prot · GX09139 · 2010-06-17 00:00:00 — och jag har ju talat om de här sakerna tidigare. Jag känner väl till ståndpunkt. Jag ska i den här repliken begränsa mig till att citera som är ordförande för internationella kommissionen om massförstörelsevapen. Han är en välkänd nedrustare , och han har sysslat med vapenkontroll. I en tidningsartikel som publicerades i tidningen ställde han frågan: Blir det fler kärnvapen om det blir mer kärnkraft? svar är det här: Nej, det blir inga bomber av en dubblerad användning av kärnkraft i , , , eller . Däremot råder det stor enighet om att vi bör begränsa antalet anläggningar där uran kan anrikas till vapenbränsle. Han fortsätter: Är kärnkraften då svaret på hotet mot vårt klimat? Nej, inte ensam, men det är inget skäl från att avstå från den. Den är en lika stor koldioxidfri energikälla som vattenkraften och den har en mycket större utvecklingspotential. 132 () replik: Jag har läst den här artikeln av , och jag har också sett att det finns starka motargument bland annat från forskargrupper i och också i , där många forskare har protesterat. För det första har de gjort livscykelanalyser över kärnkraften och sett att den inte är koldioxidfri därför att alla de här leden som föregår den uranbrytning, transporter och allting ger upphov till stora utsläpp. Då kan man säga att den analysen också ska göras för andra energislag, alltså vindkraft, vågkraft och så vidare, och det tycker jag är helt rätt. Jag väntar alltså på en mer fullständig analys. Vad de analyserna gav var att kärnkraften inte är koldioxidfri. och har dock lanserat den som sådan för att kunna utöka kärnkraften. Jag tror inte att är kunnigare än vad de 90 forskarna är som har sysslat med detta i , bland annat ekonomer, och det ungefär lika stora antalet forskare i . När det gäller vapenkvalitet är det inte bara frågan om uran. De nya länderna har ju plutoniumbomber. Det såg jag . Då varnade atomenergiansvarige för att man i uranfallet kunde utvinna vapenmaterial. Om man har vapenplutonium och gör bränslebyte tätt får man en hög halt, kanske eller något sådant, av den klyvbara kärnan som är plutonium-239. Men om man låter det ligga längre i reaktorn blir halten av klyvbart material , och då ökar den minsta mängd som behövs från cirka fyra till . Plutonium är 20 gånger tyngre än vatten, så det krävs inte särskilt mycket. 133 () replik: Jag håller med om att inte , om han vore här, skulle göra anspråk på att vara någon expert på livscykelanalys, men jag tycker inte att det är själva poängen. Poängen är att han ställer precis den här frågan om det blir fler kärnvapen om det blir mer kärnkraft. Hans svar är: Nej, det blir inga bomber av en dubblerad användning av kärnkraft i , , , eller . Det är själva poängen i det hela. Jag anser naturligtvis att han har en särskild trovärdighet på denna punkt, eftersom han har sysslat med nedrustning och vapenkontroll i stort sett hela sitt vuxna liv och är ordförande i den internationella kommissionen om massförstörelsevapen. Det är ingen duvunge som gör den här bedömningen. Han har dessutom varit chef för i ungefär . Jag tycker därför att hans omdöme och hans värdering av de farhågor som för fram här väger väldigt tungt, även om jag, vilket vi har talat om tidigare, inte på något sätt tycker att detta är ofarligt. Där finns ett korn av sanning. Jag tycker ändå att hans bedömning väger väldigt tungt, och det har varit viktigt för mig. 134 () replik: Jag vet att han har haft den här bedömningen . Det är ju den bedömningen har och som gör att det blir en dubbelmoral. De nya länderna har just plutoniumvapen, och de har fått det via reaktorerna. Till exempel har en forskningsreaktor. vill skaffa sig en likadan. Det sker alltså en spridning via kärnkraft och forskningsreaktorer. måste vara medveten om det, men han talar om uranbomber. Det gör också. Jag talar om plutonium som användes i och som är den stora mängden som ligger i bassänger runt om i världen. 135 (): I valet är det mycket som står på spel. Det handlar om ifall vi ska fortsätta på den inslagna vägen med sänkt skatt på arbete, ökande satsningar på forskning och infrastruktur och bättre villkor för företagen. Inte minst handlar det om ifall vi ska säkerställa vår energiförsörjning och därmed trygga jobben i vår basindustri. är ett exportberoende land, och mycket av vårt välstånd bygger på vår basindustri med produkter och råvaror från bland annat skogen och gruvorna. Basindustrin står för en stor del av sysselsättningen i . Kanske upp till 400 000 svenskar är direkt eller indirekt beroende av basindustrin. En av de viktigaste förutsättningarna för basindustrin är säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. använder de svenska basindustrierna nästan elkraft en fjärdedel av totala användning. Skogsindustrin står för ungefär hälften av det. Elkostnaden är en stor kostnadspost och kan motsvara av förädlingsvärdet. För en del elintensiva företag är elkostnaden lika stor som lönekostnaden. Även nyare industrier som företaget , om man kan kalla dem det, använder enorma mängder elektricitet , världen över. Rätt tog Google över ett gammalt pappersbruk i för att göra om det till servercentral. Bruket var av det gamla slaget och slukade enorma mängder el, och Google är nu beroende av lika mycket el. Vi ska heller inte glömma alla de små och medelstora företagen runt om i vårt land som även de brottas med sina elräkningar. Vi är beroende av el, och beroendet minskar inte. Internet växer, och transportsektorn kommer förhoppningsvis att i stor utsträckning övergå i eldrift. Genom Alliansens energiuppgörelse kan vår energimix stå på flera ben framöver. Det ger en stabil, säker och klimatsmart tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vi kan inte vifta bort det faktum att kärnkraften står för halva vår elkraft. Vi kan inte och för framöver ersätta kärnkraften med de förnybara alternativ som finns till buds. Det blir alltför kostsamt, och det räcker inte. Tanken med gigantiska solparker och kablar över och är mycket bra, men vi är inte riktigt där . Vi vet det. Basindustrin vet det. Fackförbunden vet det. I mitt hemlän rör det sig om tusentals arbetstillfällen i industrier som är beroende av god tillgång på baskraft genom kärnkraften. inom med ungefär 950 anställda använde , Billerud i med ungefär 860 anställda och i med 126 anställda . Samtliga siffror är , och ska vi komma ihåg att 2009 inte var ett av de bästa åren. Det slutar dock inte där. Vi har många fler exempel på elintensiva industrier och andra företag i som drabbas och som samstämmigt ställer upp bakom den uppgörelse som alliansregeringen har träffat. Det handlar om tusentals jobb i . Hur kan de socialdemokratiska ledamöterna sitta i kammaren och rösta för avveckling av och förbud mot kärnkraften när så många företag och tusentals arbetstillfällen i är beroende av att vi har en stabil och säker tillgång till el till konkurrenskraftiga priser? är de socialdemokratiska ledamöterna från inte på plats i kammaren, men om de varit närvarande hade vi säkert fått höra något i stil med att det är den förnybara energin som skapar nya jobb i . Ja, det är det också. Jag är den första att ställa upp på det. Heja det, säger jag. Om alliansregeringen får fortsätta att styra landet kommer de förnybara alternativen att fortsätta att frodas tillsammans med basindustrin och dess behov av baskraft. LO och fackförbunden har inte ställt upp på detta självmål från oppositionens sida. De inser att för att klara jobben måste vi ha den goda, stabila tillgången till el som kärnkraften ger. Att försöka låtsas som om vi inte behöver den är att spela ett mycket högt spel och riskera tusentals arbetstillfällen. Jag hoppas därför att de värmländska socialdemokratiska ledamöterna ska stå emot partipiskan och rösta för att ta bort nybyggnationsförbudet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde , , , och (alla fp). 136 PER () replik: Jag hade inte tänkt begära replik eftersom det lät som om mest vände sig till Socialdemokraterna, men jag måste ändå reagera på den pessimism som präglar regeringens och regeringsföreträdarnas energipolitik. Hela grunden för den energipolitiken är att det inte räcker med förnybar energi. Om det hade räckt lät det som om de gärna skulle basera sitt energisystem på det. Någon form av analys från regeringens sida säger dock att det inte finns tillräckligt mycket förnybar energi i för att det ska kunna försörja våra elbehov, även basindustrins. Jag kan inte förstå hur regeringsföreträdarna får ihop en sådan bild. Vad bygger den på för analys? Vilka studier visar att det inte skulle räcka med att ta fram tillräckligt mycket förnybar energi i ? Vi har fantastiska möjligheter att producera förnybar energi. Vi har vattenkraften. Alla partier är överens om att vi ska fortsätta att använda den, och den står för mellan av elproduktion. Jag vill passa på att rätta en uppgift som nämndes tidigare. Det är inte hälften av elproduktion som kommer från kärnkraften utan en tredjedel, om vi tittar . Det är alltså inte så stora mängder som behöver ersättas som får det att låta. Vi har, som jag sade, vattenkraften som bas, och vi har stora möjligheter att bygga vindkraft. Vi har mycket bättre vindlägen än länder som och som producerar 10, 20, 30, vindkraft . Är vi svenskar dummare än de i och , eller är det något annat som gör att vi inte skulle ha samma möjligheter som de? Vi har bioenergin, vi har skogen, vi har råmaterialet för att producera elenergi. Vad är det för analys som visar att det inte går att försörja med förnybar energi? 137 () replik: Tack, Per , för replikmöjligheten! Nej, det är väl ingen här som påstår att vi är die dumme . Vi är förstås inte dummare än andra, inte alls. Tvärtom har vi enorma möjligheter med vår gedigna kunskapsbas och våra ökade satsningar på forskning på förnybara energikällor men även genom att vi öppnat för forskning om kärnkraften. Det betyder att den befintliga tekniken förhoppningsvis också kommer att bli allt säkrare och allt bättre. Det har hänt . Kunskapen finns definitivt, och den ska vi värna om och fokusera mer på. Det behövs ytterligare satsningar på just energiforskningen. Vi har visat att vi klarar av det, och vi kommer att visa det även under nästa mandatperiod. När det gäller alternativen har även varit inne på att vi behöver kärnkraften under framöver. Vi kan inte bara plocka bort överskottet. Som vi hört tidigare i debatten beror det elöverskott vi har till stor del på de uppgraderingar som skett av våra reaktorer i . Det är något som basindustrin behöver. Den behöver en säker tillgång. Vindkraften är ett fantastiskt bra komplement, och vår uppgörelse möjliggör en ökad utbyggnad av vindkraften. Det är mycket bra, men vindkraften behöver också reglerkraft, och då har vi den fantastiska vattenkraften. Alla dessa olika ben är en mix och ger en stabil och säker tillgång på el, vilket i sin tur skapar trygghet för de företag och industrier i som använder mycket el. Det är viktigt. 138 PER () replik: Det sista kan vi enas om, alltså att det är viktigt att basindustrin får tillgång till el. Där har vi en tydlig överenskommelse mellan de rödgröna partierna. Självklart ska vi göra utfasningen av kärnkraften på ett ansvarsfullt sätt och se till att det finns förnybar el som kan ta kärnkraftselens plats. Skillnaden mellan oss är att vi ser optimistiskt . Vi ser de möjligheter som finns med förnybar elproduktion medan regeringspartierna, som jag ser det, är väldigt pessimistiska och ser på problemen och hindren. Och eftersom man från regeringens sida inte tror att den förnybara kraften har en fantastisk potential väljer man att i stället öppna för att investera i tio nya kärnkraftsreaktorer som kommer att finnas under gissningsvis framöver. De kommer att ta att bygga och sedan finnas kvar . Om nu har en vision om ett förnybart energisystem, som hon säger att hon har, ligger den så långt fram i tiden att den inte är överblickbar vare sig för eller för mig. Det blir bara en väldigt luftig vision och dröm, medan man däremot kan se att på den rödgröna sidan har vi planer på hur vi med aktiv politik och handfasta styrmedel kan se till att vi får in förnybar elproduktion som kan ersätta kärnkraften och göra det innan den här generationen kärnkraftverk är så gamla att de inte kan köras längre. Det är väl det som är skillnaden. Jag tycker att det är en skillnad i politisk syn mellan optimism från den rödgröna sidan, att se möjligheterna, och en negativ politik, en pessimism och misstro mot möjligheten att använda sig av förnybar energi som tyvärr präglar den borgerliga regeringens politik när det gäller energiförsörjningen. 139 () replik: Nej, vi är de mesta optimister man bara kan vara när det handlar om teknikoptimism. Vi ser de mest fantastiska möjligheter att faktiskt förbättra även kärnkraften som teknik. har vi äntligen kunnat börja forska på kärnkraften i efter den tankeförbudslag som tidigare rådde. Det öppnar också möjligheter. På KTH, här i , har man redan nått framgång med transmutation som påverkar och minskar halveringstiden. Tänk vad fantastiskt om vi kan ha möjligheter att komma ännu längre, att göra ännu större forskningsframsteg även inom detta område! Den negativa synen står ju oppositionen för. Här handlar det om att man har något slags planekonomiskt tänkande om att det är ett nollsummespel, att summan av kardemumman är på det här sättet och om man lägger lite på kärnkraft blir det mindre på vindkraft, eller vad det nu kan vara. Så är det inte. Vi har ett positivt tillväxtperspektiv på det hela. Vi klarar av både och. Det är det som står för optimismen i det här sammanhanget. 140 (): skördade jag lite av den envisa och härliga gräslöken som sträckte sig mot solen. En knäckebrödssmörgås med nyklippt gräslök, en njutning i . fick jag på radion höra om Tjernobylkatastrofen. Det ofattbara, det som inte fick hända eller det som inte kunde hända enligt en del, hade nu skett. Då började oron gnaga och gräslökens njutning byttes till osmaklig ångest. Jag hade precis fått besked om att jag var gravid. Då faller radioaktivitet ned över . Var den här gräslöken skadlig för livet i min kropp? Vem skulle kunna svara på det? vet vi att tusentals människor dog, att nära sex miljoner människor i , och utsattes för förhöjd strålning, att sköldkörtelcancer hos barn från Tjernobyltrakten ökade dramatiskt, att cirka fem tusen barn har dött i sköldkörtelcancer, att jorden blev obrukbar, att renägare i drabbades och att människor fick bryta upp, flytta och byta sina liv. betalar vi fortfarande ersättning till rennäringen i . besökte jag Runåbergs fröer i . Namnet Runåberg finns utanför . Där hade den lilla fröfirman startat sin verksamhet och var på väg att expandera. Men allting tog en ny vändning när radioaktivitet regnade ned över trakterna. kommun ställde ut en becquerelmätare för att kommuninvånarna skulle kunna mäta halterna av radioaktivitet då man till exempel hade varit ute i skogen och plockat bär. Och mätaren gav utslag. En liten, i huvudsak ekologisk fröfirma som stod i begrepp att utöka sin verksamhet fick snabbt flytta. Man flyttade till . Det här är bara små historier i utkanten av en av de största kärnkraftsolyckorna . Det var en enskild olycka som hade stora effekter för människor och miljö och som ledde till andra, oanade konsekvenser. Olyckan i Tjernobyl beräknas ha kostat , och . Enligt dåvarande ledare, , var den främsta orsaken till det sovjetiska imperiets kollaps. Kärnkraftens vara eller snarare kärnkraftens inte vara var det som fick mig att engagera mig politiskt. Jag var besviken på kärnkraftsomröstningen. Jag ville ha en snabbare avveckling men har accepterat resultatet och anser att det var ett beslut som gav beskedet att satsa på förnybart för att komma till en slutpunkt för kärnkraftsparentesen. På något underligt sätt har den nuvarande regeringen valt att omtolka hela den tidigare breda överenskommelsen. Man har i den energiuppgörelse som Alliansen tog fram inför valet sagt att man inte ska komma överens om någon avveckling. Avvecklingslagen upphävs därmed. Men man sade också att den nuvarande lagen, som förbjuder uppförandet av nya kärnkraftsreaktorer i , skulle behållas och att nya reaktorer inte kommer att påbörjas eller uppföras . Men den överenskommelsen och det löftet har man nu struntat i. Det är just därför den här debatten visar på det svek som den nuvarande regeringen har utsatt svenska folket för, ett budskap som verkar ha en dold agenda, ett budskap med två tungor. Regeringen föreslår alltså ändringar i lagen om kärnteknisk verksamhet och ändringar i . I stället för att stå fast vid ett avvecklingsbeslut som visar åt vilket håll vill gå avseende energilösningar väljer regeringen kärnkraftsvägen i stället för framtidsvägen. är energisäkert framställd förnybar energi. Den vägen är självklara val och den vägen har oppositionen gemensamt som mål. Trots att vi blir allt duktigare på att skapa säkrare system kan kärnkraften aldrig bli ofarlig. Det finns flera delar på kärnkraftsvägen som är både farliga, sårbara och miljövidriga. Vi har vetskapen om att olyckor händer då och då, att incidenter sker ganska ofta och att uran är råvaran som måste brytas. Det skapar oerhörda miljöeffekter och förstör människors livsmiljöer. Vi har också vetskapen om att problemet med avfallet från kärnkraft fortfarande inte är löst. fortsätter radioaktivt avfall att produceras år . Det finns en självklar koppling mellan kärnkraft och kärnvapen, något som vi helst inte vill höra så mycket om här i . Vi gillar ju inte krig, vapen och sådant. i Tjernobyl var 1986. Det var en katastrof. , , hade vi en reaktorolycka i kärnkraftverket i i . Orsaken till den var en kombination av olyckliga omständigheter och tekniska fel, speciellt missvisande indikatorer. Resultatet blev en partiell härdsmälta. Det var då vår folkkäre författade en av sina mest kända texter, om sannolikhet. , , inträffade en allvarlig störning på som då var i drift med full effekt. Störningen hade sitt ursprung i en kortslutning i ställverket utanför Forsmarksanläggningen. Följderna blev kraftiga spänningsvariationer som på ett komplicerat sätt fortplantade sig in i flera av elsystemen inne i anläggningen. Förutom olycksrisker och katastrofer finns det ett problem som ingår i den kontinuerliga kärnkraftsproduktionen. Det är det avfall som produceras. Det finns över 1 miljard ton radioaktivt avfall i världen. Det mesta är lågaktivt, men farligt. En liten del, några hundratusen ton, är högaktivt avfall och dödligt farligt i flera tusen generationer. Att fortsätta producera sådant avfall är ett brott mot framtida generationer. Som miljöpartister har vi tre slags solidaritet som är självklara och enkla att följa, och den ena är solidariteten med kommande generationer. Det svenska slutförvaret förväntas vara klart kanske 2045 då det är kärnkraften började utvecklas i . Metoden heter KBS-3, ett djupförvar med tre barriärer som ska skydda omvärlden från strålning: det stabila urberget, betonitlera och slutligen kopparkapsel. Fantastiskt att man efter start kan ha hittat en lösning som kanske kan fungera. Nä, så är det inte riktigt. för en diskussion i sin rapport om att kunna transmutera avfallet. Man är lite tveksam eftersom man inser att det kommer att utvecklas nya metoder som kanske gör avfallet mindre farligt. Då börjar man ta upp kapslarna. Att det är slutförvar är inte så självklart längre. Vi kanske vill ta upp avfallet och återanvända det, tror man . Okej, då har vi väl sett till att det finns en bruksanvisning och en innehållsförteckning till kommande generationer om vi över huvud taget kan kommunicera det till kommande generationer, . Lämpligen bör det nog stå: Säkerhetspolitiskt riskmaterial, kan användas till kärnvapen. Eller så får det stå: Kemiskt farligt avfall . Det är inte en påse skräp som ska återanvändas. Det är livsfarligt radioaktivt avfall. Vi har ungefär ett par tusen ton högaktivt avfall som måste hanteras, och vi producerar mer . Internationellt är situationen likartad. Det finns ca högaktivt avfall som ingen vet hur man ska hantera. Mängden ökar med . Trots forskning och miljarder i investeringar har de flesta länderna inte kommit längre än till den ganska primitiva tanken att man ska stoppa ned avfallet i marken. Hur det förhåller sig med avfallet inom EU är en oklarhet. har vi en avfallslag som inte tillåter export eller import av kärnavfall. Men som bekant kan lagar ändras. Grundregeln inom EU är att farligt avfall kan exporteras till annat land om behandlingen där anses bättre ur miljösynpunkt. Om vi fattar beslut som djupförvar i kanske andra länder kan komma att kräva att få använda avfallet. Vi har ett problem med kärnkraften, som vi redan har gjort oss beroende av i , så är det. Vi kan välja en annan väg, och det är fullt möjligt. står kärnkraften endast för av jordens energiproduktion. Det är alltså en väldigt liten del. behöver inte vara det land som driver fram nya kärnkraftssatsningar. Vi behöver göra det som vi har sagt att vi ska göra: fasa ut kärnkraften och skapa säkra energisystem. För det behövs en långsiktig och konsekvent politik, politik som tror på alla de alternativ som både finns och utvecklas, som skapar hållbara jobb och säkra energisystem och som har en solidarisk vision inför kommande generationer framtidsvägen. I detta anförde instämde Per , , och (alla mp) samt och (båda v). 141 (): Jag ska i det här anförandet prata lite historia och uranbrytning och föra en liten diskussion om det dubbelspel som det här betänkandet är ett ganska obehagligt utslag av, tycker jag. Innan jag gör det tänkte jag kort kommentera ett inlägg i debatten. Den moderate ledamoten var i sitt anförande förvånad över att alla partier i den rödgröna oppositionen kom till tals och verkade ha med sig delar av sin politik i det gemensamma rödgröna alternativet. Det här uttalandet vittnar lite grann om vilket perspektiv på samarbete den moderata riksdagsgruppen står för. Det visar det som alla som följer svensk politik har kunnat konstatera: I högeralliansen är det som bestämmer allt, och samarbetspartierna göre sig inget besvär. I dagens debatt är detta väldigt tydligt. Det kan inte vara roligt att vara centerpartist en sådan här dag. Att tvingas till den offentliga förnedring som miljöminister fick göra, att försöka förklara svek, inte bara inför medlemmarna i riksdagsgruppen eller partimedlemmar ute i landet utan också inför alla trogna centerväljare som inte förstår vad som hänt med deras parti, kan inte vara någon angenäm uppgift. Vi i den rödgröna oppositionen har ett betydligt starkare samarbete, som bygger på ömsesidig respekt och som därför är starkare och pålitligare än den moderatstyrda allians som utan hänsyn släpar sina stödpartier efter sig. Detta är ett viktigt besked till väljarna. Valet står mellan ett starkt rödgrönt alternativ och en moderatstyrd allians som hålls ihop, inte av ömsesidig respekt, utan av en hierarkisk gammaldags struktur som bara kan finna angenäm av småpartiernas representanter. I stort alla talare talar om att det som sker är en historisk händelse. Att det är en historisk händelse kan vi alla vara överens om. Men att en händelse är historisk innebär inte nödvändigtvis något positivt eller ärorikt. Det som skedde i är också en historisk händelse bara för att ge ett perspektiv. Miljöminister hänvisade till historien i sitt anförande, och det kanske är på sin plats att titta lite på historien och varför alla är överens om att det som sker är historiskt. själv var lite historielös, tycker jag, när han beskrev kärnkraftspolitiska linje med att ska väck! Vän av ordning: Det var väl inte bara som skulle väck? Dagens debatt kommer att gå till den så ofta åkallade historien som den stora svekdebatten. Dagens debatt innehåller ett antal svek, några små, några större och ett av historiska dimensioner. Jag ska börja med det lilla sveket, som står för.