prot · GX09144 · 2010-06-28 00:00:00 — Regeringens politik leder till att vi minskar koldioxidutsläppen i linje med de mål på som vi har lagt fast. Vi uppnår också de mål som vi har lagt fast för förnybara bränslen. Vi ska ha en kontrollstation. Om den visar att vi behöver vidta ytterligare åtgärder ska vi naturligtvis välja de mest effektiva. Kontrollstationen ligger 2015. Alla svar som behövs är därmed givna. Därmed återstår naturligtvis att diskutera trixandet med siffrorna. Vi har den 40-procentiga inhemska reduktionen. Man avvisar att använda den tredjedel av flexibla mekanismer som vi föreslår det som gör att vi når målen och som gör att vi har en politik som hänger ihop. Vi landar naturligtvis i frågeställningen om dessa . Var kommer de ifrån? Var ska de tas? Blir det 9:30? Det är den fråga som måste ställas eftersom det saknas ett ton per invånare. Jag ska gärna ge min egen tolkning. Det finns ett stort hål i oppositionens politik. Det blir färre i arbete när man skattar bort jobben. Det blir fler kvar på perrongen när man slår ihjäl återhämtningen. Det blir färre sysselsatta och ökad arbetslöshet när man lägger tillbaka flaskhalsarna. Det blir mindre köpkraft med färre i arbete. Hur ska det hålet täckas? Det första svaret blir logiskt. Det handlar om som saknas och 9:30 i höjd bensinskatt. Det är alldeles uppenbart att kommer att ingå i en socialdemokratisk regering bara om det blir kraftiga höjningar av bensinskatten. Därför kommer Socialdemokraterna att få leverera höjd bensinskatt om och om igen. Om det blir 9:30 återstår att se, men det blir höjd bensinskatt och färre jobb. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2009/10:476 om omställning av den svenska fordonsparken 94 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att det presenteras en ny miljöbilspremie samt föreslå en förlängning av skattebefrielsen för biodrivmedel. Miljöbilspremien var en lyckad men tillfällig introduktionspremie för att få fart på efterfrågan och utbudet av miljöbilar. Premien hade effekt, den bidrog till att öka både efterfrågan och utbud av miljöbilar. Marknaden har sedan premien infördes mognat och regeringen har ersatt miljöbilspremien med befrielse från fordonsskatt för personbilar med bättre miljöegenskaper. Den höga efterfrågan på skattebefriade miljöbilar fortsätter, vilket framgår av Bil försäljningsstatistik. Miljöbilsdefinitionen bör däremot skärpas successivt framöver. Detta påskyndar och optimerar utvecklingen av miljövänliga bilar. ställer även frågan om jag avser att föreslå en förlängning av skattebefrielsen för biodrivmedel. Alliansens politik fokuserar på att minska transportsektorns klimatpåverkan genom att stegvis öka energieffektiviteten, bryta fossilberoendet och minska klimatpåverkan. Ett betydande arbete är redan inlett och en bred palett med styrmedel finns också på plats. Dessa utgör basen i regeringens program för att fordonsflottan bör vara oberoende av fossila bränslen . har regeringen prioriterat utvecklingen av nya och hållbara drivmedel, såväl i det internationella samarbetet som i den nationella politiken. Betydande resurser har satsats på utvecklingen av biodrivmedel. Inom ramen för klimatmiljarden förstärktes de redan tidigare ambitiösa insatserna med ytterligare för detta ändamål och regeringens satsning på kommersialisering av ny energiteknik 875 miljoner avser i första hand utvecklingen av andra generationens biodrivmedel. Biodrivmedel som används i är befriade från den energi- och koldioxidskatt som utgår för fossila bränslen. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att skattelättnadernas fortsättning bör bedömas när införandet av ett kvotpliktssystem för dessa bränslen övervägs samt i samband med genomförandet av bränslekvalitetsdirektivet. 95 (): Jag får börja med att tacka finansministern för svaret. Jag kan konstatera att finansministern i den förra interpellationsdebatten lyckades med konststycket att ställa fyra frågor till mig efter det att jag inte hade rätt till fler inlägg. Jag vill med anledning av detta beklaga att inte ställer upp i riksdagsvalet. Jag tror nämligen att hade varit en lysande interpellant och oppositionspolitiker. Sedan är det tyvärr så att finansministern är lite dåligt uppdaterad när det gäller Bil statistik. Närmast varje kvartal har något borgerligt parti föreslagit nya åtgärder för att få upp miljöbilsförsäljningen. senast var det som i föreslog att man för miljöbilar under ett visst gränsvärde skulle få i miljöbilspremie. Jag antar att det är detta ska fråga om senare i denna interpellationsdebatt. Vi kan dock konstatera , , att finansministern avvisade detta förslag från näringsminister precis som han avvisar i princip samtliga andra miljöbilsutspel som har kommit från den borgliga kanten. Det må vara så att finansministern får avvisa de borgerliga förslagen. Det kanske är finansministerns uppgift i en regering. Det allvarliga är att finansministern inte ger några besked. Det blir inga besked till dem som ska köpa en miljöbil om vilka incitament som kan tänkas komma. Det blir inga besked i frågan om vilka incitament som ska finnas för att välja rätt drivmedel för dem som ska producera fordon eller sälja drivmedel. Som vi hörde i den förra debatten blir det heller inga besked om det finansministern själv kallar det kraftfullaste styrmedlet, nämligen koldioxidskatten. Summan av detta är att producenter och konsumenter lämnas vind för våg. De får helt enkelt inga besked. Min fråga till finansministern blir därför: När kommer de tydliga beskeden till producenter och konsumenter? Det handlar om de långsiktiga besked som efterfrågas för att ska kunna fortsätta att vara en ledande miljöbilsnation. 96 (): Jag tycker att det är bra att som interpellant lyfter fram miljöbilspremier och skattebefrielser för biodrivmedel. Det är ett senkommet men ändå bra uppvaknande. Miljöbilspremien var ett centerpartiförslag som blev allianspolitik och som har blivit och är en succé. försökte i den förra interpellationsdebatten påstå att alliansregeringen gled på finanskris och tidigare regeringars arbete. Miljöbilsförsäljningen är inget kan ta åt sig äran för. Vi ärvde mest bensinslukande bilpark, herr talman, och ligger vi i Europatoppen när det gäller sänkta utsläpp från nya bilar. minskade utsläppen från nya bilar mer än något där det finns referenser. Bioenergin har passerat oljan som den största energikällan i totala energisystem. Det säljs åtta gånger mer etanol än tidigare och mer biogas. Tankställen för etanol finns över hela landet. Antalet tankställen för biogas är fler. Där har vi till exempel inom ramen för landsbygdsprogrammet skapat ett bidrag just för att etablera fler tankställen. Den tidigare regeringen ställde ett krav, men man stimulerade inte. Jag tycker att det är tydligt; vi kan se miljöbilarna. rullade 23 000 miljöbilar på vägar. , , var det 277 000. närmar vi oss 300 000. Det är ett resultat av miljöbilspremien, som sedan har övergått i en skattebefrielse för miljöbilar. Jag förstår att inte kan ge några svar på Ygemans frågor, för vi är inte färdiga. Vi har olika förslag som vi diskuterar inom Alliansen. När det gäller det refererar till ser att vi skulle ta ett nästa steg för att också skapa en marknad för extremsnåla miljöbilar. Det är det vi pratar om. Skulle man ha en miljöbilspremie eller en grön bilpremie på i storleksordningen 30 000 skulle det vara för bilar som har utsläpp om koldioxid per kilometer eller mindre, och då pratar vi i princip elbilar. Det vi kan se är att vi har gått från världens mest bensinslukande bilpark till att utsläppen från nybilsförsäljningen har minskat rekordstort. Det är ett direkt resultat. Vi vill ta nästa steg och också bortom 2013 skattebefria biodrivmedel. samarbetar med ett parti vars tidigare språkrör sade att man skulle bredda skattebasen genom att inkludera biodrivmedel i skattebasen. sade att beskattning av biodrivmedel var en så kallad skatteintäktsskatt. Just skatteintäktsskatt är väl lite grann synen på ekonomiska styrmedel inom vänsteroppositionen man använder ekonomiska styrmedel för att dra in skatter, inte primärt för att styra miljömässigt. 97 Finansminister (): Låt mig börja med att tacka Ygeman för det vänliga omdömet om våra interpellationsdebatter här i kammaren. Jag måste naturligtvis säga att jag ser mycket fram emot att få möjligheten att fortsätta en lång serie av interpellationsdebatter. Jag har lärt mig oerhört mycket och är djupt tacksam för att jag, som har den mindre omfattande politiska erfarenheten, får den möjlighet att pröva argument som dessa interpellationsdebatter utgör. Det har varit en central del, tycker jag, i den lust man kan känna för det politiska arbetet. Jag ser alltså verkligen fram emot en lång serie interpellationsdebatter med Ygeman under nästa mandatperiod. När det gäller miljöbilspremien måste detta bedömas som en väldig framgång. Vi har alltså en 36-procentig miljöbilsandel. Om den statistik jag har framför mig är riktig ökade försäljningen av bilar som släpper ut högst per kilometer jämfört med . Bilar som släpper ut max per kilometer ökade . Det är naturligtvis väldigt glädjande att vi kan se att en utveckling har startats och drivs fram på detta sätt. Jag kan verkligen ge besked om synen på de olika idéer som framförts av bland annat näringsminister och andra representanter för Alliansen. Det är naturligtvis idéer vi välkomnar och som ska utvecklas gemensamt på det sätt vi alltid arbetar i Alliansen. Vad som sedan exakt ska bli den tekniska lösningen ska vi naturligtvis i god ordning förhandla oss fram till, men att vilja utveckla och förbättra vår miljöpolitik med morötter är någonting jag ser med glädje på. Detta är också ett påtagligt exempel på hur allianspolitiken ser ut när den fungerar som bäst. Vi styr mot mer av miljöbilar med skattelättnader, precis som vi styr mot fler i sysselsättning med jobbskatteavdrag. Det är på detta sätt vi också ska fortsätta med utvecklingen framåt, herr talman. 98 (): kan även sena debatter vara underhållande. och finansministern säger att de ärvde mest bensinslukande bilpark. av alliansregering har vi ta daa mest bensinslukande bilpark. Grattis, Alliansen! Det stämmer att vi har en stor miljöbilsandel, och det är något jag berömde i mitt förra inlägg. Något som tyvärr också är sant är att majoriteten av de miljöbilar vi har drivs med fossila drivmedel. De drivs med bensin och diesel. Det är därför CO2-skatten är så intressant. Det är därför skatteundantaget är så intressant. hänvisar till , som vill ta bort skatteundantaget. Snacka om att gå över ån för att hitta vatten! Det finns betydligt större allianspartier som förfäktar samma åsikt. Biltillverkare och konsumenter måste få besked om vad som är Alliansens förslag när det gäller drivmedel. Kommer det att bli någon skattebefrielse, som tydligen tycker, eller kommer den att avskaffas som andra allianspartier tycker? Kommer det att bli en stor ny miljöbilspremie, som föreslår i , eller kommer det inte att bli någon ny miljöbilspremie, som säger i sitt svar? Kommer bensinskattehöjningen att bli , som man kan läsa om man räknar baklänges i regeringens klimatproposition, för att klara de som är oredovisade, eller kommer den att bli , som arbetsgrupp föreslår? Det svaret är ni som vanligt skyldiga väljarna. 99 (): Jag tycker att det har varit en bra debatt. Vi kan se ett rätt tydligt resultat, och det är att miljöbilspremien som morot har varit väldigt verkningsfull för att styra om. Och faktum talar för sig självt, att andelen miljöbilar som rullar på våra vägar och andelen miljöbilar som säljs nya har slagit alla tidigare rekord. Vi har tolv gånger fler miljöbilar nu än vad vi hade när alliansregeringen tog över makten tolv gånger fler! Det här var inte Socialdemokraternas förslag, men det är bra att de vurmar för det. Miljöbilspremien har gått över i en femårig skattebefrielse för miljöbilar en naturlig övergång. Först breddar man marknaden, sedan skapar man någonting som är långsiktigt. Jag ser att nästa steg är att göra en ny miljöbils- eller grön bilpremie för extremt energisnåla bilar. Det ser jag som ett naturligt nästa steg just för att stärka marknaden och ytterligare minska utsläppen från nya bilar. Som pekar på har vi fortfarande en bensin- och dieselslukande bilpark totalt sett. Det tar tid att ställa om. Därför är det så viktigt att ställa om till det som är framtiden. Det som och övriga i vänsteroppositionen föreslår är en premie. Vi har gjort det lagligt att konvertera bilar till etanoldrift. vill man ha en premie för att behålla dessa bränsleslukande bilar. Det tror jag är en extremt dålig klimatpolitik, och det är framför allt en extremt dålig politik sett till hela världsekonomin. 100 Finansminister (): Jag delar slutsats, konklusionen och kärnan i hans inledning, att det blir bättre debatter när de pågått . Jag ser som en kärna i den här diskussionen att vi inte ska bekämpa bilar. Vi ska inte bekämpa bilföretag, och vi ska definitivt inte bekämpa de anställda i bilindustrin. Vi ska vara stolta över att är världsledande när det gäller bilar och lastbilar i många avseenden. Det vi ska bekämpa är utsläpp. Det måste vara kärnan i den politik vi för. Ju mer vi kan göra det med morötter det må sedan vara nya försök att hitta elbilspremier eller miljöbilspremier ultra är en diskussion som det är en fördel att föra framåt. Det som vi inte kan ha en samsyn om är att vi ska bestraffa bilindustrin och framför allt lastbilarna med kilometerskatter och annat som skulle få förödande konsekvenser för vår industriella bas. Ygeman nämner att det saknas i Alliansens politik. Vår egen bedömning är att vi når målen och att det ska stämmas av. Men saknas gör alltjämt de 6,9 miljoner tonnen, den miljon ton per invånare som De rödgröna inte har redovisat i sin politik, och det återstår att göra. Men det är detta vi ska fortsätta att debattera. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2009/10:463 om finanspolitiska åtgärder 101 Finansminister (): har frågat mig vilka finanspolitiska åtgärder jag ämnar vidta för att få bukt med den höga arbetslösheten. är nu på väg ur den värsta krisen . Det är ofrånkomligt att arbetslösheten ökar i ett exportberoende land som när den internationella konjunkturen försämras som . Arbetslösheten har dock inte ökat så mycket som många prognosmakare förutsåg och som man kunde förvänta sig utifrån historiska samband. Under 1990-talskrisen ökade arbetslösheten betydligt mer trots att bnp då inte föll lika mycket som under innevarande lågkonjunktur. En rad faktorer bidrar till att arbetslösheten inte har ökat så mycket som många förväntade sig. offentliga finanser har möjliggjort en expansiv finanspolitik och reformer som bidragit till en bättre fungerande arbetsmarknad. Regeringens politik innehåller starka inslag av incitament för att söka jobb aktivt, vilket ökar arbetskraftsutbudet. Jobbskatteavdraget och reformerna inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen har haft positiva effekter på arbetsmarknadens funktionssätt. Uppgången i arbetslösheten till följd av konjunkturnedgången får dock inte övergå i ett strukturellt problem. Centrala inslag i regeringens politik för full sysselsättning är att det ska löna sig att arbeta och att det ska bli enklare och billigare att anställa. måste situationen för de grupper som står långt från arbetsmarknaden stärkas så att de i ökad omfattning får jobb. Ungdomsarbetslösheten måste minska, integrationen förbättras och arbetsutbudet bland kvinnor och äldre öka. I vårpropositionen gjorde regeringen bedömningen att uppgången i arbetslösheten nu är över och att den kan förväntas falla under loppet av 2010. Den senaste tidens arbetsmarknadsstatistik talar för att denna bedömning var riktig. 102 BO (): Jag ska som seden bjuder börja med att tacka för svaret. är nu på väg ur den värsta krisen , säger . Ja, det är möjligt att det är så, men en hel del politiker och ekonomer menar att vi nu kanske står inför en ny svår kris. Nobelpristagaren är en av dem som befarar att det kan vara där vi befinner oss. I så fall är utgångsläge när vi går in i en ny krisfas eller ny kris, vilket man nu väljer att kalla det, att vi har en arbetslöshet som ligger . Man kan inte tycka att det är ett bra utgångsläge. Uppgången i arbetslöshet till följd av konjunkturnedgången får dock inte övergå i ett strukturellt problem, säger . Men har 9 procents arbetslöshet. Det är massarbetslöshet. Med en arbetslöshet på har man redan lagt grunden för strukturella problem. Allt fler, hävdar jag, kommer att fastna i långtidsarbetslöshet med stora svårigheter att ta sig ur den och tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. Många av dem kommer att vara ungdomar. Och, , när konjunkturen ändå vänder, även om vi nu får uppleva en ny fas i krisen, kommer detta att ha lett till en inflation och en ännu högre arbetslöshetsnivå . Det kallar jag ett strukturellt problem, och det beror i grunden på att den aktiva arbetsmarknadspolitiken har monterats ned. Jag har hört, när jag har suttit och lyssnat här , hur ideligen försöker kalla den politik han själv bedriver för en aktiv arbetsmarknadspolitik. Jag återkommer gärna till det, så ska vi försöka definiera vad en aktiv arbetsmarknadspolitik är. Men det och regeringen sysslar med är, vill jag påstå, en låglönepolitik, en lönesänkningspolitik, en privatiseringspolitik. Det är inte en sysselsättningspolitik och ingen aktiv arbetsmarknadspolitik, utan en passiv arbetsmarknadspolitik där man försöker få folk att söka jobb allt flitigare, att bjuda ut sig allt billigare och söka de jobb som inte finns ännu ivrigare än vad man gjorde tidigare. Det är den passiva arbetsmarknadspolitik som erbjuder. Aktiv arbetsmarknadspolitik, , är i grunden någonting helt annat. Det är trygghet i omställningar, det är hög kvalitet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och det är framför allt att det finns jobb att ta för dem som söker jobben. Det är inte särskilt framgångsrikt om man får människor som är arbetslösa att bjuda ut sig billigare och att söka jobben allt flitigare om det inte finns några jobb att få. Det är passiv arbetsmarknadspolitik. Det är inte aktiv arbetsmarknadspolitik. Jag lyssnade på debatten tidigare . Det är ganska sent , så det vi nu diskuterar har diskuterats på olika sätt under eftermiddagens lopp. Jag hörde tidigare hur retoriskt frågade ut i den här lokalen: Tänk om problem beror på att man har haft av labourstyre? Han ville göra gällande att det är socialdemokratin som är problemet. Vi kan gärna föra en interpellationsdebatt framöver om . Men handlar det om . Jag kan möjligen ha fel, men jag har snabbt räknat ut att vi i har haft socialdemokratiskt styre under av 78 . De korta borgerliga perioderna är inga lysande exempel på hur ekonomisk politik ska bedrivas. Jag kan bara hänvisa till den förra. har fortfarande, efter dessa av socialdemokratiskt styre, bra renommé när det gäller statsfinanser. är en välfärdsstat som fortfarande kan kallas för välfärdsstat. Frågan är bara hur länge vi har det med den politik som regeringen nu bedriver. Låt oss diskutera , och inte ! 103 Finansminister (): Låt mig försöka beskriva varför jag tror att och den svenska modellen har klarat sig bättre nu än vad den gjorde på 70-, när det gäller att hantera kriser. Låt mig beskriva varför vi nu har undvikit massiv försämring av offentliga finanser, massiv spekulation mot svensk valuta och räntor och en osäkerhet om politiken som gjorde att den under både inte fick de effekter man hade önskat sig. Det första vi har gjort är att vi nu har kunnat föra en aktiv konjunkturpolitik utan att tappa greppet eller trovärdigheten. Vi har 90 miljarder i konjunkturstimulanser i de olika paket vi har lagt fram i diskretionära åtgärder. Det för oss tillsammans med och i redovisningar till toppen av dem som har vidtagit aktiva åtgärder, ovanpå att vi också i dessa länder har starka automatiska stabilisatorer. Det grundläggande skälet till att det har gått den här gången är naturligtvis att skuldnivån och överskotten var bättre i utgångsläget. Det är av helt avgörande betydelse för att ett land ska kunna föra en aktiv konjunkturpolitik. Det är bara utifrån ett styrkeläge och bara utifrån ordning och reda i offentliga finanser som en aktiv konjunkturpolitik kan fungera. Det andra är att vi i den aktiva konjunkturpolitiken också har lagt oss vinn om att lära oss av de historiska erfarenheterna. Vi vet att generella efterfrågestimulanser äts upp av import, sparande och misstro på marknaderna. Det är därför vi har lagt tyngdpunkten på tillfälliga kommunstöd med 17 miljarder. Det är en kärnpunkt i de åtgärder vi har vidtagit. Vi har särskilt lagt resurser på infrastruktur och sådant som går till den inhemska byggsektorn med relativt lågt importinnehåll och anständigt högt arbetskraftsutnyttjande. Detta är åtgärder som innebär mindre risker att effekten simmar i väg över gränserna i termer av import och annat. Vi har därtill inte begått 70-, misstag att öppna hål i arbetslinjen. Tvärtom har vi förstärkt arbetslinjen. Det har naturligtvis gjort att vi inte har tappat så mycket arbetskraft som vi gjorde under den stora 90-talskrisen då 500 000 människor lämnade arbetsmarknaden. Detta är ett delvis annorlunda sätt att bedriva konjunkturpolitik på utifrån överskott, inriktat på inhemsk efterfrågan och med upprätthållande av arbetslinjen. Då tror jag att den aktiva keynesianska konjunkturpolitiken fungerar. Inom ramen för en flexibel arbetsmarknad och starka offentliga finanser fungerar den aktiva stabiliseringspolitiken. Det är därför det är så viktigt att vi har en annan lönebildning med ansvarsfulla parter inom strama ramar jämfört med hur det var . Det är därför det här med offentliga finanser blir så viktigt. När och andra jämför har och de andra nordiska länderna fört en större andel aktiva åtgärder. Det är mer av sökstöd, mer av utbildning, mer av lyftaktiviteter och mer av lönesubventioner i de andra nordiska länderna och i än i de kontinentaleuropeiska. Ja, jag tror att den aktiveringspolitiken, vår arbetsförmedling och de aktiva åtgärderna bidrar till att svensk arbetsmarknad fungerar lite bättre än andra länders. Vi kan fortsätta att diskutera. Men är ändå inte det faktum att nu har den värsta krisen sedan depressionen bakom sig och 75 000 personer fler i sysselsättning än 2006 ett uttryck för att den moderniserade svenska modellen med en aktiv stabiliseringspolitik inom strikta ramar fungerar bättre än det vi upplevde ? Är detta inte den lärdom vi ska dra? Är det inte detta som vi ska tänka på när vi funderar på politik ? 104 BO (): Jag ska börja med att ge rätt på en punkt. Den är ganska självklar. Förutsättningen för att man ska kunna bedriva en aktiv finanspolitik är att man har ett starkt utgångsläge. Så långt är vi överens. Sedan ska jag berätta vad vi inte är överens om. Först och främst beror det starka utgångsläget i grunden på att den borgerliga regeringen ärvde detta starka utgångsläge. Det tyckte jag att faktiskt erkände. Den ärvde alltså utomordentliga statsfinanser som den tidigare socialdemokratiska regeringen lämnade efter sig efter det att den hade röjt upp efter den förra borgerliga regeringen . Efter det att vi nu har varit överens om detta med starka finanser ska jag övergå till varför jag tror att den borgerliga politiken ändå är ett fatalt misslyckande. Det finns två punkter. I grunden tror jag att det beror på att man redan hade bestämt sig för vilken politik man skulle bedriva innan den stora finanskrisen slog till och innan klimatfrågan lyftes upp inte bara som en stor fråga utan som en överskuggande politisk utmaning för politiken. , det så kallade nya , hade redan tidigare bestämt sig för vilken politik man skulle bedriva, och så gjorde man det. Den politiken vilar i huvudsak på två ben. Det första är att man slog till direkt mot a-kassan, sjukförsäkringarna och fackföreningsrörelsen. Och varför var det så dåligt och så illa tänkt?