prot · GX09100 · 2010-04-08 00:00:00 — Jag undrar därför hur utbildningsministern vill adressera det här problemet och hur utbildningsministern vill ta ledarskapet i den här debatten. (: Jag vill påminna om att ministern inte kan kommentera ett speciellt fall, utan vi tar det som ett exempel.) 10 Utbildningsminister (): Jag skulle till och med vilja ge rådet till riksdagsledamöter att avstå från att kategoriskt ta ställning i enskilda fall i fråga om exakt vem som har gjort fel och inte. Det är sådant som rader av myndigheter och rättsinstanser nu är inne och granskar. Jag tror att det är djupt olämpligt att stå här och vara kategorisk när det gäller vem som har gjort fel och inte. Jag begär naturligtvis inte att interpellanten ska titta på alla tv-program, men jag tror att jag förekom i ett antal, till exempel i ett långt debattprogram kvällen efter att det här hade visats. Jag var regeringens företrädare i de här diskussionerna. Jag begär inte att interpellanten ska följa alla medieprogram. Men när det gäller frågan om var jag var kan jag säga att jag i högsta grad deltog i den här debatten. Och jag säger samma sak här som jag sade där. Skolan ska inte vara neutral mellan rätt och fel. Skolan kan inte vara neutral mellan den som begår brott och den som är offer för brottet. ska jag ge generella kommentarer. De är menade att vara generella, för jag har ingen djupare kunskap om detta fall, som togs upp av . Erfarenheten har också lärt mig att det ibland kommer fram saker i efterhand som inte har kommit fram i de här granskningsprogrammen. Men jag vill ge generella kommentarer. Vuxenvärlden har självklart ett oerhört stort ansvar. Med vuxenvärlden menar jag i det här sammanhanget naturligtvis inte bara dem som jobbar i skolan, utan även föräldrar och hela samhället. Vi har ett kollektivt ansvar för att barn och ungdomar uppfostras, lär sig rätt värderingar och lär sig skillnaden mellan rätt och fel. Det handlar också om att vi reagerar och sätter gränser när saker och ting går över styr. Om uppgifterna i det här programmet är korrekta har vuxenvärlden svikit sitt ansvar. Jag tror att det händer. I det här fallet handlar det om en våldtäkt. Men även om det inte går lika långt och inte är lika grova försyndelser som begås tror jag att det ofta är så att vi som vuxna är för dåliga på att se saker, upptäcka saker och reagera. Skolan har ett extra stort ansvar. Barnen och ungdomarna är där av plikt. Man kan inte välja att vara där eller inte. Och det är personer som har utbildning och ansvar enligt lagar och regler som styr verksamheten. Det är extra viktigt att vi ställer krav på att skolan ska vara tydlig. Skolan ska lära ut skillnaden mellan substantiv och verb, men skolan måste också i sin vardag upprätthålla gränser mellan vad som är rätt och fel och sända tydliga signaler. Man kan sammanfatta några saker som händer på det här området. Regeringen vidtar rätt många åtgärder för att det här vuxenansvaret ska förstärkas. Det ges ytterligare disciplinära befogenheter i våra lagar. Det är i och för sig kontroversiellt. Socialdemokraterna har varit emot det , men vi gör det ändå. Vi satsar 45 miljoner på forskning om mobbningsförebyggande åtgärder. Det är centralt. Även i det fall som skildrades i tv-programmet var mobbning ett centralt fenomen, förutom våldtäkt och annat. Det är mer pengar som satsas på detta än i . Vi lägger om lärarutbildningen så att det nu i lärarutbildningen ska ingå moment om konflikthantering och sociala relationer. Jag kan räkna upp ytterligare några saker. Men poängen är att inga åtgärder som beslutas av regeringen eller denna riksdag räcker till om inte de vuxna, när det inträffar saker, tar sitt ansvar, står upp som vuxna och visar civilkurage. Det är ytterst vad det handlar om. Regler och satsningar är nödvändiga, men räcker det inte om inte vuxenvärlden visar civilkurage. 11 (): Jag vet att man inte ska ta upp enskilda fall, men det här var ett sådant tydligt exempel. Det var det grövsta exemplet på saker och ting som försiggår i våra skolor. Jag tror att utbildningsministern är ute på många skolor. Jag tror också att utbildningsministern läser klotter. Det kan höras tillmälen på andra sidan skolgården som anspelar på någon ung tjejs sexualitet, på vad hon skulle ha gjort, vem hon skulle vara och så vidare. Sanningen är att många unga tjejer i skolan mår oerhört dåligt, och det handlar om maktförhållanden. För de maktstrukturer som finns i samhället, mäns överordning och kvinnors underordning, finns också i skolan. Barn skolas in i det här från början. Det är därför en 15-åring kan sitta och säga: Det är väl så att killar är mer värda än tjejer. Jag hoppas att vi ska komma till ett läge i svensk skola där ingen elev någonsin ska behöva känna att killar är mer värda än tjejer. Skolministern sade att jag inte skulle vara kategorisk. Nej, det ska man inte vara, men ibland väljer jag att vara kategorisk, och det är när rättsväsendet faktiskt har dömt på ett sätt som har vunnit laga kraft. Det handlar om respekten för rättssäkerheten och rättsväsendets arbete i . Det här vet vi. Men inte ens när man har rätten på sin sida har man chansen att leva ett harmoniskt och bra liv efteråt. Skolan har till vissa delar haft ett framgångsrikt arbete med andra saker. Till exempel görs drogvaneundersökningar. Alliansregeringen vill nu till och med drogtesta barn mot deras och föräldrarnas vilja. Det tror jag inte är någon framkomlig väg för att komma åt droganvändningen. Däremot tror jag att det även när det handlar om frågor om makt och kön och killars överordning över tjejer i skolan måste ske en kraftsamling. Det måste ske ett kraftfullt arbete när det gäller att tala om dessa saker och diskutera dessa saker för att unga kvinnor ska kunna växa upp utan att känna sig mindre värda än sina manliga klasskamrater. 12 Utbildningsminister (): En av de första saker som jag fick göra när jag blev skolminister 2006 var att resa till . Där strejkade en grupp flickor i skolan. Det var en högstadieskola. De gick i skolstrejk därför att de upplevde att de inte fick lugn och ro i skolan. Det var ett grabbgäng som trakasserade dem. Jag reste ned dit och talade med de här flickorna. Vad de efterlyste var mer vuxenauktoritet, att man skulle säga åt de här grabbarna på skarpen eller vidta åtgärder på något sätt. En av de första åtgärder som jag vidtog som utbildningsminister var att öka skolornas befogenheter att agera i den här situationen. Det handlar till exempel om att kunna splittra ett sådant här gäng och flytta grabbarna. Det handlar då inte om att flytta dem som gäng utan om att flytta dem till olika skolor för att slå sönder gänget. Sedan måste man förmodligen hjälpa de grabbarna också, men en förutsättning är ofta att man slår sönder gänget, att man splittrar gänget, för att kunna ta tag i grabbarna. Vad sade Socialdemokraterna? Jo, detta var en mycket hård konfrontation. Den där lagen hade inte ändrats om ni hade suttit i regeringen. Jag får oerhört mycket kritik av interpellantens parti för att vi från regeringen fokuserar på att det behövs ordning och reda och trygghet och disciplin i skolan. Ni röstar emot våra förslag. sade interpellanten att alliansregeringen vill drogtesta elever. Det är väl inte regeringen som ska drogtesta? Åklagare kommer att få rätt att fatta beslut om att vid misstanke göra drogtest också på 14-åringar. Vi vet nämligen att drogerna breder ut sig, också under 15-årsgränsen. Vi vet det. Men ni röstar emot. Ni röstar emot alla åtgärder. Sedan står interpellanten här och kritiserar mig för att saker och ting händer. Det är klart att sådant här händer i skolväsendet. Det är drygt en miljon ungdomar som går i svensk skola. Det händer saker , saker som vi inte vill ska hända. Det vi kan göra här är att ge lärare och rektorer befogenheter att ingripa. Man kan då inte rösta emot befogenheterna och sedan stå och klandra utbildningsministern när saker händer. Ge rektorer och lärare befogenheter att ingripa! Det kommer inte att bli en problemfri värld då heller. Det kommer att uppstå problem i relationer med människor och sådant. Men vi ger dem som är vuxna i skolan myndighet och auktoritet att agera. Det är det vi kan göra. Men där sviker ni. Ni röstar emot. Ni skäller på mig ständigt och jämt, eftersom ni tycker att jag fokuserar på trygghetsfrågorna och disciplinfrågorna i skolan. Men det är vad det handlar om. Stöd regeringens arbete i stället för att vara emot det! Då kommer vi att bädda bättre för att lärare och rektorer ska få möjlighet att ingripa när problem faktiskt uppstår. Jag håller med. Det finns en genusaspekt i ordningsproblemen i skolan. är inget undantag. Ofta är det tonårsgäng med grabbar som är de som stör, bråkar och trakasserar. Det är flickor som är utsatta för det. Det finns absolut en genusaspekt i detta. Inte minst därför borde interpellanten kunna ställa upp på de åtgärder som vi vidtar för att ge vuxenvärlden auktoritet att ingripa. 13 (): Det var det här jag menade med att utbildningsministern gör allting så lätt för sig, att det handlar om disciplinära åtgärder. Uppenbarligen hade i det exempel jag refererar till lärare och rektor befogenheter att göra så. Många elever kan vittna om att lärare och rektorer har haft befogenhet att ta till alla åtgärder, men man har inte gjort någonting. Man har valt att blunda för problemet. Det räcker inte att gömma sig bakom sina disciplinära åtgärder. Det är vår huvudkritik mot den syn på disciplinära åtgärder som utbildningsministern har att man gömmer sig bakom det. Man tror att man har satt upp ett system som är vattentätt som inte lägger fokus på varför det stökiga grabbgänget börjar agera på det här sättet. Det är beteenden som man kan se långt ned i åldrarna. Det är något som man borde kunna angripa redan då innan man behöver hålla på och splittra gäng och sätta dem i olika skolor. Det är problem som borde adresseras från början. De här disciplinära åtgärderna och utbildningsministerns politik räcker inte. Ett exempel är drogtesterna. Det finns ett antal droger på marknaden som inte syns i ett drogtest. Då är väl det bästa man kan göra att göra ett negativt drogtest, och så behöver man inte bry sig om den unga människa som man ändå misstänker är på glid. Då har man gömt sig bakom ett system. Man har inte satt människan i centrum. Varför mår den här människan så dåligt? Det är min huvudkritik. Det var med genusaspekten jag började. Det här handlar om makt och kön. Där står regeringen tämligen handfallen, ser jag. 14 Utbildningsminister (): Jag och interpellanten är överens om ett par saker. Det första är att det inte räcker med disciplinära åtgärder. Det är vi helt överens om. Men att det inte räcker med det, är det ett skäl att vara emot disciplinära åtgärder? Det är det Socialdemokraterna är. Ni är emot att lärarna ska få de befogenheter vi nu ger dem och rektorerna. Jag håller med. Det räcker inte. Det var det jag sade i min inledning. Det behövs också civilkurage. Det handlar om att utnyttja de här åtgärderna när det behövs, att ingripa, att upptäckta, att se. Men det den lagstiftande församlingen enkelt kan göra är att ge befogenheterna. Det är ni emot. Det är svårare med civilkurage. Det går inte att lagstifta fram. Det är en debatt vi måste föra. Vet man som lärare att man har befogenheter är det lättare att ingripa. Men om man själv blir anmäld som lärare när man ingriper och man inte har några befogenheter är det fler som avstår från att ingripa. Det är problematiken runt befogenheterna. På många håll i svensk skola har vi en stökig situation. Det är mycket skolk, mycket skadegörelse, mycket trakasserier, mycket mobbning, också av sexuell natur det är då oftast pojkar som trakasserar flickor i tonåren. Ska vi komma till rätta med detta krävs det en lång rad insatser. Några av dem är att stärka vuxenauktoriteten i skolan. Det är lärarna som ska bestämma i skolan. Det är inte tonåringarna. Det är lärarna som ska bestämma. Det är inte de som gapar högst som ska bestämma. Det är de vuxna i skolan som ska bestämma. Lite grann vilken makt de har avgör vi med våra beslut här i . Det röstar ni emot. Det är där den stora skillnaden mellan de båda regeringsalternativen finns när det gäller trygghetsfrågor i skolan. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2009/10:N13 till näringsutskottet /10:Ju8 och Ju7 till justitieutskottet /10:U11 till utrikesutskottet Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 15 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar följande statsråd välkomna till dagens frågestund: Utbildningsminister , statsrådet , jordbruksminister , socialminister och statsrådet . 16 (): Jag har en fråga till . presenterades kommunernas samlade rapport om hur välfärden kommer att bli . Alla partier i kommunerna står bakom rapporten som visar på en brist på . Det innebär hundratusentals färre anställda inom skolan, omsorgen och vården. Regeringen har redan skurit ned välfärden kraftigt genom sina skattesänkningar på 100 miljarder. Man planerar att under den kommande mandatperioden sänka skatterna med ytterligare 100 miljarder. Det är alltså just de pengar som fattas i den kommunala sektorn . Min fråga till statsrådet är: Finns det inte någon i regeringen som vill trygga välfärden och se till att man får bra jobb inom skolan, vården och äldreomsorgen? 17 Utbildningsminister (): Tack för frågan! Statsbidragen till kommunerna har aldrig någonsin varit så höga som . En liten del av det är konjunkturrelaterat eftersom vi har en stor ekonomisk kris på gång. Generellt ligger statsbidragen på en högre nivå än någonsin, och definitivt högre än då frågeställarens parti var i regeringsställning. Välfärden handlar dock inte enbart om statsbidrag, som frågeställaren antyder. Den handlar i grunden om att vi har en ekonomisk utveckling. Sättet att möta de demografiska förändringar som är grunden för prognos, det vill säga att vi får många äldre och att pensionärer behöver vård och omsorg, är ekonomisk tillväxt. Resurser till framtidens välfärd får vi genom ekonomisk tillväxt. Arbetslinjen är det mest centrala att hävda. Det är också den centrala delen i regeringens ekonomiska politik. 18 (): Min fråga gällde om regeringen vill vara med och se till att välfärden utvecklas eller om det ska skäras ned ytterligare i den kommunala sektorn. Rapporten handlar om att det kommer att bli nedskärningar om man inte gör något. De som jobbar i den kommunala sektorn, inom skola och äldreomsorg, kommer att få sämre arbetsförutsättningar. Det blir svårare att rekrytera personal. Det är den ena delen. Den andra delen är att man hamnar i ett läge där man inte kommer att få tjänster inom välfärden utifrån behov utan utifrån betalningsförmåga. Det blir en ökad privatisering. Det är väl det som regeringen egentligen vill åstadkomma. Det är väl därför som ni skär ned så kraftigt och inte ökar. som kom med en rapport redovisar samma sak under den kommande mandatperioden. Om ingenting sker kommer det att bli sämre ekonomi i kommunerna. Skattesänkarpolitiken leder till sämre välfärd. 19 Utbildningsminister (): Frågeställaren säger: Gör man ingenting får vi sämre välfärd. Det håller jag med om. Jag tror inte att någon regering under den kommande mandatperioden kommer att göra ingenting. Vi kommer att slå vakt om arbetslinjen. Det är den som skapar ekonomiska resurser i den svenska välfärden. Att har varit bättre än de flesta europeiska länder när det gäller att hålla uppe nivån på välfärden också under den svåra tid vi nu går igenom beror på att vi har haft en sund ekonomisk politik. Vi har sagt nej till överbud. Vi har sagt nej till de massiva utgiftsexplosioner som har föreslagits av Socialdemokraterna. Det är dock något som har drivits i ett antal andra länder. När går till val på klassisk socialdemokratisk politik kommer han att få gå till val på att bara göra nedskärningar eftersom man har levt över sina tillgångar. En ansvarsfull långsiktig ekonomisk politik där arbetslinjen står i fokus är den viktigaste garanten för en god välfärd också . De utförsäkrades ekonomiska situation 20 (): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . pratade jag med en kvinna som blivit utförsäkrad från sjukförsäkringen. Hon ska nu leva på efter skatt. Hon är fortfarande sjuk. Hon kan inte jobba men står till Arbetsförmedlingens förfogande. Som jag har förstått ska hon söka socialbidrag när hon har de här livsvillkoren. Dess värre bor hon i hus. Man måste säga dess värre eftersom hon inte kan få socialbidrag. Hon har provat, men får det inte. Socialförsäkringsministern hänvisar till detta. Min fråga är: Är socialförsäkringsministern nöjd med det sätt på vilket de utförsäkrade drabbas ekonomiskt? 21 Statsrådet (): Personer som har varit sjukskrivna i fem, tio eller får nu möjlighet att komma till Arbetsförmedlingen och där , utifrån sina behov och sin livssituation, gå igenom vilken ytterligare hjälp man behöver för att kanske komma tillbaka till någon form av arbetsgemenskap. Jag har mött väldigt många som inte har fått något telefonsamtal eller någon hjälp över huvud taget . Därför är detta för många en chans att komma över till Arbetsförmedlingen. Vi har givit de personer som kommer dit möjlighet att få aktivitetsstöd av a-kassan eller aktivitetsstöd som man får om man är arbetslös. 22 (): Jag är inte riktigt säker på att socialförsäkringsministern svarade på min fråga. Det jag försöker beskriva är att många människor har fått det väldigt svårt ekonomiskt. Vi socialdemokrater tycker att det är bättre att satsa på att få fler i jobb, precis som beskrev, i stället för ökade klyftor. ser vi att människor här i landet blir fattigare och fattigare. Jag förstår inte hur någon regering kan vara nöjd med det. De personer som jag har träffat och som hör av sig till mig är desperata. De mår dåligt. De mår inte bättre av att hamna i den här svåra ekonomiska situationen. Jag förstod att inte hade något svar, så jag har ingen följdfråga. 23 Statsrådet (): Det finns personer som inte ska gå över till Arbetsförmedlingen och den introduktionsmöjlighet som man får där. Det är personer som ligger på sjukhus, har daglig vård och behandling eller är psykiskt sjuka och inte kan tillgodogöra sig den vidare satsningen. Det gäller också personer vars hälsotillstånd kan försämras. De personerna tillhör undantaget, likaväl som de som är svårt sjuka. De ska och behöver inte heller gå över till Arbetsförmedlingen. De kan i stället ansöka om att få en fortsatt sjukpenning. Där finns inga tidsgränser. Den informationen ska ha givits av . Man ska ha kunnat få information om huruvida man får förlängd sjukpenning eller inte. Upphandlingen av mat i den offentliga sektorn 24 (): Min fråga går till jordbruksministern. Intresset för svensk mat, särskilt närproducerad, har ökat markant . Det gäller inte bara inom landet; exporten har också ökat. är ett exempel. Konsumenterna väger bevisligen in fler faktorer än enbart priset. Det är till exempel miljösynpunkter och lokalkännedom om produktionen. Kraven på livsmedelsproduktion är stränga i vårt land. Det är bra, men det medför också högre kostnader och ett högre pris på maten. När nu matupphandlingarna sker ute i kommuner och landsting ser man mest bara till priset med hänvisning till gällande upphandlingsregler. Då upphandlas billig mat, ofta importerad, i stället för den närproducerade. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att få en mer gynnsam utveckling när det gäller upphandlingen av den offentliga maten? 25 Jordbruksminister (): Låt mig först konstatera att antalet portioner mat som serveras från offentliga kök uppgår till ungefär tre miljoner. Det är väldigt många måltider som tillagas i offentliga kök. Råvarorna till denna mat ska köpas upp enligt den lagstiftning som finns. I denna lagstiftning sägs det att man får ställa krav. Det ställs krav när kommuner och landsting upphandlar. Låt mig exemplifiera detta med bilar till personal. Då handlar det inte bara om att bilen är billig utan också om att den uppfyller vissa krav. Samma sak gäller mat. För att upplysa om detta har regeringen gett till så att de kan hjälpa de kommunala upphandlarna och politikerna att ställa de krav som man kan ställa och som jag tycker att man ska ställa på den mat som köps till offentligheten. 26 (): Det är förvisso bra. Men fortfarande måste huvudprincipen vara att man i så fall ska kunna ställa samma krav på den mat som köps in som de krav som man ställer i lokalsamhället i den egna kommunen på att genomföra produktionen. Min andra fråga är: Har satsningen på matlandet gett något påtagligt resultat i fråga om ökad aktivitet i primärledet? 27 Jordbruksminister (): Vad beträffar krav på mat är svaret ja. Självklart får man ställa krav på de råvaror som man köper in på samma sätt som man ställer krav på den brandbil som man köper till kommunen eller på de bilar som man köper till personal. kan alltså hjälpa till att ställa dessa krav eller ge exempel på vilka krav man kan ställa när man gör matupphandlingar. Vad gäller satsningen på matlandet kan man konstatera att det är en positiv utveckling i stort sett i alla län vad gäller antalet sysselsatta men också vad gäller antalet nybildade företag som hanterar maten från jorden till bordet. 28 (): Jag tänker fortsätta på den linje som min partikamrat dragit upp om mindre pengar till kommuner och landsting. Därför vänder jag mig till utbildningsministern eftersom det just är hans ansvar. Regeringens eget expertorgan gjorde så sent som en bedömning om att det blir nedskärningar i välfärden om resurser inte tillförs från staten till kommuner och landsting. Vi socialdemokrater menar, precis som KI, att det behövs ett tillskott riktat inte minst till skola och sjukvård för att man ska undvika stora besparingar . Vi tycker att det är viktigare än skattesänkningar. De borgerliga partierna har ställt ut skattesänkningslöften om närmare 100 miljarder. Då undrar jag inför nästa mandatperiod: I stället för skattesänkningar som faktiskt inte har gett några jobb skulle man kanske prioritera investeringar och jobb i välfärden. Vad säger utbildningsministern om det? 29 Utbildningsminister (): Till att börja med har arbetslinjen gett jobb. De åtgärder som regeringen har vidtagit har gett 100 000150 000 nya jobb. Sedan har krisen inneburit att andra jobb har försvunnit. Men det betyder att utan regeringens ekonomiska politik hade ännu fler människor varit arbetslösa. Sedan känner tydligen till Alliansens valmanifest för kommande mandatperiod mer än vad jag gör, vilket är lite märkligt eftersom jag är med och skriver det, och det är inte färdigt. Det finns ännu så länge inga som helst åtaganden från Alliansen när det gäller vare sig skattesänkningar eller någonting annat. Det finns inte från er sida heller. Det ska redovisas . Men vi tror att sänkt skatt på arbete leder till mer jobb. Det är inget märkligt med det. Om man höjer skatten på saker försvinner de. Det är därför som är överens om att vi ska ha hög skatt på alkohol i eftersom det då köps mindre alkohol. Vi ska ha hög skatt på bensin eftersom det då används mindre bensin. Har man hög skatt på jobb blir det färre jobb. Det är inte så märkligt. Beskattar man något hårt blir det mindre av den varan. Den politik som vi för leder till mer jobb och mer skatteintäkter och därmed till pengar till välfärden. 30 (): är vi inte särskilt överens om det har gett så mycket mer jobb att till exempel jag har fått lägre skatt. Men det kan vi tala om någon annan gång. Ett löfte som faktiskt redan är gett är att kommunerna inte ska få de pengar som de har fått . De ska dras in. Det var 12 miljarder. Det är något som faktiskt är ett löfte. Det har i alla fall finansministern sagt. Jag förstår inte varför kommunerna skulle klara sig med mindre pengar när vi vet att det finns stora hål i kommunernas budgetar .