prot · GX0976 · 2010-02-17 00:00:00 — I det här betänkandet om skogspolitik finns enbart ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden och utskottsmajoritetens svar på dessa motioner. Jag vill peka på några saker som vi i olika sammanhang har lyft fram, inte minst när vi hade förra debatten om regeringens skogspolitik. Det vi socialdemokrater saknade då och fortfarande saknar är tanken på hur den moderna skogspolitik som behöver ser ut. En skogspolitik för framtiden behöver långsiktiga, genomtänkta och framför allt övergripande satsningar för att anpassas efter den ökade efterfrågan på skogsråvara. har i en rapport beskrivit fyra olika scenarier inför kommande decennier, och de resonerar också om att ett kriterium för vad som är högsta hållbara avverkningsvolym behöver införas. Vad säger utskottsmajoriteten om det? Regeringen har fortfarande, vid makten, inte lyckats samla sig till något större helhetsgrepp. Det är passivt, tillbakalutat och det saknas visioner för framtiden. I det här betänkandet konstaterar majoriteten att det inte finns något behov av en samlad strategi för att öka tillväxten i skogen, men, säger man sedan, om det inte går vägen kanske andra angreppssätt behövs. Det menar jag är att ha en passiv, tillbakalutad attityd när det gäller den så viktiga skogspolitiken. arbete måste stödjas för att man ska kunna hantera avvägningen mellan de två jämställda skogspolitiska målen, miljömålet och produktionsmålet. Myndigheten måste få verktyg för att vara den expertmyndighet som jag tror att vi alla är överens om att den ska vara. Uppdragsverksamheten har varit ett viktigt verktyg för dem att använda, och vi motsätter oss starkt den avveckling som har skett av den. Möjligheten att ha kvar uppdrag finns om synnerliga skäl föreligger. Med det menas situationer där det inte finns någon annan aktör som kan utföra uppdraget. I dessa synnerliga situationer ska fortsätta sin verksamhet. Men en avvecklad uppdragsverksamhet har fått till följd att kompetens försvinner. Den lokala närvaron i glesbygden minskar, och beslutet har inneburit ökade omställningskostnader. Jag förstår ärligt talat inte hur ni i majoriteten resonerar. Det verkar som om ni förblindas av marknaden och att den ska styra i alla politiska beslut. Politiken frånhänder sig sitt ansvar och överlåter allt till marknaden. Den svenska skogs- och träindustrin har ett stort behov av råvara. Efterfrågan på pappersmassa och bioenergi ökar, liksom efterfrågan på sågtimmer av hög kvalitet. är fortfarande en bra bit från att nå miljömålet om levande skogar. Nya konkreta strategier, byggda på breddad forskning, krävs för att möta den motstridiga efterfrågan på skogsprodukter och levande skogar. Var finns den strategin, det tänket hos majoritetsföreträdarna? En eftersatt skogsvård är inte förenlig med ett skogsbruk som ska generera ökad efterfrågan på råvara och värna den biologiska mångfalden. Röjningen är fortfarande katastrofalt eftersatt. Hur tänker ni i majoriteten här? Behövs det inga åtgärder? Ska vi fortsätta vänta och se, eller vad tycker ni? Vi behöver ett långsiktigt hållbart brukande av vårt gröna guld. Ett av miljöpolitikens viktigaste mål är att bevara den biologiska mångfalden. Utvärderingar som genomförs bekräftar att miljöarbetet går för långsamt. Delmålet om en hejdad förlust fram till , 2010, nås inte nu under det biologiska mångfaldsåret. Vi saknar en fullödig strategi som omfattar bevarandet av den biologiska mångfalden genom olika skyddsformer, och det saknas pengar både regionalt och nationellt för att kunna göra det som behövs. kommer ni i majoriteten säkert att prata om Kometprogrammet. Ja, det är ett intressant projekt som vi också stöder. Det är viktigt med skogsägarens engagemang och intresse för det vackra man har i sin skog. Det ska inte vara så att man är rädd för att ha skyddsvärda områden eller arter på sin skog. Men Kometprogrammet räcker inte. De krävs mer av allt för att nå målet. Drygt halva yta är täckt av skog. Våra skogar är en viktig del av utvecklingen av vårt samhälle. De har gett arbetstillfällen i såväl glesbygd som industrisamhällen och de innebär en stabil bas i den svenska ekonomin. Grunden för dagens skogspolitik, som beslutades av en enig riksdag 1993, bygger på principen om omsorg gentemot kommande generationer. Skogen ska vårdas och nyttjas så att vi alla, våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn får del av dess nyttigheter. Här är kärnan till allt. Vi socialdemokrater menar att omsorgen om kommande generationer är den självklara utgångspunkten när vi diskuterar en skogspolitik för framtiden. Det måste finnas långsiktighet i tänket. Och det saknas . Den svenska skogen förtjänar en övergripande helhetssyn över dagens möjligheter och problem samt en visionär satsning för framtiden. Skogs- och tränäringens betydelse för utvecklingen av det framtida , för omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle, kan inte nog poängteras. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 6. 104 (): Som vi har hört behandlar dagens betänkande, Skogspolitik, motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Det handlar om forskning, användning av skogsråvara, skogsvårdande insatser och skogsbruksmetoder. står bakom två gemensamma reservationer med Socialdemokraterna och . Den första handlar om forskning om kontinuitetsskogsbruk och den andra om uppdragsverksamhet. Vi har tidigare pratat om ekosystem, och skogen är ett av de viktigaste ekosystemen på vår jord inte minst i vårt land. Skogen producerar råvara till skogsindustrin den ekonomiska delen av vårt samhälle och står för en stor del av tillförseln av förnybara energiråvaror nu när vi ska göra en klimatomställning. Skogen producerar också biologisk mångfald, rent vatten och sociala tjänster, till exempel friluftsliv och naturupplevelser. Skogen är helt enkelt vårt lands kanske viktigaste naturresurs som måste nyttjas på ett hållbart sätt. Det är vi säkert alla överens om. Skogen har också kommit i fokus i klimatdebatten, inte minst efter där några steg förhoppningsvis trots allt har tagits för att hejda skogsskövlingen på vår jord och där även skogsskötseln i övrigt har aktualiserats. En fråga där vi väntar på regeringens ställningstagande är hur vi ska nå miljömålet Levande skogar. Svar får vi förhoppningsvis när regeringen lägger fram sin miljömålsproposition . Då får vi anledning att debattera inte bara i vilken grad delmålet till 2010 har nåtts men även hur miljömålet i sin helhet ska nås, hur gammelskogarna ska skyddas med mera. Till den större debatten får vi alltså anledning att återkomma i närtid. Jag tror att forskning om utveckling av alternativa skogsbruksmetoder är viktig i perspektivet av målet Levande skogar. Därför står vi i bakom reservationen om forskning om kontinuitetsskogsbruk. Kontinuitetsskogar som inte slutavverkats har rikare biologisk mångfald än kalhyggesproduktionsskogar. Det är inte så konstigt eftersom många av skogens naturliga arter inte klarar av en kalhyggesfas. Vi vet att många av de rödlistade arterna är knutna till skogslandskapet. Införandet av kalhyggesskogsbruk är ett hot mot dessa arter. Det pågår forskning om kontinuitetsskogsbruk, men vi anser att SLU och Skogsforsk bör forska vidare om detta på olika ståndorter i skilda delar av landet. Då kan man se vilka känsliga kontinuitetsarter som har särskilt svårt att återkomma i ny skog efter kalhuggning. Vi står också bakom reservation 6 om uppdragsverksamhet. Jag menar att den borgerliga regeringen har gått ganska hårt fram mot . Den avsatte exempelvis den förre generaldirektören . Formellt sett var det på grund av brister i redovisningen, men enligt min uppfattning var det troligen främst därför att stod upp för de båda skogspolitiska målens jämbördighet. Dessutom innebar den borgerliga regeringens plötsliga nedläggning av det då omfattande projektet jobb en administrativ ansträngning som delvis förklarar bristerna i den ekonomiska redovisningen. Regeringen borde kanske själv ha tagit ansvar för de konsekvenserna i stället för att avskeda sin generaldirektör. Det är ett exempel på dålig ägarstyrning, enligt min uppfattning. Dessutom har regeringen, som vi har hört, kraftigt begränsat uppdragsverksamhet. Det är inte ett rationellt hanterande i vårt vidsträckta och i stora delar glest befolkade land. uppdragsverksamhet har inneburit trygghet för framför allt många små skogsägare i de inre delarna av . Det är en verksamhet som också har varit ett stöd för att använda i sin rådgivning av hur skogsägarna ska sköta våra skogar. Med detta står jag bakom våra två gemensamma reservationer. 105 (): I det här betänkandet behandlas motioner om skogspolitik. Ett par motioner tar upp frågor om forskning. Det är intressant att i fråga om skogsforskning hänvisas till den forskningsproposition som behandlades i . Vi i utskottet hade knappast någon större inblandning i den propositionen. Jag vet att propositionen omfattade både jord- och skogsforskning, eftersom jag tittade en del i den. I svaret från utskottet hänvisas till att det i forskningspropositionen sägs att det behövs en fördjupad forskning om konsekvenserna av biomassauttagets påverkan på biologisk mångfald, läckage av växthusgaser och näringsläckage samt ekosystemen och dess buffertförmåga. Det tycker jag kan vara viktigt att påpeka. Skogen är så mycket mer och är så komplex. Den är mycket mer än biomassa. Det är fråga om biologisk mångfald, ekosystem, hem för djuren samt rekreation och frihet för många människor. går skogsbruket alltmer mot specialisering och mer av skogsplantage. Sammantaget finns en samlad önskan om att producera mer från skogen och veta att vi skyddar tillräckligt för att inte utarma för många arter eller för viktiga ekosystem. Jag hittade en liten redovisning 2009 skyddades för bildande av naturreservat. Det kan jämföras med att avverkades av kända och oskyddade värdekärnor, alltså . Något som vi behöver vara rädda om är värdekärnorna. Vi har alltså skyddat mindre än det som avverkades . Det här är en allvarlig utveckling, och vi har ett stort ansvar. I motioner som behandlas i detta betänkande berörs det faktum att vissa skogar inte sköts, att det är svårt att få ut skörden från vissa skogar och marker eftersom det finns markskador. Tjälen är inte längre stabil och maskinparken blir allt tyngre. Det är ett faktum att det trakthyggesbruk och skogsbruk som används ifrågasätts ur ett längre hållbarhetsperspektiv. Vi behöver skydda den gammelskog som finns, men vi behöver också utveckla skogsbruk som inte är monokulturskog. I en monokulturskog finns inte den rika biologiska mångfalden. Det är precis likadant med jordbruket. Mångfald är däremot intressant. Den måste få finnas i större områden. Det behövs ett starkt skydd för vissa delar, men det behövs också ett skogsbruk med större hänsyn. Vi måste nå fram till att ha ett bra skogsbruk som flera arter som missgynnas ändå kan trivas och finnas i den skog som brukas. Därför har jag väckt en motion om kontinuitetsskogsbrukets roll och om inventering av svenska skogar som aldrig har slutavverkats. Jag föreslår bland annat att en heltäckande inventering över skogar som aldrig fallit offer för slutavverkning ska ske och att i sin rådgivning till skogsägare ska ges ett fortlöpande uppdrag att stödja utvecklingen av hyggesfria skogsbruksmetoder. Det handlar alltså om vilka värden vi vill förvalta för framtiden och vad det får kosta. har vi året för biologisk mångfald. Meningen och vikten av det är att uppmärksamma dess viktighet. Det är ganska uppenbart. beslutade vi i kammaren, eller 2008, att skogsproduktionens mål skulle vara viktigare än själva miljön. Vi har fått besked om att de andra målen ska antas i den kommande miljömålspropositionen. Den har vi ännu inte sett röken av. Så här under mandatperiodens sista vår ska den dimpa ned , och det ska bli intressant. debatterade vi även skogen utifrån ett hållbart skydd av naturområden. Då lekte man med siffrorna för att kunna påvisa att man skyddade massor av arealer. Men i verkligheten flyttade man runt en hel del siffror, och skyddade områden bytte helt enkelt kategori. Anslaget till skydd har sänkts . var anslaget för områdesskydd nere i . Det är mindre än hälften av anslaget . ökade priset på skogsfastigheter och skog. Det är faktiskt svårt att skydda mer skog för mindre pengar. Det har också svept förbi en lagrådsremiss som tar upp frågan om affektionsvärdestillägg. Jag vet inte var den kommer att hamna, men jag förstår att det kommer att kosta ännu mer pengar att skydda skog om den frågan blir verklighet. Mer pengar behövs i så fall, inte mindre, eller också får man hitta på någonting annat. Avslutningsvis skulle jag vilja ställa mig bakom reservationer, och jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 6, som det också har yrkats bifall till. 106 (): Efter att ha lyssnat på vänsteroppositionens skogspolitik kan jag med gott samvete yrka avslag på samtliga reservationer och yrka bifall till alliansens skogspolitik. Jag skulle vilja påstå att er skogspolitik är ett hopkok av perifera skogsbruksmetoder, typ blädning, att exempelvis få myndigheten att utföra stämpling och införa hyggesfria skogsmetoder. Man vill också utreda vad skogen ska användas till. Jag tror att vi åtminstone på min sida i denna sal är ganska väl medvetna om vad den svenska skogen ska användas till. Det finns inte ett ord och inte en skrivning om förutsättningarna för skogsnäring och skogsindustriell verksamhet ryggraden i vår ekonomi, av nettoexporten, av bnp och 100 000 människor sysselsatta. Det är en näring som når långt ut i vår glesbygd, med sågverk spridda över hela vårt land. Till det kommer också processindustrins lokalisering runt våra kuster och större vattendrag. Skogsägandet är kopplat till inkomster där skog växer, och det gör att det i hela vårt land skapas förutsättningar för intäkter i områden med små och besvärliga möjligheter. Skog är kanske den viktigaste regionalpolitiska faktorn i detta land. Allt detta bortser vänsteroppositionen från. I stället är det tal om blädning, som kanske berör någon promille av den svenska skogsmarken, och det är om ska få stämpla. Om just denna betydelse andas man inte ett jota. Det är viktigt i ett land som att skapa förutsättningar för skogsbruk och skogsindustri och tillhörande näringar som transporter och avverkningsresurser. Framtiden enligt vänstern är hyggesfritt, blädning, om myndigheten ska få stämpla eller inte och naturvård och avsättningar. Ni i vänsteroppositionen glömmer att skogsvårdslagen baseras på både produktion och miljö. Om ni är enbenta, enfaldiga eller både och får ni själva svara på. Faktum kvarstår att den svenska skogen behöver både produktionstänkande och miljötänkande. Det är också något som alliansen står upp för väldigt tydligt. behöver råvaror till industrierna och råvaror till klimatomställningen. Men vi har ett lika tydligt uppdrag att värna den biologiska mångfalden en hörnsten i alliansens miljöpolitik. Vi ska vidare se till att den generella miljöhänsynen i skogsbruket inte luckras upp. Jag tycker inte att miljöinriktningen på det svenska skogsbruket är dålig den är föredömlig. skogsvårdslagstiftning, med frihet under ansvar med återplanteringsskyldighet, framstår som ett föredöme, inte minst vid internationella jämförelser. I mitt perspektiv är det produktionsfrågorna som har tappat i aktualitet. Med klimatkrisen flåsande i nacken var det en välkommen present till klimatomställare och det svenska folkhushållet att produktionsfrågorna fick ett lika stort utrymme som miljöfrågorna i den skogsproposition som antog . 107 (): I den svenska skogspolitiken har jag utgått från att vi är i stort sett överens om de grova riktlinjerna. Vi är överens om att vi ska ha frihet under ansvar och att vi ska ha två jämställda mål. När man hör på inledningen av debatten om detta motionsbetänkande får man en känsla av att det är fel på det allra mesta, men så är det inte. Vi tog ett skogspolitiskt beslut här . En skogspolitik i takt med tiden tycker jag är ett lysande namn. Det visar att vi behöver justera och anpassa skogspolitiken till rådande förhållanden. Jag studerade det särskilt noga och fann då att det fanns 45 reservationer från vänstersidan till den skogspolitiken. Man var överens om en reservation, och det var den som handlade om ökade sanktioner mot den enskilde om han eller hon bryter mot gällande lagstiftning. I detta betänkande behandlas ett antal motioner som det finns en hel del matnyttigt i. Låt mig först konstatera att användningen av skogsråvaran har ökat markant det är helt otroligt. Det är energisortimentet som har ökat mest. passerades en milstolpe i detta land då vi kunde konstatera att biobränslena sammantaget stod för mer energi än vattenkraften och kärnkraften tillsammans. Det är verkligen en milstolpe. Då är frågan: Behövs det, som man säger i en reservation, verkligen en utredning om vad vi ska använda vår skogsråvara till? I den översyn och skogsutredning som jag deltog i, som leddes av den förra vänsterpartiledamoten , konstaterade även hon att marknaden måste få avgöra till vad och hur vi ska använda vår skogsråvara. Jag delar den uppfattningen. Någon planekonomi tror jag inte är aktuell inom skogens område heller. Då det gäller behovet av ökade skogsvårdsinsatser delar jag reservanternas uppfattning att det behövs stora röjningsinsatser. Det har blivit klart bättre , och det är viktigt för att nå en ökad tillväxt i skogen. Alla som har insikter i skogsbruk vet att det är kopplat till de ekonomiska realiteterna. Det görs ökade skogsvårdande insatser i skogen i tider av bättre konjunkturer. Så har det varit under alla år. De här insatserna betonas också i regeringens skogsproposition. De övriga insatser som behövs är bättre förädlat plantmaterial, utvecklade försök med nya trädslag liksom även dikning och gödsling inom ramen för gällande miljölagstiftning och på lämpliga marker. Här i kammaren har också berörts behovet av ytterligare skyddad skogsmark, och vi tog ett beslut som är på väg att uppfyllas. Det fattas en del, och jag kan inte säga exakt hur mycket som fattas. Jag tror att vi kommer att vara väldigt nära att nå målet innan detta år är slut. Som nämnde har försöksverksamheten med friare former för att finna vägar och framför allt minska motståndet mot att skydda skog äntligen kommit i gång. Jag är själv kritisk mot att det har tagit så att komma i gång. Det ska bli intressant att följa hur vi kan nå friare former. Jag kommer själv från det län som har haft det största motståndet mot reservatsbildningar av alla län i landet, och det har varit en väldigt intensiv debatt. Jag har förstått att frågan om uppdragsverksamheten har engagerat väldigt mycket. Om man tittar på verkligheten ute i landet jag sitter själv i ett skogligt sektorsråd ser man att de hittillsvarande besluten inte har lett till någon stor, katastrofal utveckling. Det handlar om ett tiotal tjänster i ett så stort skogslän som . Frågan vi ska ställa oss generellt är om statliga myndigheter ska operera på en konkurrensutsatt marknad när det finns företag i bygden som jobbar med planläggning och projektering med skogsbilvägsbyggnader. Ska i första hand en statlig myndighet göra det när vi har ekonomiska föreningar som jobbar med att ta fram skogsbruksplaner? Jag ställer bara frågan och hoppas att alla som har insikter kommer att svara på den. berörde frågan om hyggesfritt skogsbruk eller kontinuitetsskogsbruk. Där pågår en omfattande forskning, och jag känner en av de mest berömda forskarna på området. Men det är ingalunda enkelt att säga att det är detta som är det allena saliggörande. Tvärtom är det bevisat att det inte går att klara det i hela landet. Det går inte heller att ha det på alla marker och använda det för alla trädslag. Det var kommentarer till några motioner. Jag ska för tids vinnande inte gå in närmare på de övriga motionerna utan yrkar bifall till förslagen i föreliggande betänkande och avslag på reservationerna. 108 () replik: Det är alltid intressant och roligt att lyssna på . Och jag måste säga att vi nog är rätt så överens om mycket, inte minst om röjningsbehovet som både du och jag ser. Jag sitter i ett sektorsråd i region i och har också inblick i bland annat detta med uppdragsverksamheten, och det är viktigt och intressant. Det jag vill fråga är hur ser på möjligheter framöver att utföra sina myndighetsuppdrag och se till att lagen efterföljs med de ökade uppdrag som har kommit från regeringen till men utan mer resurser till dem. Hur ser du på möjligheten för dem att utföra allt det som vi egentligen ställer krav på ska följa med lagen? Jag vill också ställa en fråga om uppdragsverksamheten. Förut hade vi något som hette Gröna jobb inom . har jag förstått att regeringen vill ha något liknande, fast nu heter det Lyftet. Vad är skillnaden mellan Gröna jobb och Lyftet? Och vad har ni för syn på uppdragsverksamhet? Ena gången säger ni att inte ska hålla på med uppdragsverksamhet, nästa gång säger ni att Lyftet är bra. Det var mina två frågor. 109 () replik: Vi är säkert överens om detta med röjningsbehovet, som du också sade, . Det är ingen tvekan om att det behövs mer pengar till för att förbättra rådgivningen. Det är inte så länge sedan som vi motionerade om det från sida. Den senaste tidens konjunktur har inte gjort det möjligt att utöka det kontot, men det är ingen tvekan om att det behövs. Som sagt, i en god konjunktur är det också lättare att få i gång röjningen. Det är min personliga uppfattning att måste prioritera sin lagtillsyn och sitt rådgivningsansvar. Det är viktigt, och det är viktigt att alla människor behandlas lika i det sammanhanget. Man har med nya metoder, med flygbildstolkning och liknande, nått väldigt mycket längre, och det har blivit en mer rationell kontroll av gjorda insatser. När det gäller uppdragsverksamheten är det skillnad om jag gör angelägna arbetsmarknadspolitiska insatser eller om jag är ute och konkurrerar med företag på en konkurrensutsatt marknad, som med planläggning och projektering av vägar. Lyftet är ju helt nytt, och jag ska erkänna att jag inte i detalj kan jämföra det med de gröna jobben. Vad jag vet från tiden med de gröna jobben är att de blev kolossalt dyra per dagsverke, men det är något som är passerat . 110 () replik: Det är bra det som säger om att behöver mer resurser. Ja, så är det om ska kunna utföra lagtillsynen med alla de nya kraven från regeringen, för lagtillsynen är ju det viktigaste. Då kanske man skulle ha funderat på att i stället för att sänka skatten ge en del av den resursen till . Gröna jobb var en fantastisk åtgärd för alla långtidsarbetslösa som kunde få möjlighet att utföra väldigt intressanta och bra uppdrag i skogen, inte minst inventering av fornlämningar. Det är en stor brist . Vi vet inte var i skogen alla fornlämningar finns, och en del blir sönderkörda när det inte görs en inventering. Det skulle behövas. Det ska bli intressant att följa Lyftet. Egentligen tror jag att ni bara har bytt namn, att det är Gröna jobb fast ni kallar det för Lyftet i stället, som det ser ut. En sista fråga gäller biologisk mångfald och om att nå målen. Vad jag förstår är man långt ifrån att nå målen när det gäller både biotopskydd och naturvårdsavtal. Kommer ni att tillföra mer resurser så att kommer att kunna se till att både biotopskydd och naturvårdsavtal kommer att uppfyllas? 111 () replik: Jag besvarar den sista frågan först. Den stora och kostsamma delen är naturvårdsområdena. Där har det tillförts, som säkert känner till, en betydande areal genom att och har överfört närmare bestämt till naturvårdsområden. Frågan om naturvårdsavtal och biotopskydd kan jag inte svara på. Jag vill inte heller föregripa budgetpropositionen om den delen totalt sett. Jag vill heller inte ge mig in på att blanda ihop sänkt skatt med uppdragsverksamheten i . Det vore lite fjärran. Men jag kan konstatera att jobbskatteavdraget i näringsverksamheten har haft stor betydelse även i skogsbygderna. Den saken är fullständigt klar.