prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — Det är ett felaktigt och överdrivet påstående, och det vet mycket väl om. 143 HANS () replik: Jag ställde två konkreta frågor till . Jag fick inte svar på någon av dem, så jag upprepar dem igen. Först och främst: Är och nöjda med den utveckling som varit när det gäller svensk krigsmateriel under den gångna fyra åren när de varit ansvariga i regeringsställning? Den andra frågan gäller att väljer att rösta emot en lång rad förslag som man egentligen stöder. Jag måste ändå reagera när här säger att är för en restriktiv vapenhandel. har i regeringsställning varit med om att sätta nytt svenskt rekord i vapenhandel. Aldrig förr har vapenhandeln i varit så hög som den är . Här försöker man blanda bort korten och säga att vapen och krigsmateriel inte är samma sak. Det finns saker som ligger under begreppet krigsmateriel. Det är helt sant, . Men man måste fortfarande se att inom vapenhandeln som ökat så kraftigt under den borgerliga regeringen finns också konkreta vapen. Det är vapen som kan användas i strid, för att förtrycka befolkningen eller användas i väpnade konflikter. Försök inte att låtsas i den här debatten att svensk vapenexport handlar om att vi bara ska exportera minröjningsutrustning eller olika typer av utrustning som man använder vid humanitära katastrofer eller för att bekämpa trafficking. Visst finns det också där. Men inom ramen för den vapenhandel som har slagit svenskt rekord under tid vid makten finns också en lång rad olika typer av krigsmaterielutrustning som kan användas i strid i länder för att förtrycka sin egen befolkning. Jag ställde två frågor och har upprepat dem. Jag hoppas att jag får svar på mina två frågor av . 144 () replik: Man kan fundera på vem det är som blandar bort korten. Jag tror att de åhörare som hör detta har förståelse för hur det är. Vi talar från regeringens och den borgerliga majoritetens sida om krigsmateriel i ett vidare begrepp än vad över huvud taget kan föreställa sig i sin värld. Han ser bara k-pistar och kanske också lite annat, men vi ser det på ett helt annat sätt. Jag tror att det är väldigt viktigt att inte föra svenska folket bakom ljuset, som ändå gör. Jag tycker att det ska finnas en moralisk skyldighet att också kunna se vad exporten handlar om. Det kan vi tydligt göra i den skrivelse som vi debatterar. Det är oerhört viktigt att vi inte ser en fara i detta och målar upp det som att skulle vara en krigsnation av stora mått. är inte det. Vi är ett fredsälskande folk, och vi finns där för att också bevara freden med de medel som vi har. Jag vill också uttrycka att det i den borgerliga majoriteten finns en stor enighet. Det har vi uttryckt tidigare. Er reservation andas mycket av socialdemokrati. Det finns inga större skillnader mellan oss. Nej, skillnaden ligger i , för stod här uppe och sade att han ville ha en värld utan vapen. Varför ska ni ha en exportlagstiftning om vapen när ni inte ens vill ha vapen? Samma sak gäller faktiskt . 145 Statsrådet (): är ett föregångsland inom många områden. Det gäller även arbetet med frågor som rör exportkontroll och icke-spridning. tror jag att vi tenderar att ta vissa saker för givna. Vi glömmer bort hur snabbt utvecklingen har gått och hur väl vi ofta står oss i en internationell jämförelse. Dagens debatt i kammaren är ett exempel på just detta. fyller den skrivelse vars innehåll vi är här för att diskutera . Ända har den , oavsett politisk färg, på ett öppet sätt redovisat det gångna årets aktiviteter på exportkontrollområdet. Det här är viktigt, inte minst eftersom en större öppenhet och en mer välunderbyggd debatt bidrar till en bättre förankring och ett större förtroende för det sätt på vilket vi valt att arbeta med de här viktiga frågorna. Under den nuvarande mandatperioden har just transparensen, öppenheten och överskådligheten dessutom ökat påtagligt. Informationen som redovisas för är mer specificerad och behandlar ett antal områden mer ingående. När det gäller försvarsmateriel omfattar den numera även leasing och upplåtelsen av tillverkningsrätter utanför . Den speglar också på ett utförligare sätt kontrollen av produkter med dubbla användningsområden. Vi kan ha olika uppfattningar om vissa nog så viktiga inslag inom exportkontrollen i , men för en utomstående betraktare måste det ändå vara påtagligt att det finns, och länge har funnits, en bred enighet kring de stora och viktiga dragen. Det finns en bred samstämmighet, inte bara kring betydelsen av transparens och öppenhet, utan även när det gäller vikten av en restriktiv och ansvarsfull tillståndsprövning, en prövning som tar sin utgångspunkt i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Respekten för de mänskliga rättigheterna är ett centralt villkor för export. Tillstånd bör inte ges för utförsel av krigsmateriel till stater där det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter eller där det råder väpnad konflikt. Det här är och ska vara centrala element som vägs in i tillståndsprövningen. En annan faktor att beakta är om den hållbara utvecklingen i ett mottagarland riskerar att allvarligt hindras, och i tillståndsprövningen ska alla betydelsefulla omständigheter vägas in i en helhetsbedömning. Då olika faktorer ska vägas samman kan vissa saker tala för att en viss export ska tillåtas och andra emot. Därför är det bra att vi har utformat vårt system på det sätt som vi har gjort med den självständiga myndigheten , , som fått till uppgift att utifrån vår lagstiftning, våra riktlinjer och EU:s gemensamma ståndpunkt svara för tillståndsprövningen och de enskilda besluten. Möjligheten för ISP att rådgöra med , där samtliga i representerade partier finns med, är ytterligare en styrka i vårt system. Det bidrar till den parlamentariska förankringen och innebär en insyn i tillståndsprövningen som få andra länder kan mäta sig med. Slutligen vill jag även nämna att vi dessutom valt att dela upp regeringens ansvar mellan statsråden. Som ni vet ansvarar jag själv för lagstiftningen och myndigheten , medan utrikesministern ansvarar för enskilda ärenden som överlämnas till regeringen för prövning. För sedan presenterades en undersökning som visade på ett förhållandevis starkt motstånd mot att exporterar försvarsmateriel. kom å andra sidan en annan undersökning som visade på ett starkt stöd för att även ska ha en stark försvarsindustri. Hur kan det vara möjligt att vi inom en så fått se så fundamentalt olika resultat? Kanske är det så att skillnaden mellan de bägge undersökningarna ligger i hur frågorna ställts, i vilket sammanhang och med hjälp av vilket ordval. Min slutsats är att vi som tror att det finns ett stort värde i att även har en framgångsrik och teknikdrivande försvarsindustri måste bli ännu bättre på att teckna en fullständig och korrekt bild av verkligheten. Vi måste berätta att valt att tillåta export av försvarsmateriel mot bakgrund av att det stärker långsiktiga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen, att vi gjort det därför att det gör mer intressant och kapabelt att delta i internationella samarbeten som det bidrar till att vi kan upprätthålla en tekniknivå som är internationellt konkurrenskraftig. Sedan har vi det där med ordval. Vår lagstiftning använder ett lite ålderdomligt språk och talar om krigsmateriel även när vi menar skyddande fordon, radarutrustningar och simulatorer. Det kan tyckas som en bagatell, men jag tror inte att det är någonting som ska förringas i sammanhanget. Vi har en uppdelning mellan krigsmateriel för strid det är alltså de produkter som de flesta av oss vanligtvis tänker på som just vapen, det vill säga produkter med förstörelsebringande verkan och övrig krigsmateriel, produkter som exporterades som normala civila handelsvaror, exempelvis skyddsmateriel och övningsutrustning. Det är lätt, näst intill tacksamt för vissa, framstår det som ibland, att hemfalla till förenklingar och snäva resonemang där en mindre del av helheten tas till intäkt för att hela systemet är fel. Debatten om exporten av försvarsmateriel bär ibland den prägeln. Tanken på en värld utan brott, krig, konflikter och övergrepp må vara nog så lockande och värd att sträva efter, men den visionen speglas inte i den verklighet vi lever i. Lika lite som vi bör kapitulera inför brottsligheten och lägga ned polisen bör vi därför foga oss i förekomsten av pirater, terrorister och förtryck, tycker jag. Vi behöver bra verktyg för att kunna möta dessa hot. Inom den överskådliga framtiden kommer försvarsmateriel därför att behövas. kan det framstå som i alla fall är det inte en helt ovanlig bild i medierna att export av försvarsmateriel primärt går till omdiskuterade länder. Så är det inte. Årets exportstatistik talar ett väldigt tydligt språk. En överväldigande del av exporten, runt två tredjedelar, gick 2009, precis som , till EU:s medlemsstater, till och till samt till ett begränsat antal väletablerade samarbetsländer som , , , och . Vi kan titta på exporten av krigsmateriel för strid, de produkter som de flesta av oss tänker på när vi pratar om vapen. Den gick nästan helt uteslutande till dessa länder. rör det sig om. av exporten gick till höginkomstländer, resten till medelinkomstländer. Ingen export skedde till det som betecknar som låginkomstländer. Företagen i försvars- och säkerhetsbranschen har omkring 30 000 anställda. Om man inräknar underleverantörer handlar det uppskattningsvis om ca 100 000 anställda som i olika omfattning är engagerade i försvars- och säkerhetsbranschen. Försvarsindustrin är också viktig för civil teknisk utveckling. Några exempel på civila tillämpningar som följt av ursprungligen militär teknik kan nämnas: den breda flygkompetens som tillvaratagits för utveckling av civila flygplan radarteknik som legat till grund för utvecklingen av den nya telekommunikationstekniken biltullssystem baserat på svensk teknik. Att jag beskriver som ett föregångsland betyder inte att jag inte ser utrymme för förbättringar. Ett av de mest effektiva sätten att bidra till sådana är genom ett starkt internationellt engagemang. För även om vi bör sträva efter att bli ännu bättre här hemma är det antagligen genom att påverka andra länder med en helt annan syn på exportkontroll och icke-spridning som vi kan göra den största skillnaden. Därför är det arbete som bedrivs inom EU, inom FN och inom de olika exportkontrollregimerna så viktigt och så prioriterat för regeringen. Det är därför som vi har lagt så stor kraft på att vara pådrivande i den FN-process som pågår med målsättningen att nå fram till en internationell uppgörelse om ett globalt folkrättsligt bindande vapenhandelsfördrag, ett . Här har vi också gjort tydliga framsteg , vilket är mycket glädjande. Även inom EU pågår ständiga ansträngningar för att förbättra exportkontrollen, inte minst som ett verktyg för att förhindra spridning av massförstörelsevapen. Det här har utmynnat i en proposition om förstärkning av lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden. Regeringen välkomnar givetvis att även EU:s uppförandekod om vapenexport kunde antas som gemensam ståndpunkt . Den gemensamma ståndpunkten ger medlemsländerna förutsättningar för mer likartad tillämpning av den nationella lagstiftningen på området. Inom ramarna för EU-samarbetet bedriver vi även en uppsökande verksamhet, så kallad outreach för att i samarbete med andra länder bistå dem med att etablera noggrann exportkontroll. har varit väldigt aktivt i det här arbetet, inte minst under vårt ordförandeskap . Det är i det här sammanhanget viktigt att skilja mellan å ena sidan illegal eller okontrollerad överföring av vapen och å andra sidan legitim handel. Alla stater har rätt till självförsvar. Det slås bland annat fast i . Möjligheten att delta i fredsbevarande operation och ansvaret för att värna sitt territorium och sitt luftrum från pirater, terrorister och andra kränkningar är även det viktigt. Mot bakgrund av vår restriktiva och ansvarsfulla exportkontroll är det glädjande att det går bra för en så kunskapsintensiv och forskningsinriktad bransch som säkerhets- och försvarsindustrin. Det bidrar både till svenska arbetstillfällen och till säkerhet och stabilitet här hemma såväl som på många håll runt om i världen. Det är något som vi bör vara stolta över, precis som det system vi tillsammans byggt upp för kontroll och tillståndsgivning och det arbete vi nu utför för att hindra spridning av massförstörelsevapen. 146 () replik: 2005 presenterade den så kallade sitt slutbetänkande. har ungefär gått. Min fråga till statsrådet är: Varför har den här nuvarande borgerliga regeringen inte presenterat något förslag till en ny, samlad lagstiftning för både import och export av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden? 147 Statsrådet () replik: Först och främst vill jag nämna att när det gäller hade Socialdemokraterna på sig att modernisera denna lagstiftning och misslyckades. fanns det i alla fall en färdig utredning, , som också i stort sett adresserade samtliga de saker som har tagits upp här och som De rödgröna vill att en ny utredning ska titta på. Därtill är det här frågeområdet väldigt komplext, och det sker mycket . Vi har inte obegränsade personalresurser. Vi har haft ett EU-ordförandeskap, och vi har valt att lägga den största energin på det. Internationellt är det många andra processer som griper in i den här Krutmaterien. Vi har också sett att som vi arbetar med de svåra frågor som utredningen har tagit upp där vi bland annat har lagt fram ett nytt avgiftssystem har det hänt väldigt mycket inom EU och inom FN. Jag syftar främst på ICT-direktivet och FN-förhandlingarna som jag nämnde och som ska inleda . Det är också någon av de delfrågor som tog upp. Men det handlar också om reglering av tekniskt bistånd på försvarsmaterielområdet, och det handlar om importreglering. Jag kommer fortsatt att titta närmare på detta, men jag vill också poängtera att vi har en väl fungerande lagstiftning . Men naturligtvis behöver den anpassas i takt med tiden tillsammans med EU och FN. 148 () replik: pekar på det som håller på att hända just nu i omvärlden, den värld vi är en del av, med en lång rad mestadels positiva processer. Jag tror att det skulle vara värdefullt för den , alldeles oavsett vad den har för politisk sammansättning, om vi hade haft en ny lagstiftning på plats och framför allt, vilket hade föregått en sådan lagstiftning, en bred parlamentarisk diskussion och ett arbete med att ta fram en lagstiftning. Det skulle naturligtvis vara fruktbart och en viktig inspirationskälla för vilken regering som helst i det här landet till hur man ska agera i de här internationella arbetena som pågår. Därför är det lite tråkigt, kan jag tycka, att regeringen har känt sig tvungen att prioritera andra saker. Det är så jag tolkar statsrådet här när hon pekar på EU-ordförandeskap och andra naturligtvis viktiga åtaganden under den här mandatperioden. Som statsrådet säger kom man inte till alldeles tomt bord när man tog över i septemberoktober 2006. socialdemokratiskt arbete fanns sedan innan, vilket statsrådet pekade på, liksom som hade legat klar . Borde man ändå inte ha prioriterat detta och framför allt klarat av att lägga fram en ny krigsmateriellagstiftning under de här fyra åren? 149 Statsrådet () replik: Delar har vi, precis som jag tog upp här, förändrat, också med nytt avgiftssystem för ISP. har det också hänt mycket inom EU och inom FN, och det är naturligtvis också lagstiftning som anpassar sig till. Jag tänkte gå in lite grann på det som sade i sin första replik och som jag inte hann besvara då. Frågan handlade ju också om import. Försvarsmaktens import har inte bedömts kräva tillstånd från annan svensk myndighet. När det gäller privatpersoner som importerar skjutvapen regleras detta i vapenlagen. kom fram till att privatimport av annan krigsmateriel än handeldvapen då inte utgjorde något större samhällsproblem men konstaterade också att det kunde finnas anledning att genom reglering begränsa denna och se till att tillstånd bara lämnas till seriösa företag och personer. Frågan om en bredare importreglering kommer också sannolikt att aktualiseras i förhandlingarna om ett internationellt vapenhandelsfördrag, . Det är alltså möjligt att vi får anledning att återkomma till den, men vilken omfattning som en eventuell importreglering i så fall ska ha är något som kommer att studeras och beredas noggrant, därför att det här är väldigt viktiga frågor. Jag vill återigen säga att jag är väldigt glad över att vi har haft en bred samsyn och en lagstiftning som fungerar väl . 150 HANS () replik: Inledningsvis vill jag tacka handelsminister för att hon kommer till den här debatten. Jag uppskattar det, måste jag erkänna. Sedan måste jag säga att när man lyssnar på blir det tydligt att skillnaden i den här kammaren inte bara handlar om politik utan också om hur man beskriver verkligheten. När jag lyssnar på imponeras jag av nyspråket som används. Jag tror att Storebror i 1984 också hade imponerats. På samma sätt som han beskrev fred som krig och så vidare säger här att är ett föregångsland när det gäller krigsmaterielexport. Visst är vi det! Vi är en av världens tio största exportörer . Om man räknar krigsmaterielexport per capita är vi en av de absolut största exportörerna. säger att av den svenska krigsmaterielexporten går till hög- och medelinkomsttagarländer, och bilden målas upp att exporten nästan uteslutande går till . Men tittar man i den skrivelse som regeringen nu har levererat ser man att den tredje största mottagaren av svensk krigsmateriel är . Jag skulle inte beskriva som en västlig demokrati eller för den delen ett höginkomsttagarland. Sedan säger , och jag tycker att det här nästan tar priset när det gäller nyspråk, att vi ska exportera vapen för att bekämpa förtryck. Vi ska bekämpa förtryck genom svensk vapenexport. ser vi i den skrivelse som regeringen lämnat på vårt bord att man just exporterar till en lång rad stater som måste beskrivas som just förtryckarstater. Det är länder som , , , , som jag nämnde tidigare, , , , och . , handelsminister i , sade också att hon kände stolthet över denna vapenexport. Jag måste fråga om det bara var tungan som slant eller om det verkligen är så. Känner handelsminister verkligen stolthet över svensk vapenexport till länder som , , , , , , och ? 151 Statsrådet () replik: Det är glädjande att höra att tycker att det är trevligt att jag är här . Jag hade tyvärr inte möjlighet till det , för jag var bortrest då. Det stämmer att vår vapenexport har ökat. Jag vill ändå säga att jag mot bakgrund av den strikta exportkontroll som vi har välkomnar en ökande export. Vi visar att det går att kombinera en ansvarsfull exportkontroll med en framgångsrik försvarsindustri. Det är högteknologiska system som svarar för allt större del av den här exporten. Det befäster också den svenska försvarsindustrins ställning som en attraktiv partner i internationella sammanhang. Jag vill också säga att försvarsindustrin är viktig för civil teknisk utveckling. Jag gav också några exempel på det i mitt anförande. Det är så att den teknik som ursprungligen har varit militär på väldigt många sätt har visat sig användbar också för civila tillämpningar. Ett väldigt tydligt exempel är just telekommunikationstekniken. En ökning med kan knappast beskrivas som dramatisk. Det hör till bilden att försvarsexporten inte på samma sätt som den övriga exporten är konjunkturkänslig, som vi såg under finanskrisen då vår övriga export gick ned drastiskt. Just när det gäller försvarsexporten handlar det också om mycket mer långsiktiga åtaganden. Den har därav inte påverkats lika mycket av nedgången i världsekonomin. Krigsmaterielexportens andel av totala export ökade 2009 från till . 152 HANS () replik: Jag tror att om handelsminister hade läst hela den rödgröna överenskommelse som vi presenterade i när det gäller vapenexport men också försvars- och säkerhetspolitik hade hon märkt att vi är väldigt tydliga från De rödgröna med att vi också tycker att det är viktigt att vi har en svensk försvarsindustri. Jag har besökt flera av de här industrierna, bland annat i , och tittat på deras verksamhet. Jag har mycket svårt att se hur de företag som vi har i skulle vara beroende av export till länder som , , , , , och för att kunna producera krigsmateriel och försvarsindustriprodukter till den svenska marknaden, det svenska försvaret. Däremot ser jag ju att exporten till och de andra länderna skadar vår utrikespolitiska trovärdighet. Hur ska chef med trovärdighet kunna prata om fred, nedrustning, folkrätt och demokrati som han och den borgerliga regeringen är med och beväpnar några av vår tids värsta förtryckarregimer? I början av den här mandatperioden brukade arbetsmarknadsminister från den här talarstolen säga att gör man som man har gjort så blir det som det blev. Det tycker jag är en ganska god beskrivning av den förda politiken när det gäller krigsmaterielexport. Man har passivt bevittnat hur en omodern och föråldrad lagstiftning har kunnat urholkas och omtolkas. Och vi har sett resultatet. På hela den här mandatperioden har vapenexporten ökat . Jag tycker att det är en dramatisk siffra. Aldrig någonsin i svensk historia har någon regering exporterat så mycket vapen som har lyckats med vid makten. Vi har från De rödgrönas sida lämnat ett tydligt besked, inte bara i den här kammaren utan också till svenska folket. Jag tycker att det är viktigt, för valet handlar också om vilken politik för krigsmaterielexport vi ska ha. Vårt besked har varit tydligt. Vi kommer att ta fram en ny utredning för att nästa mandatperiod presentera en ny lagstiftning. Vad är den borgerliga regeringens besked till väljarna inför nästa mandatperiod? 153 Statsrådet () replik: Det var väldigt många frågor från så jag försöker att besvara dem generellt. Hur ser det ut när vi exporterar till den typ av länder som räknade upp väldigt många av? Det är återigen så att i varje enskilt fall gör en omfattande prövning av alla relevanta faktorer, svensk lagstiftning, gällande riktlinjer och EU:s uppförandekod. Jag tycker själv inte heller att vi ska sälja allt till alla. Vi ska vara restriktiva, vilket jag också anser att vi är. Men vi måste också se att det i praktiken är ganska stor skillnad mellan att sälja radarsystem, simulatorer och lastbilar å ena sidan och pansarbrytande skott och kanoner å andra sidan. Jag tycker att det är bra att vi har en lagstiftning som också gör det möjligt att väga in den typen av faktorer. Det är ingen slump att så mycket som av exporten av det som många antagligen tänker på som krigsmateriel också går till traditionella samarbetsländer. Beträffande de största köparländerna i , det vill säga , och , handlar det till stor del om följdleveranser av tidigare beställt materiel. Det är också så att ISP har väldigt små möjligheter att stoppa försäljning av till exempel reservdelar och tillbehör till redan exporterade system. Givet att det inte finns några direkt hindrande skäl, och det vet både och jag att det handlar om sanktioner, är lagstiftningen väldigt tydlig med att detta ska tillåtas. Naturligtvis beror det på att man också vill kunna se att är en stabil och pålitlig partner, någonting som är av stor strategisk vikt. Just när det gäller ligger inte ansvaret för enskilda ärenden på mitt bord, men jag kan ändå konstatera att några nya affärer med landet inte har beviljats men att vi uppfyller tidigare ingångna avtal. 154 () replik: När man lyssnar på handelsministern låter det nästan som om den svenska vapenexporten inte består av vapen i någon större utsträckning. Handelsministern sade bland annat att majoriteten av vår vapenexport är övrig krigsmateriel. Enligt mina anteckningar inför den här debatten är av den svenska vapenexporten krigsmateriel för strid, det vill säga en majoritet. Handelsministern sade också att vi inte exporterar krigsmateriel till låginkomstländer. Hon var noga med att skjuta in den lilla bisatsen enligt definition.