prot · GX09121 · 2010-05-19 00:00:00 — Försvarsmakten är på väg att bli en arbetsgivare bland alla andra arbetsgivare, med tillgång till de redskap och medel som finns primärt lagen om anställningsskydd, sekundärt kollektivavtal. Det är den vägen de får gå tills kompletterande stöd lagstiftningsmässigt kan levereras. De är inte i någon sämre position än någon annan arbetsgivare, de har precis samma möjligheter. Berätta gärna för mig: Vad är det ni egentligen tycker? Ska regeringen lagstifta särskilt för de här ändamålen eller inte? Jag får inte grepp om detta. När det gäller veteranpolitiken sårar du inte mig. Tyvärr sårar du alla dem som befinner sig ute i våra operationsområden , dem som har kommit tillbaka därifrån, mer eller mindre anfrätta av sin tjänstgöring, och som får ett tydligt besked att alla de förbättringar som föreslås för dem yrkar ni avslag på i riksdag. Jag ber dig att fundera ett varv till på detta. Är det en bra signal att skicka att vi i just i denna fråga är splittrade och står emot varandra? 39 () replik: Jag vill passa på att ta upp en diskussion om veteranpolitiken. sade att inte någon hade tagit upp veteranpolitiken i sitt huvudanförande. Det går bra att läsa exakt vad jag sade om den; vi berömde den och tycker att den är bra. Den tänker jag nu berömma, . Jag tycker att det är en alldeles utmärkt utredning. Jag tycker att det finns många förslag, jag tycker att den är väl genomarbetad och att den på många sätt för vår personalpolitik inom försvarsområdet framåt. har dragit stora växlar på det här och menar utåt att vi säger nej till alla förslagen. Vi har inte , inte i alla fall, sagt att det är fel att ta bort femårsgränsen, att det är fel att förbättra systemet, utan vi har sagt att vi välkomnar förslagen. Det man gör i propositionen är att baka in det hela i personalförsörjningssystemet och lägga fram det som ett enda beslut. Då är det svårt att skilja ut det, eller ska man, som sade, diskutera enskildheter och ta russinen ur kakan och säga att de här sakerna ska vi utveckla vidare? Det finns ingen som helst kritik mot utredningen. Den är välkomnad, den är bra, och de förslag som finns där är till stora delar mycket bra. Sedan kan man diskutera medaljstriden. Som säger är det kanske för att det för osvenskt som vi inte vill diskutera medaljer. Men påstå inte att vi har tagit avstånd från och kritiserat . 40 () replik: När jag yttrade detta tidigare förhöll jag mig till vårt betänkande och den reservation som s, v och mp har inlämnat gemensamt. Där säger man: Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets lagförslag. Jag tror att man hade kunnat formulera ett sådant yrkande så att man föreslår avslag på lagförslagen med undantag för punkt 1.3 och punkt 1.4, det vill säga lag om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser och lag om ändring i lagen om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands. Detta skulle ha gett alla möjligheter att nyansera det politiska ställningstagande som oppositionen gör. Det är bara att uttrycka sitt yrkande på ett sätt som svarar mot de åsikter som man har och som jag uppfattade att har. Den lagstiftning som föreslås på det veteranpolitiska området eller alla de förslag till förbättringar som regeringen har hakat på löser inte vårt problem när det gäller omhändertagandet av soldater. Egentligen är detta bara en början på en resa som nästan alla andra europeiska länder har hållit på med under en när de har värnat om både soldater och deras anhöriga. Jag är tacksam för det fina berömmet, men jag hade hoppats, , att vi nu skulle ha kunnat kavla upp ärmarna tillsammans och se till att förverkliga detta förslag till omhändertagande. 41 () replik: Det är ingen slump att vi har gjort på det sätt som vi har gjort. Det finns ett par punkter där vi inte är övertygade om att förslaget är bra utan där vi vill fundera eller kanske modifiera förslaget. Det gäller de punkter som handlar om medaljer och monument. Dessa har inte för den enskilde soldaten samma dignitet som själva där det föreslås en mycket god och bra rehabiliterings- och personalpolitik. Att medaljfrågan och monumentfrågan ska diskuteras och bryta ned det hela är för bra för, att de frågorna så att säga ska stoppa den. Jag skulle vilja ställa en fråga om medinflytande. Ni föreslår att och och den funktion som de har ska läggas ned utan att ha talat om hur man ska upprätthålla de värden som har haft i sitt granskande uppdrag och det uppdrag som har haft. På vilket sätt tänker ni att de här funktionerna ska bibehållas och upprätthållas redan från ? 42 () replik: Av propositionen framgår att det kommer att finnas förtroendevalda bland de så kallade rekryterna. De kommer att finnas på lokal nivå. Man kan laborera med tanken att ha en motsvarighet till ett centralt värnpliktsråd, men givet att det handlar om en period tror jag att det blir svårt att skapa samma höjd i medinflytandehierarkin som vi har haft . Men förtroendevalda kommer det att finnas. ersätts delvis av en intern medinflytandefunktion inom myndigheten. Utskottet har sagt att där vill vi att rekryter ska vara representerade. Huruvida det är en tillräcklig ersättning för den granskning som bland annat har svarat för är för tidigt att säga. Oavsett vilken regering vi får kommer det att ske, har jag förstått, en översyn med kompletteringar och justeringar av det system som vi nu målar upp. Det ger oss en möjlighet att ta ställning till om medinflytandet och granskningen av rekryternas arbetsvillkor är tillräckliga eller inte. säger beträffande veteranpolitiken att det ni inte fullt ut ställer upp på är medaljer och monument. När det gäller medaljer kan jag försäkra att det finns få reformer som är så efterfrågade bland dem som är där ute under de skarpa omständigheterna. Och när det gäller monument har vi förvisso ett sådant tidigare, men det är ett monument som inte omfattar alla våra veteransoldater, till exempel inte de som har varit ute och tjänstgjort under Natoflagg eller EU-flagg. Men det viktiga är, fru talman, att vill ändå bifalla lagförslagen om veteranpolitiken kan hon göra det, för i de lagförslagen regleras varken medaljer eller minnesmonument utan bara skyddet av de enskilda soldaterna. 43 (): Försvaret är för oss kristdemokrater en mycket viktig fråga. Försvarsmaktens uppgift är ju att värna människors liv och frihet likaväl som att försvara som nation och rättsstat. Försvaret av nationen från yttre hot är statens grunduppgift och därför är anslaget till försvaret ett av de viktigaste av de prioriterade områdena. För oss kristdemokrater är trygghet och säkerhet centrala, inte bara i de små gemenskaperna, som i familjen och trygghet på gator och torg. Säkerhet är även trygghet från att bli attackerad av fientligt inställda makter som av en eller annan anledning vill attackera . Alliansregeringen har ökat de internationella ambitionerna, sanerat Försvarsmaktens budget, vars problem ignorerades då vänsterpartierna styrde. Vi kristdemokrater har i allra högsta grad bidragit till att öka effekten i Försvarsmakten, inte minst till att det nu genomförs en omfattande satsning på hemvärnet, de nationella skyddsstyrkorna. försvarsförmåga styrs inte av antalet tanks eller kaserner utan av den militära förmåga och effekt som fås ut av den och de insatsförband som byggs på den. Det är en viktig ståndpunkt. Det är omöjligt att veta hur världen ser ut . Det försvar som vi skapar ska hantera omvärlden med dess osäkerheter, utmaningar och hot framöver. Därför behövs det ett långsiktigt problematiserande perspektiv i all säkerhets- och försvarspolitik, liksom i verksamheten och också i beslutsfattandet. Okloka nedskärningar blir någonting som våra barn får betala för . En väl fungerande organisation med kontinuerlig försörjning av personal är en nödvändig förutsättning för att insatsorganisationen ska kunna ge den säkerhetspolitiska handlingsfrihet som krävs. Det är den bästa försäkringen för att kunna hantera ett försämrat läge i vår del av världen. Det militära försvarets möjligheter att kunna växla mellan olika uppgifter, miljöer och konfliktnivåer samt samarbetet med andra måste utvecklas vidare. Förmågan att integrera civila och militära insatser ska öka. För att hantera dessa utmaningar måste det finnas en aktuell krisfallsplanering, särskilt för viktiga samhällsfunktioner. anser att allmän värnplikt ska finnas kvar om beredskapen kräver det, till exempel om rekryteringen inte tillgodoses utifrån Försvarsmaktens behov eller om hög beredskap krävs. Detta betyder att vi inte tillämpar allmän värnplikt utifrån att riskerna för ett stort väpnat angrepp är små . Vi utgår från, precis som utskottet skriver i sitt betänkande, att regering och försvarsmakt noggrant planerar för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildning av värnpliktiga och civilpliktiga om läget kräver det. Detta är viktigt att informera om utifrån att retoriken väldigt ofta har gett oss upplysningar att värnplikten är slopad. Dessutom anser vi att regeringen ska återkomma till med redovisning av volymen på den militära grund- och fortsättningsutbildningen. ställer sig bakom att insatsorganisationen, för att bättre kunna möta kriser och konflikter som uppstår med kort varsel, ska vara gripbar och ha hög beredskap och användbarhet. Därför bör insatsorganisationen bestå av tre delar, som vi ser det. Hemvärnet, med de nationella styrkorna som en basplatta, har inriktning på det nationella försvaret och är frivilligt rekryterat. De soldater som behövs rekryteras och skriver kontrakt med Försvarsmakten under ett visst antal år med uppehåll för civil karriär. Här finns också möjlighet för dem som är lite äldre att söka in till en utbildning om de klarar de prov som alla måste genomgå. Det ser vi kristdemokrater som en möjlighet att också blanda åldrar, vilket är positivt. De tjänstgör även utomlands . Den tredje delen består av stående förband som är heltidsanställda och snabbt kan sättas in i olika konfliktområden, både i närområdet och långt borta. Vi kristdemokrater säger också att rekryteringen nu ska vara könsneutral. Det har vi inte alltid sagt, men säger vi så. Genomgående är att man genomför tre till fem månaders grundutbildning för att därefter gå vidare med specialistutbildning. För att övergå till en Försvarsmakt med kontrakterade soldater menar vi också att det krävs att hela samhället ställer upp som nation för att vi ska kunna åstadkomma detta. Det betyder att de som väljer att vara kontrakterade soldater med stöd av lagstiftning ska kunna vara lediga från ordinarie arbete likvärdigt föräldraförsäkringen. Vid internationella insatser bör hänsyn tas till vilka som ska stå för rehabiliteringsansvar utifrån ett arbetsgivaransvar. Vi kräver att det görs en årlig uppföljning av det nya systemet samt anges en kontrollstation för att följa upp hela rekryteringssystemet efter införandet. Vi kristdemokrater talar ofta om ett försvar med människovärde. Därför ställer vi oss naturligtvis bakom de förslag som handlar om att vi nu får en veteranpolitik värd namnet. Vi är också väldigt glada över det handlingsprogram som finns tillgängligt för anhörigstöd. Att det har tagit så som att få till stånd ett avtal som reglerar villkoren för personalen i utlandsstyrkan är för mig obegripligt. Det är så att hela familjen gör utlandstjänst. Hela veteranpolitiken har en oerhört viktig plats att fylla i det nya försvaret. Jag önskar också att vi skulle kunna utveckla detta vidare och att intentionen som ändå fanns försvarsbeslut skulle kunna förverkligas, nämligen att vi ska ha ett gemensamt försvarsmedicinskt centrum som också tar upp delar av forskning och utveckling när det gäller eftervård. Vi har ett försvarsmedicinskt centrum i . Det tror jag skulle vara viktigt och riktigt att vi utvecklar vidare. Jag roade mig faktiskt med att ögna igenom försvarsbeslut. Då fann jag en mening som jag tänkte att jag skulle läsa upp. Vi ska vara medvetna om att vi hade en annan regering vid det tillfället. På s. 105 skriver man: För att kunna producera kvalificerade insatsförband för både nationell och internationell beredskap bör värnplikts- och förbandsutbildningssystemen ges en annan utformning. Man skriver vidare: Det bör ske en tyngdpunktsförskjutning av principerna för grundutbildning och bemanning från uttagning och placering till stöd av plikt till rekrytering av frivilliga. Där har vi historien bakåt. har beskrivit Försvarsberedningens och ståndpunkter. är det bra att lära av historien, och jag skulle önska att också vänsteralliansen ville göra det. Vi ska komma ihåg att alla partier var överens om just den här delen i försvarsbeslutet . Det är ingen ny fråga, utan den har behandlats och har varit viktig i många sammanhang. Jag vill framhålla att vi också har lyssnat på vad Försvarsmakten har sagt , och vi är överens med Försvarsmakten om att det här är den väg vi har att gå när det gäller rekrytering av soldater för att få ett så bra försvar som möjligt. Det finns för övrigt många andra spännande ståndpunkter att läsa om försvarsbeslut. har granskat detta, och utskottet har yttrat att det behöver vidtas åtgärder för att flytta resurser från stabs- och förvaltningsverksamheten till insatsorganisationens kärnverksamhet. Det pågår ett arbete, men vi vill gärna se resultat i närtid när det gäller att stärka kärnverksamheten inom Försvarsmakten. Försvaret är viktigt att prioritera även i fredstid detta då hot som kan drabba ett land och dess folk även kommer att äga rum i fredstid. Det gäller allt från naturkatastrofer till terrorism. Utvecklade länder som måste kunna konstruera robusta samhällsskydd som tar sin utgångspunkt även i icke-militära resurser. Samhällets ökade användning och beroende av elektricitet, telekommunikation och informationsteknologi innebär att svåra störningar på dessa områden snabbt kan medföra allvarliga konsekvenser för samhällets funktion. Vi måste skapa ett skydd mot sårbarhet och beredskap inför det oväntade. Det är ett måste för att upprätthålla vårt teknologiska, avancerade samhälle. Försvarsmakten ska ha en sådan styrka, sammansättning, beredskap och gruppering att den också kan verka krigsavhållande vid säkerhetspolitiska kriser i närområdet. Därför måste vi ha ett modernt och ett uthålligt försvar, för trygghetens skull. I övrigt ansluter jag mig till vad mina allianskolleger har sagt när det gäller detaljer i betänkandet. 44 () replik: målar upp en positiv bild av hur hon vill se det svenska försvaret, precis som många av de andra borgerliga ledamöterna gör. Jag kan hålla med i stora delar av detta. Men problemet är att det inte riktigt är det vi diskuterar, utan det är propositionen om att gå till ett frivilligt försvar och dess följder. Jag reagerade på en del ord i anförande. Hon sade att hela samhället ska leva och att hela samhället ska ställa upp. Hon var också inne på lagstiftningsbiten. Där delar jag helt och hållet hennes uppfattning. Problemet med det förslag som hon kommer att stödja är att det inte fullt ut innehåller detta för att få kraften. Det är det som vår kritik gäller. står här och har en idé, tanke och vision om att vi nog bör ha det här . Men problemet är inte det. Hon pratar om människovärde och så vidare. Det blir väldigt mycket önskningar kring detta, och jag skulle gärna vilja ha en kommentar om just det. 45 () replik: När man lägger fram en proposition och ett betänkande och har diskuterat det jag citerade ett betänkande i mitt anförande kan allt inte vara precis på plats i alla sammanhang. Detta är en process. Vi går in i ett nytt system. Vi förändrar det värnpliktssystem som har funnits ända . Många regeringar har lappat och lagat på det. Därför menar vi att vi självklart måste ha ödmjukhet inför de förändringar som kan ske, så att vi har möjlighet att förändra också . Jag tror att och vänsteralliansen har en klar bild av att allt inte ligger på plats. Men det är intentionen som är det viktiga. Vi tror att det här är ett bättre system än det vi har haft tidigare, utifrån de ändrade förutsättningarna i vårt samhälle och i omvärlden. 46 () replik: Allt är inte på plats nej, jag kan acceptera det till viss del. Jag har full respekt för att man inte kan vara klar till med den här typen av organisation. Men det blir så stora luckor, vi har pekat på några . När eller står inför valet att välja Försvarsmakten eller inte uppstår en del frågetecken. Dels vet man inte vilken lön det blir på slutet, dels vet man inte var kostnaden för hela projektet kommer att landa om två . Framför allt kommer det, som vi har sagt tidigare, att ta minst två , troligtvis längre, innan vi vet vilka konsekvenserna är. På vägen dit kommer det att hända väldigt mycket. Det värsta scenariot är naturligtvis att ungdomar väljer en annan väg i livet än just Försvarsmakten. Om det hade funnits en tydligare lagstiftning, som hade garanterat det här, och vi hade stått upp för det skulle jag ha känt mig lite mer trygg med själva systemet. Men det går ju inte. Därför måste man titta på detta från början. Man kan inte bara plocka delar och tycka att några är bra och andra inte är bra. Det är det som är grundkritiken mot det förslag som ni lägger fram. Det går inte att ha bara en vilja och sedan lappa och laga . Det måste vara större bitar som ska på plats. Vi är helt överens om att Försvarsmakten har ett otroligt viktigt uppdrag, och det viktigaste är att få in rätt personal. Men där kan det bli en brist, eftersom individen kanske tvekar på grund av att det fattas för mycket viktiga detaljer i propositionen. 47 () replik: Det här är självklart en enorm omställning för Försvarsmakten. Vi har sett det i andra länder, som några har påpekat. Men de flesta länder har gått åt det här hållet annars hade de kanske slutat med det. Jag tycker att det är viktigt att vi stöder Försvarsmakten, för att den ska ha en attraktionskraft så att unga män och kvinnor, och för den delen också lite äldre, vill satsa för sitt lands bästa, som vi brukar säga. Vi kristdemokrater har föreslagit att det ska göras en årlig utvärdering, och vi vill ha en kontrollstation för att säkerställa att systemet fungerar. Jag tycker att det är viktigt att ha den eftertänksamheten också i fortsättningen när vi gör en så stor förändring i Försvarsmaktens rekrytering. 48 Försvarsminister (): Försvarspolitik ska handla om försvarsförmåga. Det är det som är uppgiften, och det är det som är ansvaret. Därför har vi i Alliansen de senaste två och ett halvt åren genomfört den största reformeringen av försvaret på ett antal decennier. Allt vi gör syftar till att höja landets försvarsförmåga. ska vid utgången av 2014 i stort vara färdigbemannad med frivilligt rekryterade soldater. Syftet är att höja kvaliteten, användbarheten och tillgängligheten i insatsorganisationen genom övergång till stående och kontrakterade förband. Vi skapar nu ett fullt ut användbart försvar, där samma förband fungerar för försvarets alla uppgifter, att värna och intressen i landet, i närområdet och utanför närområdet. stod blocken emot varandra i hjärta. var ett hav där Nato och gnagdes mot varandra. Mitt emellan stod , inte bara militärt alliansfritt utan fastmer politiskt neutralt. Detta lade betydande restriktioner på vår samverkan med andra i då det fanns ett invasionshot med supermakten i omedelbara närhet. är ett Europasamarbetets innanhav. kantas av Nato- och EU-länder. är ett land som bygger säkerhet tillsammans med andra. Vi har tillfört försvarspolitiken ett nytt närområdesperspektiv för , och EU. Det finns ingen aktör som har vilja eller förmåga att utgöra den gamla tidens storskaliga invasionshot mot . Däremot går det aldrig att utesluta risk för militära intressekonflikter eller kriser i vårt närområde. Vi lever med en bred hotbild där hoten har det gemensamt att de kommer snabbt när de väl kommer. Kriget i tog och avgjordes på två. Det var mindre än 20 000 ryska soldater på plats, men de kom dit över natt. Det rimmar synnerligen illa med det försvar Alliansen övertog där den politiska kravställningen var sådan att bara en tredjedel av den nationella insatsorganisationen eller drygt 11 000 man, 2008, skulle gå att använda . Övriga förband behövde, på grund av det försvarspolitiska arvet, mellan ett och på sig för att kunna användas. Då har den moderna tidens konflikter kommit och gått. Hela den nya insatsorganisationen, om 50 000 personer, ska gå att använda på om hotas. Detta ger en betydligt höjd försvarsförmåga för . Samma förband ska kunna användas för försvarets alla uppgifter. Stående och kontrakterade förband ger mycket hög kvalitet och användbarhet jämfört med . Ökad försvarsförmåga kräver ett nytt personalförsörjningssystem. Värnplikten är inte legalt möjlig att använda utanför landets gränser med mindre än att hotas av krig. Värnpliktiga kan inte användas i fredsbevarande och fredsfrämjande insatser. Det är därför försvaret har tvingats ha två organisationer. Vid sidan av den nationella insatsorganisationen, baserad på värnplikt, har man tvingats ha en särskild anställd utlandsstyrka. Det är också därför de bästa förband har löpande läggs ned, när de är som allra bäst utbildade, övade och insatserfarna, när de kommer hem efter en internationell insats. I det socialdemokratiska försvaret har inte haft några erfarna förband över huvud taget, bara erfarna individer. Detta har sänkt landets försvarsförmåga. Röstar man, som oppositionen, mot alla de reformer som krävs för att höja försvarsförmågan får man inte heller någon höjd försvarsförmåga. Resultatet blir ett försvar där dagens brister fortgår. Då kan man låtsas att man delar regeringens vilja till ett användbart försvar. Då kan man låna Alliansens nyckelord, men det faller platt när man går emot allt som verkställer dem. Jag tycker att det är underligt att det inte har ansetts att det svåraste och farligaste uppdrag en svensk kan ha, att göra en skarp militär insats, kräver professionalitet, utan då är en ann så god som en ann. Men professionalism, i meningen rätt utbildade, rätt övade, rätt utrustade och erfarna soldater och förband, räddar svenska liv. I är det soldaternas kvalitet som har begränsat svenska förluster, inte minst eftersom de efter värnpliktsutbildningen, med erfarenhet från NBG, haft fortsatt utbildning och övning. Skulle det uppstå konflikt i vårt land eller i vårt närområde kommer situationen inte att bli mindre skarp än i det är precis tvärtom. Då blir professionalism och kvalitet än viktigare, för att inte säga helt avgörande, för att försvaret ska kunna lösa uppgiften, försvara vårt land och rädda svenska liv. Svenska folkets tolerans för förluster är låg, och det är bra, annat än vid hot av helt existentiell natur. Värnpliktsförsvaret byggde på tolerans för förluster vid försvaret av landet. Det är bra att kraven på skydd och säkerhet stiger, och vi möter dem med bättre utbildning, övning, utrustning och erfarenhet. Det är en del av det ansvar vi som försvarspolitiker har. Värnplikten är inte som den en gång var. kallades alla unga män in årskullsvis. har det varit av en manlig årskull som har kallats in. Räknar man in kvinnorna, vilket Alliansen anser att man ska, är det någonstans kring av en ung årskull. var män krigsplacerade till . har man varit krigsplacerad i insatsorganisationen i två till efter avslutad grundutbildning. av de värnpliktiga har inte velat vara en del av försvarets framtid. De har inte velat bli officerare och inte velat göra insats. Vi har därmed felutbildat till . Vi har alltså till gett fel soldater utbildning och sedan behållit dem krigsplacerade i bara två till , givet Försvarsmaktens uppgifter. För Alliansen är det självfallet bättre att hitta rätt soldater från början. Det är precis denna väg andra länder går i sina reformer, vare sig vi talar om , Nato eller för den delen . Det är inte längre stora värnpliktsförband som ger försvarsförmåga. Det är i stället kvalitet, professionalism, tillgänglighet och användbarhet som styr den.