra gemensamma skattepengar tas ut i vinster i stället för att gå till välfärdsverksamhet. Han tycker inte heller att det är något problem att de stora, dominanta aktörerna är riskkapitalbolag. De är dominanta på en låtsasmarknad. Det är inte så att detta är en marknad som övriga, som ministern hänvisar till, utan detta är en marknad där vi finansierar hela verksamheten med våra skattepengar. Det dessa bolag gör vinster på är framför allt att försämra arbetsvillkoren. Vi kan ta friskolorna som exempel. De har många färre anställda och många färre som är behöriga. Det är just detta man tjänar de stora pengarna på. Jag trodde åtminstone att finansministern skulle tycka att det är ett problem att det är dubbelt så hög avkastning inom omsorgsverksamhet än inom till exempel elförsörjning. Jag tycker att det är djupt problematiskt att mina och många andras skattepengar ska gå till vinster i stället för till barnens utbildning, de äldres omsorg eller de sjukas sjukvård. Jag kan inte säga att kvaliteten är tillräckligt bra inom dessa verksamheter , utan mycket behöver förbättras. Därför behövs pengarna i de kommunala välfärdsverksamheterna och inte i privata riskkapitalisters fickor. 93 Finansminister (M) replik: Det är ingen tvekan om att och jag har olika syn på privat företagsamhet, initiativkraft och marknadsekonomi. Vi är överens om att välfärd och trygghet är viktigt. Det är ett offentligt ansvar att alla människor ska få vård och omsorg efter behov. Jag vill dock vårda skattepengarna, så för mig är det viktigt att vi också har en öppenhet för entreprenörskap, företagsamhet och förmågan till anpassning och till att möta nya villkor. Vi vet att kostnaderna för dessa verksamheter ofta minskar med mellan när man får in mer konkurrens. Det är en viktig del i att klara en långsiktig välfärdsförsörjning i utan att vi får stigande kostnader. Där har vi olika syn. Vi tror inte på ett enhetligt samhälle präglat av förstatligande och instängdhet. Vi tror på privat initiativkraft och företagsamhet. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Propositioner 2010/11:2 Hösttilläggsbudget 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning Motioner med anledning av prop. 2009/10:239 2010/11:MJ2 av m.fl. (S) med anledning av skr. 2009/10:213 Åtgärder för levande hav 2010/11:MJ1 av m.fl. (S) med anledning av skr. 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat 2010/11:U1 av m.fl. (MP) med anledning av skr. 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration 2010/11:A1 av m.fl. (S) med anledning av framst. 2009/10:RRS28 styrelses framställning om styrningen inom arbetsmarknadspolitiken 2010/11:A2 av m.fl. (S) EU-dokument KOM(2010)392 Förslag till Europarlamentets och rådets direktiv om rätten till information i brottmål KOM(2010)517 Förslag till och rådets direktiv om angrepp mot informationssystem och om upphävande av rådet rambeslut /222/RIF KOM(2010)521 Förslag till och rådets förordning om Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () KOM(2010)537 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) KOM(2010)539 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare KOM(2010)542 Förslag till och rådets förordning (EU) nr /2010 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar KOM(2010)550 Förslag till och rådets beslut om närmare föreskrifter för den offentliga reglerade tjänst (PRS) som erbjuds via det globala satellitnavigeringssystem via satellit som upprättats genom Galileoprogrammet KOM(2010)555 Ändrat förslag till och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [/] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:1 Jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:2 Ungdomsarbetslösheten i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:3 och ungdomsarbetslösheten i av (S) till statsrådet (M) 2010/11:4 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:5 Tjustbanans utveckling av (S) till statsrådet (M) 2010/11:6 Differentierade avgifter i arbetslöshetsförsäkringen av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:7 De utförsäkrades svåra situation av (S) till statsrådet (M) 2010/11:8 ACTA av (V) till närings- och energiminister (C) 2010/11:9 Byggstart för Norrbotniabanan av (V) till statsrådet (M) Interpellationerna 2010/11:16 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationerna 2010/11:79 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:1 Ytterligare insatser för solvärme av (V) till näringsminister (C) 2010/11:2 Utförsäkringarna från sjukförsäkringen av (S) till statsrådet (M) Fråga 2010/11:1 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Fråga 2010/11:2 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2009/10:1034 Framtiden för industrijobben i av (S) till näringsminister (C) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till och med 17 § anf. 48 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.