prot · GX09117 · 2010-05-06 00:00:00 — Vi har också gett tydliga besked om att den som är sjuk och inte kan arbeta ska vara kvar i sjukförsäkringen och få en individuell hjälp och bedömning och en aktiv rehabilitering. Vi ska avskaffa den administrativa tidsgräns där människor utförsäkras, inte för att de är friska utan för att de har nått den gräns och hans regering har satt upp. väntar vi på era besked. Ni har aviserat upp emot 80 miljarder i nya skattesänkningar. Hur ska de finansieras? Vad av vårt gemensamma ska nu plockas bort? Hur många fler människor ska möta det som den här mannens fru hade kunnat möta om hon hade levt den dag brev damp ned? 44 Finansminister (): Målet för vår politik är trygghet, välfärd, rättvisa, möjlighet för människor att styra över sitt eget liv och påverka sin situation genom eget arbete men också att upprätthålla bra levnadsvillkor för alla medborgare genom en väl utbyggd och väl finansierad välfärd. Det är klart att det var ett otillständigt, orättvist och cyniskt system där 40 00050 000 människor år ut och år in, i högkonjunktur som i lågkonjunktur, sorterades ut i förtidspension och där den regionala arbetssituationen styrde var människor hamnade i systemet utan rehabilitering, utan nystartsjobb eller stöd för att komma tillbaka och utan resurser från Arbetsförmedlingen. I en svår omställningsprocess, där man ska känna djup respekt för att människor upplever att detta är besvärligt, försöker vi återställa full sysselsättning. Det är på den vägen framåt vi vill fortsätta. Vi vill satsa på välfärden och tryggheten och inte sortera ut människor på det sätt som de rödgröna har för ambition att göra att låsa fast människor utanför arbetsmarknaden i ett orättvist system som bygger klyftor. Avskaffande av kärnvapen i 45 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till utrikesministern och också knyta an till den översynskonferens om icke-spridningsavtalet i som jag vet att ministern kom hem ifrån alldeles . Utrikesministern har glädjande nog uppmärksammat de taktiska kärnvapen som finns på vår kontinent. Möjligheterna att avskaffa och få bort dem från vårt EU är någonting som jag tycker är oerhört angeläget. Jag skulle vilja fråga vilka initiativ som utrikesministern och tar under översynskonferensen för att försöka flytta fram positionerna när det gäller avskaffandet av de taktiska kärnvapen som finns i . 46 Utrikesminister (): Detta är en fråga som och har satt på dagordningen, får man nog säga, och som sedan har följts upp inom Natoalliansen av ett antal andra länder, bland annat , och varit föremål för icke oväsentlig diskussion. Jag tog upp det i mitt anförande inför översynskonferensen i generaldebatten på och också i samtal jag har fört med företrädare för den amerikanska administrationen både i och sedermera i . Jag tror att det finns en öppenhet, åtminstone på den västliga sidan, för att föra in de här frågorna i de samtal som måste komma. Det är klart att det måste vara balanserade neddragningar för att inte den säkerhetspolitiska situationen ska påverkas. Jag tycker att det är angeläget, och det har jag sagt, att man så snabbt som möjligt kan dra bort existerande vapen från närheten av militärt operativa enheter, kanske till centrala förråd i och i , i avvaktan på en fullständig eliminering av denna vapenkategori. Det finns en stark öppenhet från den amerikanska administrationen för den typen av resonemang. 47 (): Det låter positivt att utrikesministern har haft de här kontakterna. När vi hade möjlighet att läsa den gemensamma artikel som utrikesministern skrev tillsammans med sin polske kollega framgick också möjligheterna att göra ensidiga främjande insatser. Det vore naturligtvis värdefullt om detta skulle kunna vara en väg som EU tillsammans med Nato skulle kunna gå för att just dra tillbaka, i ett första skede, dessa vapen som utrikesministern beskriver. Var det en del av den option som diskuterades? 48 Utrikesminister (): Som vet finns vad gäller dessa vapensystem i en mycket betydande obalans. På Natosidan talar vi om några hundratal kvarvarande vapen; på den ryska sidan talar vi om ett antal tusental av dessa. Jag tror att det inom ramen för Natos diskussion om dess nya strategiska koncept finns en diskussion om ytterligare neddragningar, men det finns också en mycket tydlig vilja att koppla detta på ett eller annat sätt till att försöka påverka att också vara villigt att gå in i en diskussion om neddragning av sina rätt mycket större arsenaler. Om man ser det från en lite mer snäv svensk utgångspunkt, och det ska vi inte vara alltför rädda för att göra ibland, är det klart att vi har ett speciellt intresse av de taktiska kärnvapen som finns i vårt eget närområde, och de tenderar att vara lite mer ryska, om jag uttrycker mig på det sättet. Att få den här balanserade, förhandlade neddragningen är viktig. Sedan kan unilaterala åtgärder vara betydelsefulla för att påverka stämningen i den riktningen. 49 (): Jag har en fråga till kulturministern. kom med sin avslutande rapport i sin serie av inkomstundersökningar. Av den framgår att konstnärer i större utsträckning än befolkningen i övrigt är högskoleutbildade men att de trots sina högre utbildningar har mycket lägre inkomster än folk i allmänhet. Det framgår vidare att bild- och formkonstnärerna har de lägsta inkomsterna i konstnärsgruppen. Hela konstnärsgruppen tjänar av vad folk tjänar i genomsnitt. Motsvarigheten för bild- och formkonstnärerna är . I reda pengar handlar det om att bild- och formkonstnärerna tjänar mindre än vad andra tjänar i genomsnitt. Vad vill kulturministern göra för att förbättra de ekonomiska villkoren för konstnärerna och framför allt för bild- och formkonstnärerna som är den grupp som har de i särklass lägsta inkomsterna? 50 Kulturminister (): Det är riktigt att den här undersökningen har kommit, och den handlar om 2007. Det är en sammanställning av de inkomster som konstnärer hade . I huvudsak handlar detta alltså om vad som skedde under den förra regeringens politik. Men jag kan i alla fall glädja hoppas jag genom att berätta en del av det som vi faktiskt har gjort. Eftersom konstnärer är en lågavlönad grupp och det är inte unikt för ; så ser det ut i hela världen är det också rätt viktigt att man får behålla så mycket som möjligt av den lön man har. Sänkta skatter är betydelsefullt även för konstnärer. Vi har förbättrat visningsersättningen, vilket har varit ett starkt önskemål från konstnärernas sida. Vi har också ett ökat tryck på entreprenörskap i de konstnärliga utbildningarna, vilket faktiskt är nödvändigt om man ska kunna försörja sig som konstnär. Lösningen är ju inte att det blir färre utbildningsplatser utan att man ger fler möjlighet att verka. 51 (): Jag förstår inte varför man ska försöka slå blå dunster i ögonen på människor när det gäller de här skattesänkningarna. De med de lägsta inkomsterna har fått minst, och de grupper vi pratar om kan jag tänka mig har fått oerhört lite. Vi vet att konstnärerna har otryggare inkomster och arbetsmarknadssituation. När det gäller trygghetssystemen har kulturministern varit med om att besluta om ytterligare försämringar, som exempelvis hårdare kvalifikationsvillkor, vilket i sin tur ställt konstnärsgrupper i totalt utanförskap. Är verkligen kulturministern nöjd med de här tingens ordning? Vi vet att konstnärerna själva vill ha en stödform eller en ersättningsform som är både pensionsgrundande och sjukförsäkringsgrundande. har de oerhört dåliga villkor. De hade hoppats att det när kulturministern tillträdde sin post skulle bli förändringar, men det blev nada. 52 Kulturminister (): Jag vet att har inställningen att man ska ha höga skatter och i stället dela ut bidrag. Vi har en annan linje. Konstnärerna har fått lägre skatter. Viktigare är, som också anknyter till den fråga som din kollega ställde, att människor har råd att investera i konst, har råd att köpa tavlor. Det kan man inte göra om man är högt beskattad. Skapande skola infördes . , året efter det nu refererar till, fick 600 kulturskapare jobb via Skapande skola. Den bygger vi nu ut till elever i fyran, femman och sexan genom att eleverna får möta mer professionell konst och att konstnärerna får arbete. Sedan kommer mycket annat. Kultur i vården tycker jag är ett spännande framtidsområde som kommer att innebära dels bättre hälsa, dels också mer jobb till de kulturskapare som vi värnar så starkt. 53 (): Jag har en fråga som är riktad till statsrådet . Som vi alla väl vet beslutade riksdag att göra en mycket kraftig investering i infrastruktur. Det var statsrådet företrädare som beslutade detta. Jag lade märke till att det kom en proposition till som omfattade ungefär 500 miljarder till spår och vägar. kunde jag inte låta bli att lägga märke till att det kom ett ännu bättre förslag, nämligen på ytterligare . Min fråga är därför: Varför har regeringen lagt sig på den här nivån och inte satsat på ännu mer spår och vägar, som andra partier anser sig ha råd med? 54 Statsrådet (): Tack för den frågan! Som sagt var kommer vi att investera gigantiska 497 miljarder i vägar och järnvägar. Det är finansierade projekt i mycket tydlig samverkan med regioner och kommuner allt annat än traditionella rödgröna luftslott som inte är finansierade, eller också, som i det fall som ställde frågan om, lånar man pengar och skickar fakturan till nästa generation. I de investeringar som vi nu gör lägger vi på nyinvesteringar i järnvägar. Vi satsar på stora investeringar, för kollektivtrafiken är beroende av järnvägsinfrastruktur i de större städerna. Det skapar möjlighet att ha bra pendling och bra kollektivtrafik i de stora städerna, men också väldigt bra möjligheter att pendla från större regioner. 55 (): Jag tycker att det är riktigt att man diskuterar vad regeringen säger. Jag skulle ändå vilja fråga utifrån de investeringar som har föreslagits från oppositionens sida: Varför har denna regering valt bort till exempel höghastighetståg? Det är många som anser att det är en väldigt klok investering. 56 Statsrådet (): Låt mig trots allt börja med vad det var för luftslott och kvarglömda spadar som kommunikationsministrar och infrastrukturministrar från tidigare rödgrönt stödda regeringar lämnade efter sig. Runt omkring i landet vet alla som är beroende av att järnvägen ska fungera och att vägar ska fungera att man inte snuttifierar byggen, utan man skapar möjligheter och finansiering för att detta ska kunna genomföras. Den här regeringen väljer att på allvar skapa förutsättningar för att just gå vidare och analysera hur en höghastighetsbana kan se ut i stråk i av den anledningen att höghastighetsbanor är oerhört stora investeringar. Det är oerhört många miljarder det handlar om, och det påverkar strukturen i hela . Naturligtvis måste detta vara finansierat. Vi måste veta vem som finansierar och i så fall också veta var stråket ska gå någonstans. 57 (): Jag vill börja med att säga att jag hoppas att vi alla i den här kammaren ser att vi har stora förändringar framför oss i världen, där är en del, när det gäller till exempel klimatförändringarna. Där måste vi ta en aktiv del. Då är det oerhört viktigt att de transporter som utförs görs på ett miljövänligt sätt. Jag, som bor i och tågpendlar till , undrar hur regeringen ser på det här området. Jag har med fasa hört infrastrukturministern ifrågasätta pendlandet från med ord som: Vad ska göteborgare göra i ? Då undrar jag ju: Är det så att det här är ett uttryck för regeringens ovilja att man ska pendla från , att det är något fel att pendla till , att man inte ska pendla till mindre orter eller att det är fel att pendla med tåg? 58 Statsrådet (): Jag ska börja med att tacka för frågan av den anledningen att jag nu kan säga att levererar en regering en sammanhållen transportpolitik för hela landet. Vi glömmer inte spadar efter oss. Vi bygger inte luftslott. Vi knyter ihop landet, vilket betyder att vi utformar det största investeringspaketet i som någonsin har gjorts, med starkt fokus på kollektivtrafik och att skapa en rundare region med en investering i Västlänken, som är den stora viktiga delen för att skapa en modern järnvägsinfrastruktur. Vi knyter ihop järnvägsstråken längs , vilket tidigare regeringar har struntat i. Äntligen skapar vi en helhet så att kan finnas med i en modern järnvägsinfrastruktur på . Den snuttifiering som det rödgröna alternativet har valt att göra med höghastighetståg betyder inget annat än att man skjuter allt i sank. 59 (): Jag hade tänkt säga tack för svaret, men jag fick över huvud taget inget svar på min fråga. Jag fick en uppräkning av det som regeringen vill göra, där man utelämnade att den största delen av den transportsatsning som regeringen gör läggs på vägtrafik och vägar. En mindre del lägger man på tåg och kollektivtrafik. Det tycker jag är värt att komma ihåg. Det rödgröna förslaget är en annan sak. Jag vill ändå återvända till det som faktiskt var min fråga. Jag undrar hur regeringen ser på pendlingen. Är det så att det är fel att pendla i tredje största pendlingsområde? Är det problematiskt? Man ska inte pendla till små orter, för där ska det inte finnas något arbete, eller vad är och regeringens åsikt i frågorna kring pendling? 60 Statsrådet (): Tack för frågan, ! Jag upprepar, den här regeringen skapar just möjligheter för ett ökat boende varhelst man önskar. Till skillnad mot vad vill kan man också skapa möjligheter genom att bygga både väg och järnväg och skapa förutsättningar för buss och tåg så att människor just kan pendla. Ska vi vara ärliga också, , är det lämpligt att man läser innantill. Den här regeringen lägger på nyinvesteringar i järnväg. Den här regeringen har till skillnad mot det rödgröna alternativet prioriterat drift och underhåll. Vi håller inte på med luftslott. Vi lägger pengar på drift och underhåll, och vi har gjort det i varje budget. Vi har tillfört våra banor ökade resurser på . Det behövs mer, och därför har vi också nyinvesteringar i till exempel signalsystem. Det är oerhört viktigt för pendlare att det fungerar. 61 (): Jag har en fråga till utrikesminister . markerades pressfrihetens dag. Det är nu den svenske och eritreanske medborgaren och journalisten greps i . I skuggan av de hemska händelserna satte president stopp för all kritik av det befriade landets ledning. som den fria pressen stängdes fängslades utan rättegång statstjänstemän, politiker och elva journalister, bland dem svensken , delägare till och verksam vid tidningen . intervjuades den avhoppade fångvaktaren Eyob Bahta Habtemariam i TV8 och talade om att och hans medfångar är fastkedjade till händer och fötter under större delen av dygnet. Ingen i fängelset ges några möjligheter att komma utomhus. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder kan vi vidta från och EU:s sida för att rädda livet på en svensk medborgare? 62 Utrikesminister (): Jag har svarat på denna fråga åtskilliga gånger tidigare, och jag upprepar i stort sett samma svar. Vi vänder på varje sten som går att vända på i denna fråga. Jag kommenterar inte enstaka uppgifter, men jag kan säga att jag ännu icke i den offentliga debatten, i medierna eller när det gäller idéer och uppslag har tagit del av någon information, någon idé eller något uppslag som vi inte redan tagit del av, redan prövat eller redan gjort. 63 (): Jag vill tacka för svaret. Utrikesministern säger att alla idéer är prövade. Men de senaste uppgifterna vi har fått tyder på att det inte bara handlar om att ska komma ut ur fängelset eller åtminstone få en rättvis rättegång. Det handlar om hans liv, att han är hotad till livet utifrån de vidriga omständigheter som råder i fängelset. Min tidigare kollega skrev en debattartikel i där han bad uppenbarligen en sten som utrikesministern och regeringen redan har prövat att man skulle agera vad gäller EU:s bistånd. Är den stenen flyttad på och prövad för gott? Eller är inte detta ett språk som skulle kunna förstå? Jag vill allra sist nämna ett hemskt fall som handlar om en annan svensk-eritrean, från , Kefle . i fängelse avled han. Många engagerade sig för hans fall. öde får inte beseglas på samma grymma sätt. 64 Utrikesminister (): På den konkreta frågan vill jag bara säga att den stenen är vänd på och prövad. 65 (): Jag vill vända mig till biståndsminister , och det gäller samma ämne, . Det finns en del frågetecken kring EU:s bistånd till . Om hämtar ut allt som de är berättigade till motsvarar det . Det är rätt mycket pengar. Det här ska gå till folket och får inte användas av regimen. Men det finns frågetecken kring hur biståndet används, om det verkligen är NGO:er, organisationer i , som fördelar detta bistånd. Jag undrar om man åtminstone inte skulle kunna sätta i gång en kontroll av biståndet för att se om det går rätt till. är biståndet helt ovillkorat, och det känns inte rimligt när det är en sådan här diktatur och förtryckarregim, som dessutom har en svensk medborgare i ett dödsläger. Min fråga till är därför: Kan man inte ta en lite närmare titt på biståndet? 66 Statsrådet (): Det är just vad vi har ägnat oss åt över lag, att ta en närmare titt på biståndet, att skapa ordning och reda och att se till att vi har en politikförnyelse som väver ihop hur man kan skapa bättre utveckling i världen. Hur kanaliseras biståndet? Hur har vi bättre kontroll på att det verkligen når fram till de fattiga människorna? Det gäller naturligtvis både eget bilaterala bistånd och olika multilaterala forum, däribland Europeiska unionen. De krav vi ställer här hemma ställer vi naturligtvis också på EU. Men det tar tid att förändra. av slapphänthet med skattebetalarnas pengar och kanske inte en vana att följa upp biståndet tar det lite tid att få det här på plats. Det vi nu försöker, bland annat i fallet och EU:s bistånd, är att skapa så rimliga uppföljningsvillkor som möjligt. När vi har diskuterat detta och inte kunnat stoppa biståndet har vi i stället sett till att det finns uppföljningsklausuler och mer ordning och reda i EU. Men det tar tid att förändra, och därför behöver vi för detta. 67 (): Problemet i det här fallet är att det inte finns så mycket tid. I det dödsläger där sitter har nästan hälften dött. Av 35 personer är 15 redan döda. Det är en uttänkt strategi, att man helt enkelt svälter ut fångarna, och dör de inte av svält dör de av infektioner. Frågan är hur länge lever, och därför tycker jag att det här inte får dra ut så långt som . Det finns andra exempel, som när Hamas tog makten i genom ett demokratiskt val. Då frös man biståndet, och det fick långtgående konsekvenser för folket, som svalt. Jag tycker i och för sig att det var fel att man gjorde på det sättet. Men det är märkligt att det är så omöjligt att villkora ett bistånd i detta fall när det pågår ett så oerhört förtryck i . Det finns också affärsintressen från där. 68 Statsrådet (): Vi har ägnat åt att försöka få in mer av respekt för mänskliga rättigheter och demokratisering i och EU:s bistånd. Det tar tid. Det handlar också om att vi ska kunna se vilka standarder vi sätter upp för det här. Mycket av det bistånd som vi ger till olika krishärdar i världen beror på att det finns förtryck och vanstyre. ger inte så mycket bistånd till så många demokratier. Det är därför det är viktigt att vi sätter friheten och de mänskliga rättigheterna främst i vårt engagemang och driver de frågorna. Men jag vill poängtera det jag sade igen: Det här kan vi inte lösa . Det är inte heller så att lidande befolkning kan gå miste om en massa humanitärt stöd . Vad gäller EU-biståndet har vi försökt påverka så att EU ska föra en tuffare dialog och att vi ska använda den kontaktyta som biståndet utgör för att bland annat påtala alla de extrema övergrepp mot mänskliga rättigheter som sker i , inklusive att föra en dialog om . 69 (): Jag har en fråga till . Den här regeringen är ju känd för att säga en sak men göra en annan. Att till exempel minska arbetslösheten leder i praktiken till högre arbetslöshet. Att minska utanförskapet har i praktiken lett till fler utanförskap. När det gäller minskade klyftor brukar brukar säga att det är viktigt att hålla ihop grupperna. Ändå leder hans politik till att klyftorna ökar som man lägger en budget. Med den senaste budgeten, om man lägger ihop de reformer och de gigantiska skattesänkningar som ni gör, visar det sig att av befolkningen har fått av hela reformutrymmet, eller nästan lika mycket som av folket tillsammans. Ni ökar klyftorna som ni har möjlighet i stället för att minska dem. Varför gör ni så, ? 70 Finansminister (): Skälet till att vi vill minska skillnaderna, för att vi vill ha ett samhälle som hänger ihop, är att vi bygger ett sådant samhälle när vi bygger ett samhälle för full sysselsättning. Det är då vi har råd med pensioner, och det är då vi har råd med välfärd. Det bygger vi genom att återupprätta arbetslinjen, genom att det lönar sig att arbeta och genom att fler vill anställa. Det är därför tillsammans med de andra nordeuropeiska länderna nu tar sig ur krisen med en arbetsmarknad i bättre skick än de flesta andra länder. Det är därför vi redan nu kan se en arbetslöshet som börjar plana ut och en sysselsättning som ligger så mycket starkare än 2006. Det är därför vi har en politik som tar oss tillbaka till full sysselsättning. Problemet är det som är alternativet, det rödgröna alternativet. Skiljelinjen går inte längre vid jobbskatteavdraget det är och jag numera överens om utan det är straffbeskattningen på bensinen, på kilometrarna och på ungdomarna, som kommer att lägga en kostnadsslägga på svensk ekonomi och trycka ut människor från arbetsmarknaden och dämpa återhämtningen. Det är det som är den tragiska hotbilden och som i grunden skulle bygga ett orättvist samhälle. 71 (): Jag tror inte att själv tror på det där, när han nu försöker påstå någonting som inte är sant och försöker upprepa det för att det ska gå in. vet ju att vi sätter jobben först, att vi satsar på kommunerna, på välfärden och på utbildning för de ungdomar som inte har utbildning. Det där vet , men han försöker ge sken av något annat. I stället har politik lett till ökade klyftor. Han påstår att han har en jobblinje, men för varje gång han läger en budget ökar arbetslösheten. Utanförskapet ökar och klyftorna ökar. Den procent av befolkningen som är allra rikast har fått lika mycket som av resten av befolkningen. Är det verkligen rättvist? Det ökar klyftorna ännu mer. Du påstår att du har en jobbpolitik, men den leder till ökad arbetslöshet och fler i utanförskap. Det håller inte, . 72 Finansminister (): Låt oss börja med att konstatera att jag och i långa stycken är överens om jobbskatteavdraget. Problemet är att en Ica Maxibutik med ett fyrtiotal ungdomar anställda får en räkning på 1,2 miljoner från om vi får en rödgrön regering. En åkare med fyra lastbilar får en räkning på 1,41,5 miljoner. Det är ett exempel från som jag hörde . Hos en företagare i RUT-sektorn med ett tjugotal anställda försvinner alla när räkningen kommer från . och De rödgröna vill lägga alla pengar på bidragssystem. Pengarna ska tas genom en kostnadschock. Den kostnadschocken består i en massiv höjning på 10 miljarder för unga och en massiv höjning av transport- och energiskatterna för basindustrin. Det höjer lönerna och lönekostnaderna. Det slår ut jobb. Det dämpar återhämtningen. Det driver upp priserna. Det urholkar köpkraften. Det lämnar över 3 miljoner förlorare efter sig, nämligen alla de som sätter sig i bilen och åker till jobbet . 73 (): Jag har en fråga till idrottsminister . Det är underbart att se vilket härligt väder vi har. Våren har äntligen kommit och det betyder till mångas glädje att fotbollssäsongen har sparkat i gång. Det finns tyvärr smolk i glädjebägaren i form av fotbollens fula svans: huliganerna. Det är otillständigt att några få ska förstöra en underbar idrottsupplevelse för så många. Det arbetas intensivt på många håll i samhället för att man ska försöka komma till rätta med det problemet, men det tycks inte ha hjälpt än så .