prot · GY0937 · 2010-12-17 00:00:00 — En anledning det talas om är att det är svårt att få dem godkända som arbetsskador. Det fanns också med på dagordningen i debatten om socialutskottets betänkande tidigare. Det leder till en felaktig bild av de verkliga riskerna i arbetslivet. Riskerna är specifika när det gäller tjänstemännen. För den fortsatta utvecklingen av arbetslivets försäkringsskydd är det därför viktigt att de anmälda arbetsskadorna speglar även den arbetstagargruppens arbetssituation. En annan viktig fråga är rätten till fyra veckors sammanhängande semester, som semesterlagen säger, och hur semestern används eller snarare inte används. Man kan fråga sig om detta är ett individuellt eller ett strukturellt problem, och vilket vi i så fall kan göra något åt. Det är självfallet en skillnad mellan om det är individen själv som väljer en kortare sammanhängande period och om det är arbetsorganisationen som inte klarar av att hantera bemanning och verksamhet . Men vad är rättigheten värd när den så kallade kulturen på en arbetsplats inte tillåter att man hävdar sin rätt? Det är en fråga som många ställer sig, och som vi som politiker, oavsett förhållandet att vi låter arbetsmarknadens parter hantera denna fråga, borde ställa oss. Just när det gäller arbetsmiljöfrågorna måste vi också titta på hur vi har hanterat frågorna tidigare. Socialdemokraternas, och reservation 17 handlar just om uppdrag. När vi skärskådar vad som har hänt inom området ser vi att besparingarna på anslag har varit drastiska . Siffran 115 miljoner är tagen i underkant med tanke på de strukturomvandlingar som egentligen har sparat ytterligare miljoner. Det har inneburit att verket har minskat antalet inspektioner med en tredjedel. När denna fråga kommer upp jag ser att ansvarigt statsråd inte är här svarar man att inspektörerna har blivit effektivare och klarar av fler arbetsplatsbesök per inspektör. Men det är inte det som är problemet. Det är det totala antalet inspektioner. Ingen här inne kan egentligen förklara att man genom effektivitet skulle kunna hantera frågan om att det totala antalet har minskat. Om det är någon som ska försöka är jag mycket intresserad av att höra den förklaringen. De verksamheter som har varit inriktade på att förebygga risker och som har verkat för förbättringar av arbetsmiljön har också skalats bort. Planerade inspektioner har fått ställas in på grund av personalminskningarna. Detta är ett stort problem som har påtalats tidigare. Och när jag läser tidigare protokoll ser jag att frågan har varit uppe. Representanter för , och har påtalat det under föregående mandatperiod också. Den positiva utvecklingen när det gäller rapporterade risker, besvär, skador, olyckor och dödsfall riskerar nu att brytas. Det är precis det vi ser. Det har skett ett trendbrott enligt det bästa underlag som vi faktiskt har för handen när det gäller de dryga 2 000 arbetsplatsombud som har svarat på en fråga om hur det ser ut. Regeringen säger sig vilja ha fler personer i arbete men förnekar det faktum att förhållandena på våra arbetsplatser är en viktig orsak till att människor slås ut . Vi anser att det ekonomiska stödet till ska höjas. insatser behövs för att få fler människor i arbete. Inspektionsverksamheten måste stärkas så att farligt arbete på arbetsplatserna kan undanröjas. Det är viktigt att vi får fler inspektörer och att det finns resurser för regionalt arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna. Jag vill avsluta mitt anförande med att lyfta fram att vi i oppositionen, i alla fall Socialdemokraterna, och , är övertygade om att det begrepp om hungriga vargar som lanserades under föregående mandatperiod av kanske mindre betänksamma företrädare för de partier som då bildade majoritet inte stämmer. Vi anser att hungriga vargar aldrig jagar bäst. Man vinner inte framgång med ett land, vare sig ekonomiskt eller mänskligt, genom att öka klyftorna mellan dem som har och dem som inte har, mellan dem som har ett arbete och dem som står utanför och som befinner sig i ett utanförskap. Man skapar aldrig förutsättningar för högre tillväxt och bättre välfärd genom att skära i välfärdssystemen, dra ned på utbildningsinsatserna och ge människor signalen: Du behövs inte. Man vinner inte heller framgång genom ett enda recept skattesänkningar även om man sitter still i båten under konjunkturnedgången, och konjunkturuppgången hanteras bäst genom att man låter marknaden hantera frågorna. Den stundande problematik som med flera aktörer visar tyder på att ett mer aktivt ställningstagande för dem som faktiskt bär upp välfärden i för dem som jobbar på arbetsplatserna behövs. De behöver det stödet och den signalen från regeringssidan. De förtjänar det. 41 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 8 och 11. Under punkt 10 yrkar jag bifall till det första yrkandet, motion A277 och motion A284, men inga andra motioner under punkt 10. Det talas ofta om att 40-talisterna kommer att lämna ett tomrum efter sig på arbetsmarknaden när de går i pension. Vi kunde höra säga samma sak. I går talade kolleger till mig från Alliansen i socialförsäkringsutskottet i samma termer. gjorde migrationsministern det. Detta är någonting som man har talat om från samtliga övriga riksdagspartier. Man använder det som en retorik för att förminska problemen med hög arbetslöshet men också för att motivera en fortsatt och ökande massinvandring. kan vi se hur mindre än en tredjedel av 40-talisterna faktiskt är sysselsatta denna vinter, och långt ifrån alla är fulltidssysselsatta. Men trots att de allra flesta 40-talister inte är sysselsatta längre har vi en arbetslöshet på . Det stämmer att den senaste lågkonjunkturen har haft en viss inverkan på det. Det stämmer att lågkonjunkturen, som vi ännu inte är helt ute ur, har dragit upp arbetslösheten. Men det finns mer långtgående underliggande förklaringar till att vi har en låg sysselsättningsgrad i . har sysselsättningsgraden sjunkit från till . Det innebär att den andel av befolkning i arbetsför ålder som jobbar är lägre jämfört med hur det var . Detta är en utveckling som har pågått länge, och den är inte skapad av den senaste finanskrisen. Det talas om att skulle ha svårt att konkurrera med tanke på löneläget. Men faktum är att lönekostnader i allt lägre grad har någon avgörande inverkan på tillverkningskostnaderna inom basindustrin, som ändå är motorn i svensk exportindustri, eftersom produktiviteten ständigt ökar och det alltså krävs allt färre anställda för att producera en vara. Det svenska skattesystemet har traditionellt sett dessutom gynnat kapitalintensiv industri, och det är en viktigare konkurrensfördel än låga lönekostnader. Dessutom har vi haft en kostnadseffektiv och tillförlitlig elproduktion. Det finns sannolikt flera förklaringar till att den svenska sysselsättningsgraden långsiktigt sjunker. En förklaring är att den svenska produktivitetsökningen varit alldeles för låg . De ostasiatiska tigrarna för att kontrastera konkurrerar i allt högre grad med hög produktivitet, där i vissa fall inte skulle kunna konkurrera ens om vi hade löntagare som jobbade gratis. En annan förklaring är den svenska energipolitiken . I stället för att satsa på utbyggnad av kärnkraften, som är såväl kostnadseffektiv som klimatsmart och driftsäker, subventionerar vi ineffektiva och opålitliga energikällor, till exempel vindkraft, som energiskatten har höjts. Energin är som bekant en mycket viktig faktor för den svenska processindustrin och dess förmåga att konkurrera. Till detta kommer en svensk skola som i allt lägre grad har klarat av att förmedla kunskap och inte minst en massinvandring som har varit oerhört kostsam för och dessutom drastiskt har ökat arbetslösheten. Av de utrikes födda är arbetslösa. Då är detta ändå en siffra som hålls ned av att många utrikes födda har invandrat från och . I fråga om dessa personer ser vi betydligt lägre arbetslöshetssiffror. Men regeringens politik går som bekant ändå inte ut på att begränsa en ansvarslös massinvandring som bevisligen leder till samhällssplittring, en kraftigt ökad kriminalitet och i detta fall också en kraftigt ökad arbetslöshet. I stället har man under den senaste mandatperioden öppnat landets gränser ännu mer. Vi har på grund av Alliansen den mest ansvarslösa, eller den mest generösa om man så vill, invandringspolitik som det här landet någonsin har skådat. Det har fått konsekvenser. Vi har kunnat se hur vi slår nya invandringsrekord. Bara tog emot över 100 000 invandrare. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv innebär detta som sagt att arbetslösheten ökar kraftigt. Det här har regeringen hanterat och försökt kompensera bland annat genom diskriminering av svenskar på arbetsmarknaden i form av instegsjobb. Instegsjobben innebär, som vi alla känner till, att svenska skattebetalare subventionerar av den totala lönekostnaden. Det ska tilläggas att det har varit , men det är efter årets budget. Det är alltså av den totala lönekostnaden för relativt nyanlända invandrare. Jag vill poängtera att det gäller den totala lönekostnaden, alltså innefattande lön, arbetsgivaravgift, sociala avgifter och inkomstskatt. Svenska skattebetalare subventionerar diskriminering av sig själva. menar att lagar och regler inte bör etnifieras. Diskriminering står inte bara i strid med de mänskliga rättigheterna; det riskerar också att späda på motsättningarna i samhället ytterligare. Därför vill vi slopa instegsjobben. har gått till val på en rad åtgärder för att öka sysselsättningen. Vi vill bland annat satsa på bättre villkor för småföretagare. Vi har redan fått med oss såväl som Alliansen i att göra systemet med karensdagar mer flexibelt för småföretagare. Vi vill satsa på ökad matchning på arbetsmarknaden, mer resurser till forskning och utveckling och som sagt också en minskad invandring. Vi adresserar problemen med hög ungdomsarbetslöshet, som är ett av de största strukturella problem vi har på arbetsmarknaden . Tröskeln in till arbetsmarknaden måste sänkas så att färre unga inleder sina vuxna liv i utanförskap. Långt innan Alliansen i valrörelsens slutskede kopierade vår politik förespråkade vi en ny anställningsform för lärlingar. Vi gick till val på detta. Vi vill helt slopa arbetsgivaravgiften för lärlingar under . Det skulle sannolikt bli den enskilt viktigaste reformen för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. har ingen politik för arbetskraftsinvandring. Det finns tillfällen då matchningen på den svenska arbetsmarknaden inte fungerar. Då behöver vi öppna för att ta in arbetskraft utifrån genom till exempel ett gästarbetarsystem som har föreslagit. Men har vi alltså ingen arbetskraftsinvandringspolitik. Vi har ett regelverk som Alliansen menar skulle sätta upp kriterier för arbetskraftsinvandring. Men regelverket saknar alla ansatser till behovsprövning. Att slopa alla kontrollmekanismer och låta den enskilde själv avgöra behovsplaneringen är inte att ta ansvar. Regeringens arbetskraftsinvandringsregler måste rivas upp då de är ett läckande såll som oundvikligen kommer att leda till lönedumpning. Det finns tillfällen i livet då människor hamnar mellan jobb. blir tyvärr längre än vad man kanske hade tänkt sig själv eller velat. Då är det viktigt att det finns en grundläggande ekonomisk trygghet så att en tillfällig arbetslöshet inte ska få alltför omfattande konsekvenser i vardagen. Alliansen har gått alltför hårt åt a-kassan med omfattande sänkningar av ersättningsnivån. Vi har därför förespråkat att taket återigen höjs till . 42 (S) replik: Jag vet ingenting om familjeförhållanden. Men många av oss har föräldrar, en mormor, en farmor, en morfar eller en farfar i livet. Det vi vet är att vi alla om vi lever löper 50 procents risk att drabbas av en demenssjukdom. Så ser det ut. Än så länge finns ingen bot för detta. Jag undrar om har tänkt på hur det skulle kännas att ha en demenssjukdom och att vara mycket gammal. Kan du föreställa dig det, ? Det handlar om att inte kunna orientera sig själv, att inte riktigt veta var man är och kanske inte riktigt vem man är och att inte kunna orientera sig själv till toaletten eller hitta tillbaka till sitt eget rum. Det handlar om att känna oro över tillvaron och över sig själv och kanske vara väldigt rädd. Man ropar på hjälp hjälp, hjälp och så kommer det ingen, för det finns ingen personal där. Avdelningen är låst. Det är ingen som hör. I det betänkande som debatterades före vårt finns det ett förslag som vi hoppas får majoritet i kammaren om att införa riktlinjer i demensvården om bemanningen. Det måste alltid finnas tillräcklig bemanning i demensvården. Det är en fråga jag själv har drivit i valrörelsen, och jag välkomnar ett sådant beslut. Men riktlinjer vårdar ingen människa. Riktlinjer ger ingen omsorg. Det är människor som gör det. Det krävs människor som arbetar i äldreomsorgen och demensvården. De som arbetar där är i allmänhet kvinnor. Många av dem kommer från , från , från Bosnien och från . Med politik kommer det inte att finnas personal som arbetar i demensvården när föräldrar kanske kommer att behöva den. 43 (SD) replik: Det är imponerande att underkänner sin egen politik och dess förmåga att matcha arbetsmarknaden. Med en arbetslöshet på och en sysselsättningsgrad som sjunker ständigt och som är nere på av de arbetsföra i tror hon inte att vi med en socialdemokratisk politik skulle klara av att matcha och se till att det finns arbetskraft till förfogande för enklare vårdjobb. Men som jag också sade i mitt anförande är öppna för arbetskraftsinvandring i de fall matchningen inte fungerar. Det kan vara så tillfälligt, om inte annat att man inte klarar av att ställa om arbetsmarknaden efter nya behov och att inte arbetskraften hinner matchas till nya jobbutbud. Då är vi öppna för tillfällig arbetskraftsinvandring. Det är nog fler än jag härinne som har föräldrar eller släktingar som har kommit just som arbetskraftsinvandrare. Men det var ofta då vi hade en behovsprövning på arbetsmarknaden. fanns det en strukturerad behovsprövning där vi tog emot arbetskraftsinvandrare när det fanns ett konstaterat behov. Det är en politik som även parti har ställt sig bakom . Men , , har behovsprövningen försvunnit och vi har kunnat se hur många av dem som har invandrat med de nya reglerna har kommit som restaurangbiträden och städare. Jag har svårt att se att vi skulle ha så stort behov av det när vi har så oerhört många arbetslösa i . Vi har också kunnat se hur regelverken har missbrukats och hur arbetsgivare har använt det för att plocka in arbetstagare under rena slavförhållanden därför att människor är villiga att betala mycket och höga priser för att få komma till . Det har vi sett i många andra sammanhang också, när det gäller andra typer av migration. 44 (S) replik: Vi hörde nu igen, och vi hörde i huvudanförande, att vi inte har någon utmaning med den demografiska utvecklingen. Det är tydligen inget problem att vi är färre i arbetsför ålder som ska försörja allt fler som är äldre. Jag hör till dem som bara ser fördelar med att vi lever och som bara tycker att det är kul att vi får allt fler äldre. Men det ställer oss också inför stora utmaningar. Det betyder att många fler än måste arbeta. Självfallet är det viktigt med utbildning och matchning, men det räcker inte om det finns för få i arbetskraften. är det enda parti här i riksdag som inte vill att vi ska ha fler människor i arbetskraften och som inte ser problemet med att det faktiskt inte är någon matchningsfråga om vi ska ha tillräckligt med personal i demensvården, i eller i sjukvården . Det krävs också fler människor i arbetskraften. Det här är ingenting som kommer att hända . Men det kommer att hända inom ungefär . I den senaste prognosen visar man att kommer vi att behöva förnya hälften av personalen i offentlig verksamhet. Det är alltså både privat och offentligt driven verksamhet i offentligt finansierad välfärd. Det handlar om hälften av personalen . Det kan vi inte lösa med någon enkel arbetskraftsinvandring eller med en arbetsmarknadsutbildning . Det handlar om att vi långsiktigt måste rusta för att klara en välfärd för framtiden. Jag tycker att det är en anständighetsfråga att de som blir gamla och som har jobbat och slitit och byggt upp det här landet och den välfärd som vi i vår generation drar nytta av ska ha rätt till en bra vård och omsorg. Vi är skyldiga att rusta så att vi har utbildad och tillräcklig arbetskraft för att bland annat bemanna demensvården. 45 (SD) replik: Jag kan ge rätt i en sak. Om vi har en massinvandring får vi fler som jobbar totalt sett. Alla som kommer som invandrare hamnar inte i arbetslöshet även om en alldeles för stor del gör det. För mig är det viktigare att vi får en större andel av befolkningen som jobbar, och det får vi inte genom invandringen. Vi ser tvärtom, och det är statistiskt belagt år , hur invandringen ökar utanförskapet och arbetslösheten. Och vi har dessutom en hög arbetslöshet. Jag har svårt att se ett problem. Vi har en sysselsättningsgrad som sjunkit med tiden . Hur kan vi ha ett stort förestående behov av mer arbetskraft? Jag förstår inte den logiken. Att fyrtiotalisterna ska gå i pension är ett argument som vi har fått höra . Jag kan rota fram massor med gamla citat där man säger att när fyrtiotalisterna börjar gå i pension blir det problematiskt. Men som jag sade tidigare är det mindre än en tredjedel av fyrtiotalisterna som är i sysselsättning och en ännu mindre andel som är i full sysselsättning. Väldigt många fyrtiotalister har redan gått i pension, ändå har vi en hög arbetslöshet. Vi har lyckats bryta trenden med en sjunkande sysselsättningsgrad i . Jag tycker att det talar sitt tydliga språk. 46 (V): Jag vill börja med att blicka ut lite och se hur arbetsmarknaden ser ut av borgerlig arbetslinje. Först och främst kan vi konstatera att vi har massarbetslöshet. Över 7 procents arbetslöshet kan inte beskrivas på något annat sätt. Tittar man lite närmare på statistiken blir bilden ännu mer allvarlig. har långtidsarbetslösheten ökat . För kvinnor har långtidsarbetslösheten fördubblats . Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har också fördubblats under den borgerliga regeringen. En majoritet av de här personerna befinner sig i de så kallade garantierna som har ifrågasatts och kritiserats i granskning efter granskning därför att det är låg aktivitet och minst sagt varierande kvalitet på aktiviteterna, inte minst hos de många privata företag som man har upphandlat de här tjänsterna hos. Det som allianspartierna raljant kallade för Amspolitik och fiffel med statistik när man var i opposition har man i regeringsställning tagit till helt nya höjder. Drygt 24 000 personer har varit arbetslösa så länge att de har hamnat i jobb- och utvecklingsgarantins tredje fas där de tvingas arbeta utan lön för att ha rätt att få aktivitetsstöd eller i värsta fall socialbidrag. Andelen arbetslösa som inte har rätt till ersättning från a-kassan har också fördubblats sedan Alliansen tog över regeringsmakten. fick av de arbetslösa ersättning från a-kassan. var det som fick det. Mindre än hälften av dem som är arbetslösa får alltså över huvud taget ut någon a-kasseersättning. Av dem som ändå får a-kasseersättning är det bara lite drygt en av tio som får ut av sin tidigare lön. Nio av tio av den minoritet som över huvud taget får ut a-kasseersättning är alltså dessutom underförsäkrade. Allt fler arbetslösa tvingas därför söka sig till socialkontoren för att klara sin försörjning av den enda anledningen att de blivit arbetslösa. Arbetslöshet är nu den vanligaste orsaken till att söka ekonomiskt bistånd från kommunen. Lägg till detta facit de tusentals långtidssjuka som har kastats ut ur sjukförsäkringen och skrivs in som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, många av dem med minst sagt små chanser att kunna hitta ett jobb på en allt tuffare arbetsmarknad. Vi kunde till exempel läsa om i . är blind, rullstolsburen och tillbringar i en dialysapparat, men i arbetslinjens namn ska han nu ut på marknaden och konkurrera om jobben. Parallellt med allt detta har kraven på arbetsgivarna sänkts. Det har blivit enklare att erbjuda otrygga visstidsanställningar. En majoritet av arbetsgivarna behöver inte längre bedriva ett systematiskt jämställdhetsarbete. Inspektionerna från har, som vi har hört tidigare här, minskat med en tredjedel eftersom man har skurit ned på anslagen. Dessutom har man dukat upp ett helt smörgåsbord med skatterabatter, subventionerade anställningar och sänkta arbetsgivaravgifter utan mycket till kontroll från myndigheter som gör det billigt och enkelt för arbetsgivare att hitta billig arbetskraft. Det är minst sagt skillnad på hur vanliga människor och företag behandlas av Alliansen. Piskor och sänkt ersättning för de första, och morötter och bidrag till de . Motivet är att detta skulle leda till fler jobb och minskat utanförskap. I stället har vi alltså massarbetslöshet och ökat utanförskap. Detta utanförskap har dessutom fördjupats eftersom alla de som drabbats av arbetslöshet eller sjukdom har fått sin ekonomi kraftigt försämrad och sina möjligheter att få hjälp att gå vidare kraftigt beskurna. Enkelt uttryckt: De arbetslösa har inte blivit färre. De har blivit fattigare. Alla människors rätt till arbete är en kärnfråga för oss i . Full sysselsättning och ett arbetsliv som präglas av trygga villkor, god arbetsmiljö och inflytande för de anställda är avgörande förutsättningar för att skapa ett jämlikt och jämställt samhälle. Det kräver en helt annan politik än den som bedrivs av Alliansen. I den rödgröna budgetmotion som vi har lagt fram tillsammans med Socialdemokraterna och finns flera satsningar som just syftar till att skapa jobb i såväl privat som offentlig sektor. Det är konkreta framtidsinriktade satsningar på jobb i byggsektorn och anläggningssektorn, i ny grön industri, i energiomställningen, i skolan, vården och omsorgen där behoven av personal är stora och kommer att bli ännu större framöver. Vi satsar på forskning och utveckling i framtidsbranscher. De här satsningarna, som i hög grad saknas i regeringens budget, är naturligtvis A och O för att lyckas bekämpa den massarbetslöshet som råder i . Men det behövs också en aktiv arbetsmarknadspolitik som motverkar långvarig arbetslöshet och att människor permanent slås ut från arbetsmarknaden. Medan regeringen utgår ifrån att det är drivkrafter som saknas hos de individer som är arbetslösa ser vi att det faktiskt är en mängd saker som avgör vem som får jobb och vem som inte får jobb. Det handlar om utbildning, yrkeserfarenhet, bostadsort, ålder, kön, ursprung och funktionsnedsättningar. Det är inte så enkelt att om man bara söker tillräckligt många jobb får man också ett jobb. Det vet alldeles för många arbetslösa av egen erfarenhet. En arbetsmarknadspolitik för full sysselsättning måste ta sin utgångspunkt i den vetskapen och aktivt bekämpa diskriminering och exploatering i arbetslivet och erbjuda människor möjligheter att hitta sin plats på arbetsmarknaden. Därför föreslår vi en helt annan arbetsmarknadspolitik med ett brett utbud av utbildningar av olika slag, arbetsmarknadsutbildningar, komvux, yrkeshögskola, universitet och högskola. Vi satsar på utbildningsvikariat för att höja kvaliteten i äldreomsorgen och ge unga undersköterskor en väg in i arbetslivet och en bro till den generationsväxling som ligger framför oss. Vi ger möjligheter att ta tjänstledigt för att starta eget på villkoret att en arbetslös får gå in och vikariera under den tiden. Vi satsar på praktik- och traineeplatser som också de syftar till att underlätta den generationsväxling som redan måste påbörjas. En särskild satsning gör vi på de alltför många unga som inte har fullständiga gymnasiebetyg och tillhör dem som har allra svårast att få jobb på dagens arbetsmarknad. Vi erbjuder dem möjligheten att komplettera sin gymnasieutbildning i individuellt anpassade program och utan att behöva ta studielån. Det är insatser med hög kvalitet, och de stärker varje enskild människas möjlighet att få ett jobb.