prot · GX09134 · 2010-06-08 00:00:00 — En enig riksdag det är viktigt att poängtera beslutade om just den punkten att man skulle ha en överläggning med Kommuner och Landsting. Det här var , och som vi vet blev det ett regeringsskifte efter det. Utbildningsminister har varit minister med ansvar för folkbildningen under . Jag har i flera kammaredebatter med borgerliga företrädare i kulturutskottet frågat vad som händer i den här frågan, och de har tyvärr inte kunnat ge mig något svar. Det blir ganska tydligt när jag nu har fått svaret från ministern, eftersom han inte verkar ha haft någon överläggning med Kommuner och Landsting. Men har han bjudit in Kommuner och Landsting till överläggningar i syfte att på ett mer övergripande plan fortsätta diskussionen om ekonomiska förutsättningar för och andra centrala frågeställningar rörande hur kommuner och landsting bidrar till att stärka folkbildningen, som han skriver i sitt svar. Min fråga är: Varför har ministern inte gjort någonting tidigare utifrån det beslut som en enig riksdag tog ? Vad har ministern tänkt diskutera mer konkret med Kommuner och Landsting? När kommer träffen att äga rum? 108 (): Jag tyckte att det var så roligt att debattera med utbildningsministern att jag fortsätter i den här frågan också. Den här interpellationen är jättebra, och jag tackar i för att hon har ställt den till utbildningsministern. Jag har ställt en liknande interpellation jag vill minnas att det var om just detta att följa upp det som då beslutades om folkbildningspropositionen. Det var stor enighet om den propositionen, om folkbildningens viktiga roll i samhället och att detta var en angelägenhet för hela samhället och på alla nivåer, stat, landsting och kommuner. Jag vill bara stryka under den fråga som har ställt till utbildningsministern. Folkbildningen är en viktig aktör i samhället och har betytt mycket för den demokratiska utvecklingen. Tittar man tillbaka historiskt sett gick folkbildning och folkrörelser hand i hand för att bygga . Man samlades i studiecirklar, gick folkhögskolekurser, diskuterade olika samhällsproblem, gick ut och agerade och tog beslut som förändrade samhället. Det var väldigt viktigt för det svenska samhället. Jag skulle också vilja påstå att folkbildningen har spelat stor roll för utbildningsväsendet i . Folkbildningens pedagogik har påverkat även skolans pedagogik. Man kanske har sett det tydligast i förskolepedagogiken, men alla nivåer har fått influenser av folkbildningspedagogik. Många svenskar har fått andra kunskaper och makt över sitt eget liv genom folkbildning och studier, så det här är väldigt viktigt. Därför är det här en angelägen fråga. Vad har då hänt sedan folkbildningspropositionen antogs ? Jo, vi hörde att det var ett kraftfullt stöd från statens sida på som kom till folkbildningen, och det var värdefullt. har staten och regeringen skrivit upp anslaget till folkbildningen. Man kan titta på landstingssidan. Man kan väl säga generellt att de där har hållit ställningarna hyfsat . Men det som är den stora katastrofen, skulle jag vilja påstå, är kommunbidragen. Man kan gå tillbaka till . Vi fick den nya förordningen 1991. Stödet från kommuner till folkbildning har halverats. Det är egentligen helt oacceptabelt. Med tanke på folkbildningens viktiga roll i samhället, det som jag berättade om för att ge en bakgrund till den här frågan, är det skrämmande. Därför blev jag glatt överraskad när jag läste i utbildningsministerns svar att han har tagit initiativ till att bjuda in just Kommuner och Landsting till samtal. Det svaret fick jag nämligen inte 2006 av utbildningsministern. Då var det inte några sådana samtal på gång. Därför är jag glad över detta. Jag är också spänd på att höra: Vad kommer du att säga under de här samtalen? Är det några nya signaler? Har utbildningsministern kommit på någonting som han vill säga för att kommuner ska ta ett större ansvar för folkbildning i ? 109 Utbildningsminister (): Jag inser att har sysslat med folkbildningsfrågor under än vad jag har gjort. Men jag har också studerat de här siffrorna och sett hur framför allt den kommunala sektorns anslag till folkbildningssektorn har minskat. Det är riktigt. Det har minskat med i stort sett hälften, eller det har minskat . Eftersom staten har ökat sina anslag betyder det att den statliga andelen av den totala finansieringen har ökat markant. Det var inte avsikten . Avsikten var att detta skulle vara ett gemensamt åtagande. Därför delar jag helt den uppfattning som ni båda ger uttryck för. Det är naturligtvis det här jag kommer att säga till kommunerna och till . Vi har en uppgörelse. Det finns inte i uppgörelsen några exakta summor som var och en ska bidra med, men det är min uppfattning att det går att diskutera huruvida man lever upp till den här uppgörelsen från kommunsidan. Det är naturligtvis det jag kommer att säga. Jag anser att kommunerna behöver skärpa sig på den här punkten. 110 i (s): Tack, för svaret! Det är inte för . Jag hade önskat att ministern hade gjort det här , kanske när tog upp det i en interpellationsdebatt med ministern. Det är precis som du säger. Det är i minskade anslag . Men är det också 80 kommuner som har budgeterat sänkta bidrag. I förra årets budget var det alltså 80 kommuner som budgeterade sänkta bidrag. Det är dessutom 15 kommuner som inte ger en enda krona till folkbildningen. De har ökat i antal. Tio av de här kommunerna ligger i . Detta kan man också fundera på. Vad är det som gör att man gör ett sådant ställningstagande, att man inte över huvud taget lägger några resurser på folkbildningen? Det tycker jag också att ministern ska ta med sig. Man har ett gemensamt ekonomiskt ansvar. Men man kan också titta på vad folkbildningen kan ge till ett samhälle, vilken resurs folkbildningen faktiskt är. Jag tror att vi här vet att folkbildningen är en del av den utveckling som det här landet står för. Inte minst inom utbildningssektorn har man mycket att tacka folkbildningen för. Vi vet att vi har stora utmaningar . Det är många människor som fortfarande står utanför och som inte känner sig delaktiga i samhället. Vi vet att folkbildningen är en väldigt bra aktör just när det gäller de grupperna. Den kan göra att det känns meningsfullt. Folkbildning kan göra att man växer som person och att man vågar och kan ta större utrymme i samhällsdebatten över huvud taget. Jag skulle önska att ministern tog med sig den diskussionen. Det handlar om att vi faktiskt lyfter upp folkbildningen. Det finns säkert många politiker runt om i det här landet som inte själva har erfarenheter av folkbildning, som inte riktigt vet vad det är för någonting. Då är det lätt att i en budgetdiskussion säga: Ja, men de där pengarna kan vi lätt stryka. Då inser man inte vad det är man stryker bort i ett samhälle. Jag skulle önska att ministern tar med sig detta även i de här diskussionerna. Sedan förstår jag att det är jättetufft ute i kommunerna. De har en tuff ekonomisk situation, inte minst med en borgerlig regering som har gjort att de har fått minskade anslag och också ökade utgifter. Inte minst har det blivit en ökad arbetslöshet och fler med socialbidrag. Det gör naturligtvis att de har en tuff situation vad det gäller ekonomin. Jag ställer mig återigen frågan: Varför har ministern dröjt så länge med att bjuda in till den här dialogen? De här siffrorna har ju inte kommit , utan minskningen är en trend som har pågått . Varför har man då inte gjort det som faktiskt beslutade redan under den förra mandatperioden och bjudit in till den här dialogen? Jag tror att jag ställde frågan tidigare: När är det tänkt att den här dialogen ska äga rum? Det är lite spännande, inte minst för mig och som har följt den här frågan. När tänker ministern träffa Kommuner och Landsting för att diskutera den här frågan? 111 (): Jag tycker också att det är bra att utbildningsministern har tänkt om och är villig att träffa SKL. Jag tänkte i mitt stilla sinne att det också inger hopp när det gäller den föregående debatten om folkhögskolelärare. Man kan ju tänka om. Det kanske är så man ska se det, långsiktigt. Det har dröjt väldigt länge, men det är i alla fall bra att det blir av. Det är också bra att utbildningsministern lyfter det här med den ekonomiska situationen och att utbildningsministern ser detta. Det här såg vi , så det är ingen nyhet. Men det här är jätteviktigt. Det här behövs verkligen för utbildningens och för bildningens skull i . Jag skulle också vilja skicka med en annan sak som man kan ta upp i de här diskussionerna. Det handlar om arbetslösheten. Här vet vi jag har sagt det förut att folkbildningens aktörer kan spela roll för att möta människor som just nu har det svårt, som går utan arbete. Jag ska inte bara hålla på och gulla med ministern i den här frågan. Det handlar också om hur det ser ut framåt. Ni har sagt att ni, om ni fortsätter att styra , kommer att ta bort de 12 miljarderna till kommuner och landsting. Det blir en ännu större press på kommuner. För en orsak till att man har dragit ned på folkbildningsstödet är att man har fått in för lite pengar. Därför är det väldigt viktigt att man går sida vid sida och hjälps åt, staten, och kommunerna, i de här frågorna. 112 Utbildningsminister (): När det gäller den sista punkten tror jag att påstod samma sak i en tidigare debatt, . Men jag tar det en gång till. Vi har sagt att vi ger besked i vårt valmanifest om hur vi ser på statsbidraget till kommunerna . Den här minskningen från kommunerna har ägt rum . Det har väl inte varit en helt jämn kurva, men det har ändå skett . Man kan naturligtvis ställa frågan varför jag inte gjorde något förut. Man kan också ställa frågan: Varför gjorde inte mina socialdemokratiska företrädare någonting ? Men vi gör det här , och det är bra. Vi tar nu det här initiativet. Jag hörde någon viskning om att det just nu diskuteras tidpunkt för mötet. Det handlar om att det ska ske före semestern. Det är alltså ett sådant möte kommer att äga rum, om vi får till det med . I annat fall blir det efter semestern. När man tittar på de här siffrorna ser det, som sagt, bekymmersamt ut, tycker jag, i varje fall när det gäller kommunernas åtaganden. Jag håller med om beskrivningen av landstingen, som ju i hög utsträckning finansierar folkhögskolorna. Där har det bara skett mindre förändringar. Men på kommunsidan har det skett en markant förändring . Jag delar helt uppfattningen att folkhögskolorna har en viktig uppgift i vårt land. Det talades om arbetslöshet. Det är väl så att folkhögskolorna dessutom nu har fått en del ytterligare uppdrag som en del av arbetslöshetsbekämpningen. Men redan utan det uppdraget har man en viktig uppgift för människor som har misslyckats i eller i gymnasiet eller som vill få en ny start och en ny chans. Inte minst genom den pedagogik som många folkhögskolor använder, som avviker en del från det allmänna skolväsendets pedagogik, klarar man av att möta andra grupper av elever som det vanliga skolväsendet möter. Därför har folkhögskolorna ett stort värde att bidra med, tycker jag, i det livslånga lärandet. Jag har alltså ingen annan uppfattning än vad ni har om folkhögskolans roll och värde. Jag är helt beredd att peka på de här siffrorna. Jag är inte säker på att kommunsektorn samlat är medveten om att stödet har minskat så mycket och så . Men det är helt uppenbart att vi behöver diskutera detta med kommunsektorn. 113 i (s): Jag vill tacka för den här debatten med ministern. Jag hoppas verkligen att vi ser en lösning i den här frågan. Det är precis som du säger. Vi hade en socialdemokratisk regering , men det var också under socialdemokratisk regering som den här propositionen kom fram. En punkt i den propositionen var just att man såg behovet av att stärka upp diskussionen med Kommuner och Landsting. Det är precis som du säger. Vi har ingen delad åsikt om det kommunala självstyret eller landstingen. De ska naturligtvis ha det självstyret. Vi måste ändå ta ett gemensamt ansvar. Vi behöver ha den diskussionen. Därför hade man med det i den proposition som den socialdemokratiska regeringen lade fram under den förra mandatperioden. Jag tycker att det är lite olyckligt att det har behövt ta innan ministern har bjudit in till det här samtalet med Kommuner och Landsting. Vi har ändå sett siffrorna som har dalat ned allteftersom. Bara att minska anslaget med känns inte bra med tanke på hur viktig folkbildningen och dess verksamhet är ute i kommunerna. Vi gör också satsningar från socialdemokratiskt håll. Vi ökar på vad det gäller resurserna ut till folkhögskolorna för att de ska jobba med utbildning för inte minst ungdomar som står utanför arbetsmarknaden men också för vuxna. Det är en viktig del som man kan göra för att se till att arbetslösa får en möjlighet att ändra inriktning eller, som du själv sade, har man kanske inte lyckats så bra i skolan. Man kan få ytterligare en chans och kanske ytterligare en chans. Jag tycker att det ska vara möjligt att få det. Vi socialdemokrater i tycker att man ska få nya chanser här i livet . 114 Utbildningsminister (): Jag konstaterar att vi låter överens om det här. kan inte låta bli att påtala att det var som samtalen inte har skett. Men det fanns då de kunde ha skett. Vill en regering ha överläggningar med måste man inte lägga fram en proposition till . Det går bra att bjuda in dem bara. Så det hade man kunnat göra tidigare. Men gör vi det, och jag är glad över att vi verkar vara eniga om vad som ska framföras vid de samtalen. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2009/10:413 om handel som ett sätt att öppna kontaktvägar 115 Statsrådet (): har ställt en rad frågor till utrikesministern angående bland annat klimatförändringen och handelsblockaden av . Interpellationen har överlämnats till mig. Det är en allvarlig fråga att folk isoleras från den globala gemenskapen när ledare i länder upprätthåller en politik som isolerar och låser möjligheter till utbyte. Här är vi helt ense. Det allvarligaste hotet kommer från auktoritära stater. Utan politiska och medborgerliga rättigheter minimeras människors möjlighet att påverka sin egen livssituation och samhället i stort. Yttrande- och föreningsfrihet är centrala för människors möjligheter att organisera sig och utkräva ansvar av sina stater samt vilka frågor det egna landets företrädare driver i exempelvis internationella klimatförhandlingar. I följande skrivelser klargör regeringen sin syn på dessa frågor: De globala utmaningarna PGU-skrivelse (skr. 2007/08:89 Globala utmaningar vårt ansvar) och regeringens ställningstaganden i skrivelserna Frihet från förtryck (skr. 2008/09:11) och Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr. 2007/08:109) liksom i relevanta policyer inom olika ämnesområden inom utvecklingssamarbetet, som exempelvis Förändring för frihet policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete (UF2009/33076/UP) samt Pluralism, Policy för stödet till det civila samhället inom svenskt utvecklingssamarbete (UF2009/23647/UP). Klimatförändringarna påverkar livsförutsättningarna i hela världen. Kraftfulla åtgärder krävs för att minska koldioxidutsläppen och för anpassning till klimatförändringarna. Klimatförändringarna undergräver möjligheterna att minska den globala fattigdomen och uppnå en hållbar utveckling. Den politiska prioriteringen och mobiliseringen för att motverka klimatförändringarna och hantera dess negativa effekter, både på nationell och internationell nivå samt i andra länder, har varit och är fortsatt mycket angelägen för regeringen. har ingen avsikt att i internationella forum lyfta frågan om det hinder för det kubanska folkets möjligheter att bidra till att möta utmaningen av ett nytt klimat som den nuvarande handelsblockaden innebär. Vad gäller handelsblockaden av röstar och övriga EU emot denna vid omröstningen i FN. avser inte att medverka till att EU avskaffar den gemensamma ståndpunkten , eftersom inga framsteg har skett i beträffande respekt för de mänskliga rättigheterna, inga framsteg i demokratiutvecklingen samt inga frigivningar av politiska fångar. 116 (): Jag hade inte väntat mig ett så här kort svar och ett sådant innehållslöst svar från ministern. Klimathotet är trots allt en fråga som ligger högt på dagordningen i alla internationella sammanhang. De flesta andra frågor relaterar på något sätt till den utmaning som ett förändrat klimat innebär, inte minst biståndsfrågor. Svält och fred är också områden som mycket starkt är kopplade till ett förändrat klimat. Jag valde två länder för att exemplifiera vad olika former av isolering kan innebära för ett enskilt land. blockeras från internationella samarbetsorgan av och utsätts för en handelsblockad av . Jag hade förväntat mig att min första fråga om de globala kompetensförluster som rimligen uppstår när olika folk i olika länder utestängs från ett globalt samarbete skulle resultera i något eller några exempel från ministerns sida på hur isolering kan göra det svårare att samla alla krafter globalt för ett gemensamt mål. Ministern väljer i stället att helt gå förbi den frågeställningen, vilket jag tycker är väldigt synd. Jag försökte öppna för en diskussion i sakfrågan. I stället väljer ministern att, som högerregeringen generellt sett verkar göra, sätta på sig sina ideologiska glasögon. Trots att de flesta av EU:s länder insett att det är kontraproduktivt med en handelsblockad mot och egentligen vill förändra ställningstagandet håller och några få andra länder fast vid den gamla linjen. Konsensusprincipen inom EU gör att och några få andra länder kan stoppa en förändring. I sitt svar påpekar ministern specifikt att det allvarligaste hotet kommer från auktoritära stater. Även om det är oklart i ministerns svar vilka stater som åsyftas kan man dra en parallell till dagens debatt, där det ställs krav på en handelsblockad mot det auktoritära som genomför piratkuppsliknande angrepp på internationellt vatten. I det fallet väljer världssamfundet att inte införa någon handelsblockad med motiveringen att isoleringen skulle kunna göra till ett ännu farligare land i sin region. Var finns logiken i det? Det aktivt hindrar EU från att göra görs nu i stället på FN-nivå. FN arbetar aktivt för att stärka sina kontakter och utveckla sitt samarbete med många krafter på som arbetar med klimat- och miljöfrågor. FAO anser att det finns mycket kunskap att hämta från , speciellt på grund av den isolering man har varit utsatt för. De har varit tvungna att lösa många av de problem som kommer att drabba även resten av världen med anledning av klimatförändringarna. Genom att exempelvis odla livsmedel på hustaken, i trädgårdarna, i parkområdena och i andra stadsnära grönområden har man lyckats minimera transportbehoven och därmed behovet av fossil energi. har många likheter med när det gäller demografi, utbildningsnivå, sjukvård och urbanisering med mera. På många sätt är likt ett modernt västerländskt land med snarlika problemställningar som man måste ta hand om och lösa. Att de politiska modellerna skiljer sig åt är en annan sak. Jag undrar varför ministern inte vill att vi i vårt land ska kunna ha en diskussion om villkoren för att alla folk i världen ska kunna få delta i arbetet med att möta klimatutmaningarna. 117 Statsrådet (): Jag valde att ge ett relativt kort svar, eftersom jag ville hänvisa till hur vi har sett på just frihetsagendan och hur förtryck förstör för människor. har en helt annan utgångspunkt. Han vill häva EU:s politik gentemot och öppna upp för normalisering av relationer. Vi vill hålla fast vid den restriktiva politik och de ståndpunkter som finns. Man måste hantera lokala, regionala och internationella frågeställningar kring klimatförändringarna. Jag kan mycket väl se att det kubanska samhället har mycket kraft med mycket dugliga människor som möter de lokala klimatutmaningarna på ett bra sätt. Men att ta det som intäkt och diskutera grönt för att försöka få oss att häva EU:s politik mot tror jag är att göra friheten en otjänst. Jag tror nämligen att vi behöver fortsätta med den restriktiva politiken mot , för även om vi gav en röst skulle det inte bli en röst åt det kubanska folket utan en röst åt , hans bror och den elit som styr på . Därför vill jag inte ha det angreppssätt som och kanske alla på vänstersidan väljer: har vi en gemensam global utmaning, och ska man se över detta så att alla hanteras lika. Jag är lite rädd för vartåt det resonemanget leder. Vi har ju sett hur många av de människor som lever i förtryck också är de som kanske har sämst möjligheter att lokalt utöva inflytande för att göra miljön bättre. Människor tillåts inte ha yttrandefrihet, inte rätt att samlas, inte rätt att föra diskussioner. Därför tycker vi att det är så viktigt att lyfta fram frihetsagendan. Även om de globala utmaningarna kräver ett globalt anslag och ett globalt svar kan vi inte hoppa över detta. Det skulle, enligt mitt sätt att se det, inte vara så mycket värt att med anledning av den globala klimatutmaningen lätta på EU:s politik mot . Jag tror inte att det skulle hjälpa. Jag tror nämligen att vi behöver se till att stötta dem som vill ha en förändring till stånd på , eftersom de med demokratiska principer bättre skulle kunna företräda sitt land och vara delaktiga i att diskutera klimatutmaningen. Det är därför jag i mitt svar har valt att inte blanda ihop detta med EU:s gemensamma ståndpunkt, för vi är väldigt tydliga från den borgerliga regeringen: Vi vill hålla fast vid vår Kubapolitik. Vi har sett att när bland annat amerikanerna har försökt öppna upp så har förtryckarregimen på valt att svara med motsatt mynt genom att inte underlätta för de politiska fångarna. Vi har sett många svälta ihjäl för sin rätt att få uttrycka sig. Därför vill jag slå vakt om den uppfattning som vi har haft och också haft stöd för bland annat av Socialdemokraterna som jag har uppfattat det, men det kan hända att vänsteralliansen är på väg i någon annan riktning nu för den Kubapolitik som den borgerliga regeringen ärvde av Socialdemokraterna när man samarbetade med . Detta är mina utgångspunkter i den här mycket omfångsrika och intressanta interpellationen som just tar upp klimatutmaningarnas betydelse för att vi agerar på olika nivåer. Men jag tror inte att vi löser klimathotet om vi får fler förtryckarregimer och diktaturer i världen. 118 (): Dels efterfrågar jag logiken i den svenska utrikespolitiken, dels ifrågasätter jag om det är så klokt att av ideologiska skäl utestänga länder från internationell samverkan just för att stötta utvecklingen av demokrati i länderna. När det gällde svensk medverkan på var den dåvarande regeringen väldigt noga med att peka på att engagemanget byggde på ett FN-mandat. På samma sätt är det med det hårt ifrågasatta USA-stödda kriget i . I debatt efter debatt upprepas det att vårt engagemang där bygger på ett FN-mandat. Men när FN med röstetalet ungefär 192 mot 187 kräver att handelsblockaden mot ska hävas, för så är det ju, är det beslutet i FN tydligen inte lika viktigt för . tillhör då de få länder som gör allt man kan för att motarbeta FN:s beslut. Jag undrar över logiken i den frågan. är FN viktigt, och ibland gör vi allt vi kan för att motverka deras beslut. Vi delar inte den kubanska regeringens syn på demokrati. Där är vi överens. Visst kan man vara kritisk till styret på . Men om det nu är så, som ministern uttryckte det, att det allvarligaste hotet kommer från auktoritära stater kan man undra vad det är som gör att skulle vara ett så mycket större hot än exempelvis . Såvitt jag vet hotar inte några av sina grannländer. Inte heller kapar man främmande länders fartyg på internationellt vatten. Däremot gör det, och de uppfattas av många av sina grannländer som en hotfull nation. säger ministern i sitt interpellationssvar att det är en allvarlig fråga att folk isoleras från den globala gemenskapen. Det håller jag med om. Ministern säger också att det största hotet kommer från auktoritära stater.