prot · GX0972 · 2010-02-10 00:00:00 — ska vi diskutera hur det blev. Egentligen behöver jag väl bara säga: Vad var det vi sade! I den förra debatten uttryckte vi en oro för problem som skulle kunna uppstå för äldre och funktionshindrade personer och för företagare, och särskilt för dem som bor och verkar i glesbygd. kan jag konstatera att länsstyrelsernas bevakning av den grundläggande betaltjänsten tydligt pekar på att avvecklingen av har skapat problem för både privatpersoner och småföretagare, och särskilt för dem som bor i glesbygd. Vi tryckte vid ärendebehandlingen på att för att hela landet ska kunna leva och utvecklas måste det finnas en grundläggande service i alla delar av landet på likvärdiga villkor. Visst, sade vid det tillfället: Om länsstyrelsernas rapportering till regeringen skulle tyda på att det brister i utbudet av grundläggande betaltjänster förutsätter utskottet att regeringen överväger nödvändiga åtgärder. Jag bara undrar, : Var är åtgärderna? PTS har upphandlat tjänsten för dem som tidigare hade lantbrevbärare med betalserviceombud. Men de har gjort en geografisk bestämning, genom att det ska vara till närmaste bank för att upphandling ska ske. Det är särskilt långt om det inte finns kollektivtrafik utan det hänger på att man ska ta sig fram med eget fordon. Detta har skapat problem för äldre personer som bor i områden där detta villkor inte uppfylls och för personer som aldrig har tagit körkort eller som på grund av ålder eller sjukdom inte längre klarar av att köra bil. Det innebär att många på landsbygden, till exempel i , blir beroende av någon annan för att klara sin kontanthantering. Det är inte acceptabelt. Vi vill därför att det görs en översyn över denna geografiska bestämning. Jag undrar: Hur tänker majoriteten här? I propositionen /07 om statens ansvar för betaltjänster redovisas att med grundläggande betaltjänster avses betalningsförmedling, uttag av kontanter och hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar. Men PTS upphandlar inte service för företagare att lämna in dagskassor. Jag antar att regeringen hade hoppats att marknaden skulle lösa denna fråga åt dem. I den sammanfattande redovisning som i har gjort pekar de på att det största problemet är just bristen på möjligheter att lämna in dagskassor i glesbygd. Det är också problem med kontantförsörjningen på vissa orter, eftersom det inte går att använda alla kort hos dem som har blivit upphandlade för att stå för den servicen. Utländska bankkort accepteras till exempel inte. Detta har blivit ett stort problem, särskilt i områden som är beroende av turism. Ja, vad var det vi sade! PTS har tydligen gjort bedömningen att marknaden tillhandahåller dagskassehantering på kommersiell väg och att en upphandling därför inte ligger i linje med PTS uppdrag. Men, : Slutsatserna från länsstyrelserna ger ett annat besked. Det räcker inte med att ni moderater står här i talarstolen och säger att regeringen följer detta noga och ska åtgärda alla brister när den uppenbarligen inte gör det. Jag undrar igen, : Var är åtgärderna? Vi från oppositionen vill se att det ska finnas möjligheter i hela landet. Ja, herr talman, jag får väl upprepa: Vad var det vi sade! Därmed yrkar jag bifall till reservationen från Socialdemokraterna, i vårt betänkande. 17 (): Det senaste inlägget i denna debatt visar med tydlighet att alla är måna om att grundläggande betaltjänster kan tillgodoses i hela landet på ett tillfredsställande sätt. Vi är överens om det. Det är viktigt att alla, såväl privatpersoner som företagare och föreningar, ges möjlighet till trygga tjänster för betalning av räkningar, kontantuttag och hantering av dagskassor med mera. Kvarstående problem och brister ska lösas och åtgärdas. Innan jag tar upp hur det ska gå till vill jag bara först lite snabbt gå igenom vad som har gjorts sedan beslutet togs om att ersätta den grundläggande kassaservice som har tillhandahållit med ett statligt åtagande att tillhandahålla betaltjänster och det arbete som pågår. Inför Postens avveckling av kassaserviceverksamheten fick , , uppdraget att handla upp betaltjänster på orter där betaltjänster inte tillgodosågs av marknaden, och länsstyrelserna fick i uppdrag att bevaka att så skedde. Upphandlingen resulterade i tjänster på 15 orter och i 73 landsbygdsområden . Då PTS hade gjort bedömningen att företag och organisationer själva skulle kunna köpa sina tjänster på marknaden gällde upphandlingen endast kontantuttag och räkningar. Bedömningen var kanske inte helt riktig. Det visade sig ju att problemen kvarstod, vilket i som samordnande länsstyrelse redovisade. Framför allt gällde det småföretagare i glesbygd och landsbygd, inte minst i . Dessutom var situationen när det gällde kontantuttag bristfällig för en del äldre och personer med funktionsnedsättning. I rapporten föreslogs också att PTS skulle ges i uppdrag att komma med nytt förslag till upphandling av dagskassehantering och att dessutom en utredning av behovet av extrainsatser för äldre och personer med funktionsnedsättning skulle göras. Rapporten bereds i , och regeringen har också redan förlängt uppdraget till PTS när det gäller upphandling av dagskassehantering. För att lösa utestående problem måste som jag ser det PTS samverka med länsstyrelserna, diskutera nya tekniska lösningar med bland andra pensionärs- och handikapporganisationer och göra informationsinsatser om alternativa lösningar. Länsstyrelserna måste särskilt bevaka kapacitetsbrister i bredbandstäckning och föreslå åtgärder mot dessa. Allt detta arbete pågår just . Anslaget för grundläggande betaltjänster i den senaste budgeten har ökats från 27 miljoner 2009 till 49 miljoner 2010. Har oppositionen avsatt mer medel för detta i sin budget? Problemen är identifierade. Anslagen har ökats, och arbetas det med det. Det krävs mer fantasi och kreativitet och en smula flexibilitet hos PTS, länsstyrelserna och övriga aktörer. Utskottet kan bevaka detta och förutsätter att såväl beredningen i som de uppdrag som givits och kommer att ges kommer att leda till att kvarstående brister åtgärdas, så att målet om grundläggande betaltjänster för alla tillgodoses. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 18 () replik: fick vi återigen höra att det ska fungera. Det är väl bra att man säger det från talarstolen. Men det fungerar ju uppenbarligen inte! säger att detta bereds i . Det är väl konstigt att det har tagit så för att börja bereda ärendet. Jag har sett att det inkom ett brev från där man beskrev hur det stod till i . Detta är något som också moderata ledamöter har motionerat om i det ärende som vi behandlar . Det kom även in ett brev från i . Jag undrar, , varför det tar sådan tid att åtgärda en sådan här fråga som är så viktig, och varför har hon inte sagt något om kompletterande upphandling, så att utländska betalkort också går att använda på orter där man har upphandlat att man ska kunna ta ut kontanter? 19 () replik: Det här tar , säger . Det kan man tycka, men arbetet pågår. Man ska komma med nya förslag. Jag kräver också att det ska vara lite mer fantasi. Det finns åtgärder som går att genomföra mycket snabbt. Det finns ganska enkla åtgärder att ta till. Om vi tittar på till exempel kan vi se att det finns möjligheter. En del finns , till exempel helikopterservice till ett antal öar jag tror att det är tre öar och det kan utökas till fler öar. Det är en insats som kan göras ganska snabbt. fanns det så kallade bankbåtar som gick. De finns inte , men vi har Vaxholmsbåtar som går ganska ofta. Man kan tänka sig serviceboxsystem, alltså kontantinkast och så vidare, när det gäller dagskassor. Sådana åtgärder går att genomföra. Detta diskuteras , och det kommer mycket snart nya förslag. Den andra frågan har jag faktiskt inget svar på just . 20 () replik: Tack för det beskedet, ! Det finns alltså inga svar just . Jag kan se hur man på har jobbat länge med den här frågan. Jag upprepar vad jag sade i mitt anförande: Vad var det vi sade? Det var det här som vi från Socialdemokraterna, var oroliga för. Man ser problemet och hoppas på kreativitet och hoppas att det ska vara fantasifulla lösningar. Det är väl jättebra, men man måste också göra något! Man måste se till att det blir gjort. Gång efter annan har länsstyrelserna påpekat bristerna för människor särskilt i glesbygd och i . Då är det oerhört angeläget att vi får konstruktiva förslag på hur det här kan lösas. Vi i oppositionen är inte nöjda med att regeringen bara bereder ärendet. Jag väntar mig nu att det kommer skarpa förslag att de är både fantasifulla och kreativa får jag förutsätta och att de kommer inom en mycket snar framtid. 21 () replik: Där har jag och samma uppfattning. Jag väntar mig också att förslagen kommer mycket snabbt. Jag tror att de kommer att lösa de utestående problemen. Vad som däremot inte skulle lösa problemen är om vi skulle tillsätta nya utredningar och börja fundera på om gränsen ska vara , eller något annat. Det är ju inte det som är lösningen. Lösningen är att försöka hitta alternativen och också se till att vi får informationsinsatser, bättre bredbandstäckning och nya tekniska lösningar tillsammans med nya upphandlingar, när det gäller både dagskassorna och möjligheten för äldre och personer med funktionsnedsättning att ta ut pengar. Jag tror inte att en återgång till ett allmänt lantbrevbärarsystem är lösningen. Vi vet att kontanthanteringen är något som vi försöker minimera med tanke på rånrisk och annat. Däremot finns lantbrevbärarservice upphandlad för personer som är . Den finns alltså, men den är inte lösningen totalt sett. Oppositionens förslag till lösningar leder ingenstans. Våra förslag är konkreta och kommer att lösa problemen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Ny myndighetsstruktur på transportområdet Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU9 Ny myndighetsstruktur på transportområdet (prop. 2009/10:59). 22 (): ska vi debattera ett förslag som kommer att innebära omfattande förändringar för myndigheterna inom transport- och infrastruktursektorn. Det kommer att skapas en ny myndighetsstruktur inom transportsektorn. och kommer att slås samman till en ny myndighet, . Vidare kommer delar av verksamheten från och Transportstyrelsen att ingå i det nya . Syftet med denna sammanslagning är att få en mer transportslagsövergripande myndighetsstruktur. Det har vi i alliansen jobbat med sedan början av mandatperioden. med att skapas kommer en annan myndighet att bildas. Den kommer att heta Trafikanalys. Där ska bland annat , , ingå. Syftet med den myndigheten är att den ska vara regeringens utvärderings- och analysorgan för frågor om hela transportområdet. Bägge dessa myndigheter kommer att vara på plats och fungera från . är den äldsta av våra infrastrukturmyndigheter. Det bildades och kom då att heta Kongliga styrelsen för allmänna wäg- och wattenbyggnader. Man hade hand om ärenden som gällde kanaler och vägar. har järnvägar, sjöfart och luftfart funnits inom verket. bildades när SJ och tågtrafiken avreglerades. är den yngsta av dessa myndigheter och bildades . Utskottet är överens om detta betänkande, och inga motioner har inkommit. Men oppositionen har lämnat ett gemensamt särskilt yttrande. Med dessa ord överlämnar jag betänkandet till kammaren för vidare debatt. 23 HANS (): Som sade är det här ett enigt betänkande. Vi har inga reservationer från oppositionen. Däremot har vi ett särskilt yttrande. Jag vill ta tillfället i akt och redovisa varför. När man nu inrättar är det en mycket stor organisationsförändring som kanske kan ge vissa betydande fördelar när det gäller infrastruktursatsningarna framåt. Man kan ta ett mer samlat grepp. Därför säger vi i den rödgröna oppositionen inte nej till . Däremot är vi väldigt kritiska till det sätt som det här genomförs på. En av de största organisationsförändringarna någonsin inom utskottets område genomförs genom en bisats i statsbudgeten. Det betänkande vi nu debatterar handlar egentligen om lagtekniska förändringar som en följd av beslutet i samband med budgeten. Vi tycker att en sådan här fråga förtjänar en mer seriös riksdagsbehandling. Den förtjänar också en grundligare analys av riskerna med att genomföra det här. Det är nämligen inte bara fördelar. Det finns stora förtjänster att göra med det här bildandet, men man ska heller inte blunda för att det finns stora risker med genomförandet. Det här arbetet har präglats av stor brådska, vilket gör att det finns stor risk för misstag. Det finns stor risk för att vi får ordentliga störningar i samband med sammanslagningen av de olika myndigheterna. Vi menar att det inte hade varit fel med en ordentlig analys av hur styrning och kontroll av den nya jättemyndigheten ska gå till och en ordentlig analys av hur man ska garantera regeringens och inflytande i verksamheten. Bland annat har VTI i sitt remissvar i fråga om utredningen pekat på riskerna när det gäller detta. Det är, som jag redan har sagt , troligt att vi kan få en effektivare infrastrukturplanering i en sammanslagen myndighet. Men det finns också betydande omställningsproblem. Det finns stor risk för att det blir sämre demokratisk styrning och kontroll. Dessutom finns det risk för, om man inte gör det här på rätt sätt, att nackdelarna med den gamla organisationsmodellen består. Det finns risk att stuprörstänkandet hänger kvar även i den nya organisationen när man gör detta så hastigt och så illa genomtänkt som man nu gör. När man dessutom gör den här stora förändringen som vi ska gå in i en ny åtgärdsplan och ett nytt planeringssystem menar vi att man lite grann bäddar för genomförandeproblem. I propositionen nämns också bildandet av Transportstyrelsen. När man ser hur bildandet av den myndigheten gick till kan man konstatera att det inte finns särskilt goda erfarenheter av det. Vi hade när det var näst intill omöjligt att få några vettiga besked från den nya myndigheten. Man visste inte vem som skulle svara. när dammet har lagt sig, höll jag på att säga, efter sammanslagningen kan man konstatera att det mesta är kvar vid det gamla. De gamla myndigheterna flyttade in i Transportstyrelsen, och stuprörstänkandet består till stora delar. Jag tycker alltså inte att erfarenheterna av genomförandet av den sammanläggningen har varit särskilt goda. Jag kan då sammanfatta det jag har sagt. Vi tror att det finns betydande vinster med ett sammanslaget trafikverk, men regeringens slarviga hantering av frågan gör att risken är stor att vi nu får betydande problem i samband med bildandet av det nya verket. Brådskan och den otillräckliga analysen gör också att vi riskerar att stuprörstänkandet följer med in i den nya myndigheten. Sist men inte minst handlar det om det som VTI har pekat på. Det finns en betydande risk att det demokratiska inflytandet på infrastrukturplaneringen försvagas. 24 (): Om man, som jag, tycker om trafikfrågor och vill roa sig eller så kan jag starkt rekommendera en djupdykning i på nätet. Jag hittade där en fantastisk arkivfilm , där landshövding och kommunstyrelsens ordförande i , , går igenom planerna för hur trafiken ska flyta i det som de menar ska bli den framtida interskandinaviska storstaden . Det är ett fantastiskt fint tidsdokument, tycker jag, som präglas av den framtidsanda och framtidstro som fanns och som förhoppningsvis finns nu också men på ett annat sätt. De förklarar hur som helst att det skulle bli en bilbro i norr mellan och , ytterligare en bro i söder för bilar mellan och och en storflygplats någonstans i mitten där man skulle kunna landa flygplan och så vidare. Det var verkligen, när de beskrev det, trafiken som kom först. Sedan skulle man planera samhället därefter på något sätt. Det finns nog en hel del som är likadant som 1962 när vi diskuterar frågorna. Vi behöver förflytta oss. Vi förstår och inser att resor och transporter gör att regioner kan växa. Det skapar jobb, och det skapar tillväxt. Men allting är inte som i journalfilmen , tack och lov. Då menar jag inte bara att det numera finns både landshövdingar och kommunstyrelseordförande som har annan färg än socialdemokratisk. En annan skillnad tror jag att man kan se om man just jämför den här journalfilmen med det ärende som vi behandlar . Man säger så här: Den successiva omdaningen av myndigheterna i riktning mot en transportslagsövergripande struktur. Det låter ju nästan lika formellt och i stort sett lika obegripligt, tror jag, som en journalfilm . Men skillnaden är stor, och det uttrycks faktiskt ganska bra i en sådan här film. De hade ju redan bestämt precis vad som behövdes. Det behövdes två broar för biltrafiken. De visste att det behövdes en storflygplats. De var helt fokuserade på hur vi reser snarare än på resorna i sig. Det var resorna som kom först. Sedan fick samhället anpassa sig lite grann därefter. jobbar vi annorlunda. Vi har samma förståelse för hur viktigt det är med infrastruktur och kommunikation för att samhället ska utvecklas och växa, men vi bestämmer inte på samma sätt i förhand om det är en väg eller en järnväg som bäst löser de utmaningar som vi ser. Låt oss vara ärliga! Det transportslagsövergripande perspektivet är kanske inte det allra mest vanligt förekommande begreppet i samhällsdebatten i . Men det är viktigt, för det handlar om hur vi på bästa sätt kan få effektivitet och hållbarhet i hela transportsystemet. Och transportsystemet är rätt vanligt förekommande i samhällsdebatten. Ska man kunna åka tåg även när det snöar? Det har vi diskuterat . Är det bra eller dåligt med de nya hastighetsgränserna på vägarna? Det har vi diskuterat . Ska vi ta färjan eller bron över till framåt sommaren? Jag skulle vilja säga att det här ärendet i grund och botten faktiskt handlar om precis den typen av frågor. Det finns en bred politisk enighet om att vi kan utnyttja och förbättra transportsystemet om vi ser det som en helhet och inte stirrar oss blinda på en del i taget. I bästa fall kan transportslagen då samspela och komplettera varandra. Vi är också överens om att vi bäst uppnår det genom att göra om strukturerna så att också myndigheterna ser den här helheten, därav dagens betänkande som bland annat handlar om att och slås samman till och att den nya myndigheten får ett helhetsgrepp även när det gäller analys- och utvärderingsfrågorna. Det betyder att man kan läsa det här betänkandet på två sätt. Man kan naturligtvis göra det knastertorrt som i en journalfilm och berätta att man föreslår ett par lagändringar som föranleds av att man inrättar nya myndigheter. Men man kan också, tycker jag, se det som ytterligare ett steg i arbetet med att skapa ett transportsystem som hänger ihop och som blir mer effektivt både för trafikanter och för beslutsfattare. Det finns det tycker jag är viktigt att påpeka ett brett stöd för de här förändringarna och för det synsätt som ligger bakom. Vi tjänar på att hålla ihop planerings- och förvaltningsverksamheten på transportområdet. I den trafikverksutredning som har gjorts pekar man just på att ett samlat trafikverk är det som bäst svarar mot de kraven. Vi menar att det leder till funktionalitet i hela transportsystemet och att de statliga upphandlings- och beställarfunktionerna kan effektiviseras. Vi ser dessutom att man får en enhetlig regional representation. Det är dessutom bra för allmänheten, av de skäl som jag precis beskrev men också för att det är flera verksamheter som samlas i en och samma. Det underlättar kontakten mellan medborgare och myndigheter. Att vi genomför de här förändringarna och driver den här politiken är också, som vi har varit inne på, en del i ett mer långsiktigt arbete. Att det transportslagsövergripande anslaget, för att tala trafikpolitiska, är centralt i en långsiktig infrastrukturplanering slås fast gång på gång, både från majoritetens sida och från vänsteroppositionen. gjorde trafikutskottet det tillkännagivande som blev det första steget mot Transportstyrelsen, också det en del i arbetet för att få en myndighetsstruktur som ser helheten. Att det finns ett starkt stöd för de här frågorna och för förändringarna tycker jag är ganska uppenbart. Ett tecken på det är naturligtvis det starka stöd för trafikverksutredningens förslag som visades upp i remissvaren från utredningen. Ett annat nog så starkt tecken på stödet för förändringarna är att det bara finns ett förslag till beslut här . Vänsteroppositionen har för all del bifogat ett särskilt yttrande med synpunkter och ifrågasättande, men det landar inte i något annat förslag än majoritetens. Tvärtom skulle jag säga att det särskilda yttrandet är en ganska välskriven argumentation för varför förändringarna med all sannolikhet är bra, men det kanske har gått lite för fort för att oppositionen ska hänga med. Jag har full förståelse för att en handlingskraftig regering skapar oppositionskritik om att saker och ting går för fort. Det kanske ligger lite i sakens natur. Regeringen och majoriteten håller ett högt tempo, men det tycker inte jag att vi behöver be om ursäkt för. Att vänsteroppositionen inte riktigt hänger med i det tempot, om jag nu tolkar det särskilda yttrandet rätt, kan man naturligtvis beklaga. Men att sakta ned reformarbetet för den sakens skull tror jag vore olyckligt, inte minst för att det skulle kosta skattebetalarna massor med effektiviseringsvinster som vi tror att vi kommer att uppnå med detta. Med de orden, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 25 HANS () replik: När det gäller själva bildandet av har vi inga delade meningar. Däremot är det inte fel att göra saker ordentligt när de görs. Det här präglas av hafs och slafs. Det innebär att det finns stora risker för att det kostar onödigt mycket pengar. När man gör en sådan här stor organisationsförändring måste man för det första vara klar över att det kostar mycket pengar, mycket tid och mycket kraft. Man måste också se till att det blir rätt från början. Annars kostar det onödigt mycket pengar för skattebetalarna. Det är viktigt att vi använder medborgarnas skattepengar på allra bästa sätt. En aspekt i det här är att vi får ett stort och slagkraftigt verk som kommer att leverera underlag till riksdag och regering. Som strukturen ser ut i departementen och i finns det små resurser att djupgranska. All kompetens kommer att sitta i ett enda verk. har vi fått förslag från olika verk. Sedan har vi politiskt satt oss ned och gjort bedömningen var det är viktigast att satsa. Den möjligheten avhänder vi oss . VTI pekar på den risken. Det hade kanske varit en logisk följd att man hade funderat igenom ordentligt om behöver förstärkas och hur detta ska vägas av, så att säga. Det är en av de viktigaste invändningarna jag har mot tempot i det här. Man har inte tagit sig tid att fundera igenom hur det blir och hur man ska styra det utifrån medborgarnas bästa. 26 () replik: När man lyssnar på får man lite svårt att få ihop det. Om det är som han påstår att man inte har utrett saker och ting ordentligt, att man saknar de nödvändiga underlag som krävs för att kunna fatta rimliga beslut blir det märkligt att det inte finns ett motförslag till majoritetens. Om på fullaste allvar upplever att det här inte finns underlag för att fatta beslut och sedan ändå vid voteringen kommer att rösta ja för förslaget blir det märkligt. Det hänger inte ihop. Oppositionen har två kritikspår nästan oavsett vad det gäller. Under hela finanskrisdiskussionen har det varit att regeringens politik är för lite och . Det var det inte den här gången. Den här gången var det inte tillräckligt utrett. Det är antingen det ena eller det andra. Då måste man fundera på hur trovärdig den kritiken blir. Det är kritik som är formulerad i ett yttrande som inte leder fram till att man har ett annat förslag. Vi är uppenbarligen överens om att det är bra med det transportslagsövergripande synsättet. Vi landar i en gemensam uppfattning om att detta kan effektivisera verksamheten och förmodligen bli ganska bra.