prot · GX0980 · 2010-03-02 00:00:00 — Jag skulle ändå vilja att justitieministern svarade lite mer konkret. I svaret tar justitieministern upp förhandlingarna om ett förbättrat europeiskt patentsystem och just en enhetlig europeisk patentdomstol. Vi är helt överens om att en sådan behövs. Det finns stora förhoppningar om att den ska bidra till minskade kostnader, men just vad kostnaderna för ett europeiskt patent blir i slutändan har vi inte sett. Det pågår fortfarande diskussioner om vad det kommer att sluta på. Jag har en följdfråga också till . Hur driver regeringen frågan om hemvisten för en enhetlig europeisk patentdomstol? Det skulle faktiskt kunna vara så att skulle kunna vara en bra hemvist för en sådan domstol. Jag skulle tycka att det vore alldeles utmärkt om den drev den frågan. Enligt svaret på min sista fråga, avser justitieministern att ta initiativ till en översyn av reglerna för nationella patentansökningar när det gäller ansökan på annat språk än svenska? har påbörjat ett arbete för att se över detta. Då skulle jag gärna vilja veta när man gjorde det, för i går när jag besökte var det i alla fall inte känt där. Så sent som i går uttryckte man fortfarande förhoppningar om att det här skulle kunna vara någonting som regeringen skulle kunna ta tag i. När påbörjades det här arbetet, ? Det skulle jag vilja få lite svar på. 10 (m): Jag tror att jag har förstått frågorna. Jag ska försöka besvara dem lite tydligare. När det först och främst gäller frågan om snabbare hantering av olika ärenden är det ju så att den här målutredningen har det som en tråd i sitt uppdrag att se på berättigade krav på särskild snabbhet eller särskilda kunskaper. I det sammanhanget får man titta på olika förslag. Man har också ganska vida ramar när det gäller att lämna förslag. Däremot är vi tveksamma till specialdomstolar och har den grundinställningen från regeringens sida att specialdomstolar utanför de bägge domstolsslagen är någonting man ska undvika. I stället kan vi tänka oss lösningar inom ramen för de domstolar som finns. koncentrerar man den här typen av mål till någon tingsrätt och tar in specialkompetens. Det kan vara en lösning. Det här är ju någonting som utredningen kan arbeta med. Uppdraget ska, efter förlängning, vara klart är det sagt. Den andra frågan som ställde var hur driver frågan om hemvist för en europeisk patentdomstol. Jag vill gärna vara riktigt ärlig och säga att så knölig som den här frågan har varit under ordförandeskapet och så många intressen som har funnits har vi nog inte ägnat mycket tid åt att diskutera var domstolen ska förläggas. Det har funnits väldigt många olika synpunkter på hur en sådan här domstol ska vara och hur den ska se ut. Vi börjar väl komma någonstans där det så att säga är dags att fundera över var det är lämpligt. Jag tror att möjligheten att åstadkomma en lösning om vi skulle ha fikat efter att dra den till hade varit lite mindre så vi har inte lagt mycket energi på den saken under ordförandeskapet. Det tror jag var en klok prioritering. När det sedan gäller frågan om ansökningar på ett annat språk har PRV lyft fram möjligheten att göra en svensk ansökan på engelska till exempel, för det är väl det som det handlar om. Den frågan ligger primärt på . Jag vet inte exakt när den restes, men jag har informationen att man arbetar med den frågan. Den är inte helt lätt av det enkla skälet att det inte bara handlar om språket utan man kommer i clinch med den svenska offentlighetsprincipen och med den svenska språklagen. Det har komplicerat arbetet med just den här frågan. Det kan jag förstå, för både språklagen och offentlighetsprincipen är viktiga för svenska myndigheter. Ska man pröva enligt svenska regler med mera på ett annat språk får vi en massa juridiska komplikationer. Det kan göra att frågan är lite knepig, men jag vet som sagt inte exakt när den började beredas. Den finns i vart fall under beredning och jag ska ta reda på svaret när jag får möjlighet. 11 (): Frågan ligger alltså hos . Då får vi försöka höra med henne när man har påbörjat arbetet, för det är fortfarande inte känt hos den myndighet som hanterar frågan och tog upp den med mig så sent som i går. Jag förstår också att det är en demokratifråga. Det är klart att den som eventuellt ska kunna hävda sitt eget patent gentemot ett nytt patent och hävda att det är ett intrång på ett redan givet patent ska kunna se och läsa handlingarna på sitt eget språk. Det är klart att man måste kunna göra det på svenska om man är svensk medborgare. Frågan är inte helt enkel, men det handlar naturligtvis om att hitta möjligheter. Jag förstår att frågan om en Europadomstol och ett Europapatent har hanterats . Det är inte bara den här regeringen som har drivit frågan utan även den tidigare socialdemokratiska regeringen jobbade med den. Man har inte drivit frågan om att domstolen ska komma till , men när inte är ordförande längre kan det kanske leda till en lösning att faktiskt lyfta fram den. Just när det hänger på språkfrågan kanske som tidigare neutralt land skulle kunna vara en lämplig hemvist för en ny europeisk domstol. Jag tror i alla fall att det är bra att regeringen tar med den frågan. Jag kanske formulerade den här interpellationen lite slarvigt. Jag skrev specialdomstol, men jag menar naturligtvis precis det som justitieministern säger, herr talman, att det handlar om att en domstol inom rättsväsendet ska få det utpekade ansvaret, precis som man sade när det gäller till exempel frågor inom Ipredlagen. Då pekade man ut som lämplig att hantera de frågorna. Jag tycker att det är viktigt, om man nu ser att vissa tingsrätter har väldigt få fall , att man säger att det är en viss tingsrätt som ska ha de här målen för att det ska kunna vara en rättssäker prövning. Jag tog också upp frågan om den kritik som finns mot Europapatentkontoret, att man där har blivit hårdare och att det också finns en praxisskrivning. Den frågan förstår jag att justitieministern inte kan uttala sig om, men jag tycker i alla fall att det är viktigt att man tar med sig den i det fortsatta arbetet med patent eftersom den uppenbarligen påverkar hur nya patent ska skrivas och ansökas om. Någon ytterligare kommentar från justitieministern kan jag kanske få. 12 (m): Först vill jag bara för att reda ut detta säga att det ju är så att domstolsprövningen av patentmål i är koncentrerad till i första instans och i andra instans. Sista instans är då . Man tar in tekniska experter därför att tvister i de här frågorna kan vara väldigt tekniska till sin art. Det är väl så man såvitt jag kan se måste jobba också med andra typer av patentmål framöver, till exempel inom immaterialrätten. Det är inte vad vi kallar specialdomstolar. Men vi är då överens om att man behöver ha den tekniska kompetensen och fokusera mer på vissa frågor på ett ställe, för annars har man inte den kunskap som kan vara nödvändig. Jag tror att det också skyndar på processen, för tidsaspekten är oerhört viktig för den som söker patent, både kostnadsmässigt och för att man inte ska konkurreras ut innan man har fått ett patent. Det är viktigt. I det sammanhanget kan jag också säga att det alltid finns en risk att man i dessa instanser blir väldigt detaljerad och att det ställs hårda krav på byråkratiska inlagor för att hantera det hela. Det är bakgrunden till att vi har arbetat med ett EU-patent för att minska byråkratin och problematiken. Språkfrågorna är otroligt centrala. måste man i princip söka patent i alla olika EU-länder, och vi skulle vilja att man kunde söka ett helt EU-patent och att man slapp översätta det till alla tänkbara och otänkbara språk bara översättningarna av alla handlingar är oerhört kostsamma och tar tid. Där har vi, som sagt, nått en bit på vägen och fått en del avgörande beslut som innebär att vi inom överskådlig tid troligen kan förverkliga det här. Det skulle vara väldigt bra för europeisk industri och framför allt för de små företagen. Förenklingar i patentförfarandet är också betydelsefulla framför allt för lite mindre företag som inte har de resurser som stora koncerner och andra kan ha. När det sedan gäller EU-patentdomstolen har jag fått lite hjälp man har ibland hjälp från coachen även i . När det gäller frågan om en sådan här europeisk patentdomstol och var den skulle placeras kommer varje land att kunna ha en egen lokal avdelning för första instans, och det blir förmodligen ett ställe där man koncentrerar det, typ , som vi har gjort . Sedan blir det en förhandlingsdiskussion om frågan hur man ska lokalisera en andra instans och den centrala avdelningen i första instans. Det är väl ett förhandlingskort att ha med i spelet, men jag tror också att man ska säga att det är oerhört viktigt att i första hand se till att vi får ett europeiskt patent och en patentdomstol på plats. Jag säger det därför att det är många intressenter, men om det i finns möjlighet att agera och ta till sig mer av den typen av frågor ska vi göra det, för det gynnar oss givetvis. 13 (): Jag tackar för svaret. Jag hoppas, som sagt var, att domstolen ska kunna hamna i , vilket jag tror att vi är ganska överens om. Jag tror också att det är viktigt att vi gör allt för att se till att dessa patentmål hanteras både rättssäkert och framför allt skyndsamt, eftersom vi vet att det kostar, och se till att kostnaden för det europeiska patentet blir så låg som möjligt. Det har vi också varit överens om . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:259 om rättsvårdande myndigheter i 14 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra olika rättsvårdande myndigheter att vältra sina kostnader över de andra samt på vilket sätt jag avser att ta ett helhetsgrepp över de rättsvårdande myndigheternas verksamhet i . Regeringens satsning på rättsväsendet är den mest omfattande som gjorts. Alliansregeringen anser att det är viktigt att vi har ett fungerande rättsväsen i hela . Som jag påtalade i ett frågesvar till har regeringen också sett över delar av rättsväsendets lokalisering i . När det gäller häkten och anstalter är det Kriminalvården som ansvarar för sin lokalförsörjning inom de ekonomiska ramar riksdag och regering bestämmer. Av Kriminalvårdens instruktion framgår att häktesorganisationen ska vara utformad så att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet och att en lokalisering av häktena som underlättar detta samarbete ska eftersträvas. Innan Kriminalvården fattar beslut om större förändringar i häktesorganisationen ska myndigheten samråda med de andra myndigheterna inom rättsväsendet och med de tingsrätter, länsstyrelser och polismyndigheter som berörs av verksamheten. Jag utgår från att rättsväsendets myndigheter verkar för att ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda och för staten som helhet. 15 (): Jag får tacka ministern för svaret. Naturligtvis är jag inte nöjd med ministerns svar, då det inte säger någonting om hur ministern ser på frågan om häktesorganisationen och den princip som slås fast i förordningen, som ministern tar upp i sitt svar. Ministern säger ingenting om vad hon är beredd att göra för att Kriminalvården ska efterleva just den förordning som ministern hänvisar till. Hon säger över huvud taget ingenting om hur hon ser på en fungerande rättsapparat i inland och hur den ska utformas. Att häktet i är hotat är en direkt följd av att regeringen valde att ta beslut om att inte fullfölja planerna på att bygga en anstalt i . Detta beslut har kostat skattebetalarna någonstans . Bygget var projekterat och klart. Entreprenörerna har skrivna kontrakt och utbildad personal som stod i startgroparna för att börja bygga. Hundratals arbetstillfällen gick förlorade med just detta regeringsbeslut. Därför kan man tycka att frågan om ett häkte är en liten fråga, att 10 häktesplatser och 18 anställda som riskerar att bli uppsagda inte ska vara någonting att bråka om. Men varje arbetstillfälle är viktigt i av hög arbetslöshet, och då vi ser att allt fler statliga jobb försvinner från är frågan mycket större än så. Det handlar om de häktades rättigheter och att de kan var så nära sina anhöriga som möjligt då de är frihetsberövade men ännu inte dömda. Vi vet att kan bli väldigt lång för många, och den förlängs med tvåveckorsintervaller det görs utredning. Det handlar om att Kriminalvården inte ska kunna göra besparingar på andra myndigheters bekostnad. Det handlar i grund och botten om en fungerande och effektiv rättsapparat. När vårt häkte i försvinner blir det närmaste häktet det i , som ligger enkel resa, och det kommer naturligtvis att försvåra arbetet för polis och åklagare. Vi vet att närheten till den häktade är avgörande för att man ska kunna bedriva ett framgångsrikt utredningsarbete. Att på ett flexibelt och smidigt sätt kunna förhöra och bygga en relation med den misstänkte som sitter i häktet är inte möjligt om varje förhör ska innebära en resa . Det är inte vettigt att enstaka förhör ska kunna ta en hel arbetsdag. Alla dessa resor blir naturligtvis en avsevärd merkostnad för polisen och för , men också för Kriminalvården, som ska transportera de häktade till och från rättegången. Man får heller inte glömma säkerhetsrisken varje gång de häktade transporteras . Att stänga häktet i blir därför en ökad kostnad inte bara för polisen och utan även för Kriminalvården. Anser ministern att det är försvarbart, att det är en organisation som främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet? 16 (m): säger att jag i mitt svar inte säger någonting om hur regeringen ser på rättsväsendets myndigheter i . Det var tur att den frågan ställdes, för då kan jag ge ett klart besked på den punkten. Det är min bestämda uppfattning att vi ska ha ett rättsväsen som fungerar över hela landet och att man ska samordna myndigheter på ett sådant sätt att det är någorlunda anständigt. När jag satt i under den förra mandatperioden gjordes det efter mycket om och men en utredning för att se över hur man skulle samordna rättsväsendets myndigheter i , detta bland annat för att vi hade behov av att se över tingsrättsorganisationen med mera. Den var så erbarmligt dålig att jag fick skicka ut departementstjänstemän på bil- och bussresa i för att kolla hur vägsträckningarna går. Det visade sig att det var helt irrelevant för hur människor faktiskt rör sig i dessa bygder. Utifrån detta gjorde vi ganska många förändringar och har också kunnat få på plats en mer rimlig organisation, också med tanke på kvaliteten och med tanke på de säkerhetsarrangemang som kan behövas även norr om . Jag tycker att dessa frågor är mycket viktiga. När det gäller häktesorganisationen kom det mycket kritik också under förra mandatperioden, vilket gjorde att Kriminalvården inrättade tio tillfälliga häktesplatser i . Frågan kom upp igen i och med att den nya kriminalvårdsanstalten var under diskussion. Jag vill rätta på en punkt. Alliansregeringen har inte fattat något beslut om att bygga eller inte bygga någon kriminalvårdsanläggning. Däremot har Kriminalvården utifrån allmänt pratande från tidigare ministrar lagt ned mycket stora resurser på att projektera för en anstalt i . Det är min bestämda uppfattning att med de generösa ramar som har givits rättsväsendets myndigheter måste de själva göra prioriteringarna inom de ramarna. Något beslut av regeringen i frågan har inte behövt fattas. Det som skrämmer mig är att man lät ett arbete pågå där det inte fanns några beslut, bara allmänna uttalanden, och inte heller några pengar anslagna i budgeten. Det finns det fortfarande inte i de socialdemokratiska budgetarna såvitt jag kan se. Jag står för att vi har gett bland annat Kriminalvården ordentliga resurser och ramar för sin verksamhet. Inom alliansen har vi uppfattningen att de professionella myndigheterna måste göra de organisatoriska prioriteringar som behövs för att verksamheten ska bli så bra som möjligt. I det ingår, som jag påpekade i svaret, att också samordna sig med andra myndigheter. Det är ju ingen mening att i onödan skicka över kostnader på någon annan. Också rättsväsendets olika myndigheter inser att risken då är stor för att de får mindre till sin egen verksamhet om det blir dyrare någon annanstans. Att se detta som en helhet är en viktig uppgift för dem. Regeringen har som sagt inte fattat något beslut som påverkar detta so far, och det är min bestämda uppfattning att man måste se helheten och också se till att myndigheterna har utrymme att fatta beslut utifrån kvalitet och de olika aspekter som måste vägas in. Det är oerhört viktigt att man landar rätt i de här frågorna, precis som när det gäller organisationen söder om . 17 (): Jag noterar att ministern inte tar upp frågan om det är ett effektivt sätt att använda resurserna om häktet i läggs ned. Det innebär faktiskt ett beslut när man inte tillför de resurser som krävs för att fortsätta det planerade bygget. Ministern är precis som jag medveten om att man finansierar årsvis. Vi har årsbudgetar. Jag vägrar tro att det inte har förekommit någon information då man har projekterat och använt en stor del av sina resurser på att planera en anstalt i . Ministern hänvisar till att myndigheter själva beslutar och ansvarar för sin organisation, inte regeringen. Det svaret var väntat. Det är ett standardsvar. Men denna princip har ju regeringen släppt . Regeringen tar ansvar och fattar beslut om var myndigheter ska finnas och bedriva sin verksamhet. Det skedde , då man beslutade att Sida inte fick lämna och . Då hade man ett extra regeringssammanträde och sade till Sida att man inte fick lämna de orterna: Ni måste vara kvar, och ni får stå för den kostnaden! Den princip som ministern talar om har regeringen alltså kastat över bord vid det här laget. Man kan inte fortsätta gömma sig bakom den. Det går att göra politiska avvägningar. Det går att peka med hela handen och inse att vi har en förordning som inte är tillräcklig. Den förordningen följer inte våra myndigheter. Min fråga till ministern är fortfarande om hon tycker att Kriminalvården följer förordningen genom att lämna . Är det att följa närhetsprincipen och att se till att man får en fungerande organisation för alla berörda myndigheter? 18 (m): Det är omöjligt att uttala en bestämd uppfattning om varje organisation och varje del av den utan det helhetsunderlag som krävs. Jag utgår från att har det. Man måste se helheten. Jag har inte så mycket detaljkunskaper om häktesverksamheten i eller på andra platser. Jag framhöll, vilket uppenbarligen inte noterade, att jag då man hade stängt häktesverksamheten i deltog i de diskussioner som kritiserade att man inte såg samordningsbehovet för olika verksamheter i . Det var detta som drev fram den utredning jag nämnde, som skulle se på hur olika rättsvårdande myndigheter samverkade men inte levererade tillräckligt bra resultat. Nog bekymrar jag mig över detta. Det vore dock förmätet av mig att säga exakt vad jag tycker om just häktesplatserna i utan att sätta in detta i ett större sammanhang. Så kan man inte göra. utgår från att det har funnits information om Kriminalvårdens projektering och så vidare i . Så är det naturligtvis. Men från min första dag som minister har jag varit väldigt tydlig om vad som är alliansregeringens politik, nämligen att Kriminalvården själv ska ta ansvar för organisationen inom de ramar som vi anger. Det är väldigt många önskemål om och behov av förändringar, nybyggen och annat som ligger på Kriminalvårdens bord, och för att klara detta på ett kvalitativt sätt tycker jag att myndigheten ska ha helhetsansvaret. Vi har valt att försöka öka precisionen i de planer man har men också bidra till att man har ramar som är rimliga i förhållande till den klienttillströmning man har. Naturligtvis påverkar också klienttillströmningen hur man ska organisera verksamheten. Som sagt, den här regeringen har gett mycket tydliga besked om ansvarsfördelningen mellan regering och myndigheter. Vi har varit tydliga med att det är viktigt med samordning över myndighetsgränserna. Vi har också varit mycket tydliga med att vi vill ha en effektiv organisation även i . I några fall har vi också fått förbättra de underlag vi har haft för att åstadkomma detta. Detta är en frågeställning där jag anser att Kriminalvården måste fatta beslutet och bestämma hur det ska se ut. Det kan man inte direkt jämföra med en ambassad utomlands. 19 (): Det tycker jag faktiskt att man kan. Det handlar om en princip. Är regeringen beredd att uttala sig och fatta beslut om en viss organisation för en viss myndighet. Det är ju principen som man ständigt lutar sig mot. Ministern ser tydligen inga problem med att det blir en väsentlig merkostnad när häktet i läggs ned. Vi vet, precis som ministern säger, av tidigare erfarenheter att det har blivit en extremt hög kostnad för polisen, extra vi inte hade något häkte i . Vi var jätteglada när häktet kom tillbaka. Kriminalvården tog det beslutet utifrån att det planerades en anstalt i . Jag är jätteglad att man lärde sig av detta och att vi 2006 fick tillbaka vårt häkte, av bråkande och enträget lobbande. Jag hade en genuin förhoppning om att den här interpellationsdebatten skulle leda till att ministern kunde reflektera över behovet av ett häkte. Frågan ställdes , så jag utgick från att ministern skulle ha satt sig in i häktesorganisationen i den här delen av landet och hur situationen såg ut. Men jag hade kanske lite för höga förväntningar. När det gäller samrådet kan man undra om det är värt namnet. Man vände sig inte till i utan till . Polisen i fick svara, men man visste att det egentligen inte spelade någon roll. Det är ungefär som att tuta innan man kör över någon, så har man i alla fall varnat den som blir överkörd. Jag vill verkligen att vi ska använda våra skattepengar på bästa sätt. Och jag hoppas verkligen att ministern ser till att Kriminalvården följer den förordning som ministern citerar, att man får en effektiv häktesorganisation och inte en organisation som blir dyrare för oss skattebetalare och sämre för dem som ska utreda och dem som blir utredda. 20 (m): tillförs Kriminalvården , och ytterligare beräknas . Vi tillför ansenliga summor, och ingen annan myndighet har fått större anslagsökningar , i alla fall under den här mandatperioden. Likväl ryms naturligtvis inte allt som man önskar inom anslagsökningen. Men jag tycker att när man gör denna stora satsning på en myndighet måste man också kunna ge den ansvaret att fördela resurserna på ett rimligt sätt. Och alliansregeringen har varit väldigt tydlig med att verksamheten måste planeras att ske inom ram. När Kriminalvården kom in med en framställan och ville att vi skulle medge ett hyresavtal som innebar att man behövde mer pengar än de resurser man redan hade fått, stämde det inte med reglerna och uppfyllde inte heller kraven i lokalförsörjningsförordningen. Därför valde regeringen att inte ens pröva frågan, det vill säga vi fattade inte beslut därför att det inte hade skett i den ordning som det ska. Jag förstår att , precis som många andra, är väldigt bekymrad över detta. Men det som är vårt stora problem när det gäller att reda ut situationen i och de rättsvårdande myndigheterna är naturligtvis att man har trott på allmänna uttalanden men att den förra regeringen valde att varken fatta beslut eller anslå några pengar. Och jag kan konstatera att Socialdemokraterna inte heller i opposition föreslagit några öronmärkta pengar till det här ändamålet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:236 om ansvaret för sjukförsäkringen 21 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att komma till rätta med uppenbara problem i dagens sjukförsäkring. är något oprecis i sin beskrivning av de problem hon anser finns med dagens sjukförsäkring. Den tycks dock avse de reformer av sjukförsäkringen som regeringen tagit initiativ till och handläggningstiderna beträffande utbetalning av sjukpenning. Jag vill påminna om hur sjukförsäkringen fungerade 2006 då alliansregeringen tillträdde.