prot · GX0959 · 2010-01-20 00:00:00 — Det är i ett nötskal det dilemma som ni sitter i när ni vill att politiker ska bestämma allt detta och reglera köer i stället för att ge utrymme för människors egna val och möjlighet för nya aktörer på sjukvårdsområdet att erbjuda sina tjänster till människor som väljer själva. Vi kan se en dramatisk förändring när det gäller hur många människor som enligt vårdgarantin får vänta alltför . kortar vi dramatiskt köerna . Här har ni satsat till ingen nytta. Vi satsar en kömiljard, och människor får vård. Det är det som är skillnaden mellan oss, . 30 () replik: Jag undrar hur många som känner igen sig i sista mening. Visst är det så, och det har jag erkänt , att det finns delar inom svensk sjukvårdspolitik som vi socialdemokrater har varit ansvariga för som behöver förändras. Det fanns när vi tog större hänsyn till systemen än till individen. Det är sant. Men vi har idkat självkritik. Vi har lagt fram förslag som också förändrar detta. påstår att skiljelinjen går mellan om politikerna ska bestämma allt i detalj eller om individen ska bestämma. Men även du vet att skiljelinjen går mellan om det är patienten eller bolaget som ska göra valen, om man ska kunna välja bort var vårdcentralerna ska etablera sig eller om också de som är sjuka i , och inte bara i , ska ha rätt och möjlighet till bra kvalitativ vård utan väntetider. Om det handlar sjukvårdsdebatten i valet, och den är viktig. 31 Näringsminister (): Så sker då den traditionella utvandringen av socialdemokratiska ledamöter ut ur kammaren. påminns man om en annan verklighet. Trots att skalvet nu har lagt sig i hörs fortfarande skriken skriken från tusentals människor som fortfarande sitter fastklämda i rasmassorna, som har förlorat en anhörig eller som med barnet på armen står ensam utan hem, utan mat och utan försörjning. I går människorna till en ny osäker dag. där talibanrörelsen åter sätter skräck i samhället. I spåren av självmordsbombarna, bilbomber och k-pistbeväpnade talibankrigare lämnas död och förödelse. För många människor är det här en verklighet som vi tack och lov är förskonade från. Det är en verklighet som gör att våra vardagsproblem ibland känns både små och banala. Även om avståndet är stort och våra verkligheter skiljer sig åt har vi någonting gemensamt. Vi delar alla samma längtan efter ett liv där vi kan ge mat åt våra barn, trygghet åt våra föräldrar och ha friheten att utveckla oss själva. Låt oss göra vad vi kan för att ge människorna i , i och på alla andra platser runt om i världen där otryggheten breder ut sig en god och trygg framtid. De ska veta att de inte är ensamma. Genom vårt internationella samarbete har tillsammans med övriga EU snabbt kunnat bidra med humanitär hjälp till ensamt med . Men vi kan alla göra mer, både individuellt och gemensamt. tog beslutet att ge hundra tusen av vår valbudget till de nödställda i . (Applåder) Jag vill uppmana alla andra partier att kanske ta en liten skärv av er valbudget och också ge hundra tusen till de nödställda i . Det har vi alla råd med. Även här hemma finns en oro, men av ett helt annat slag. I finanskrisens spår, men också beroende av den globala konkurrens vi står inför, krävs stora omställningar. Strukturer och företag som vi har tagit för givna utmanas av nya länder, nya produkter och tjänster och nya företag. På många orter finns en stor oro. I , , , och på många andra ställen jobbas det hårt för att återkomma till full sysselsättning. Inte minst alla de som går i väntans tider och undrar vad som kan hända med , de som har kastats mellan hopp och förtvivlan, vill naturligtvis se en lösning. Jag kan säga till er : Vi gör allt vad vi kan för att hitta den lösningen, men vi vill både värna skattebetalarnas pengar och se till att det blir en långsiktig lösning. I varslens spår har regeringen valt en decentraliserad arbetsmodell med varselsamordnare där vi för en dialog med regioner och lokalsamhällen därför att vi vet att det är där människorna bäst vet vad som behöver göras. Vi satsar inte på några kosmetiska paket utan mobiliserar de betydligt större resurser som finns i befintliga system, inom Arbetsförmedlingen, , och på många andra ställen. Vi satsar på ett företagsklimat i världsklass. Vi investerar i infrastruktur, i utbildning och i forskning för att vi ska klara de stora framtidsutmaningarna. Men om vi ska klara konkurrensen framöver finns det några grundläggande saker som vi måste få på plats. Vi måste få fler människor att vilja välja företagarbanan så att vi får fler som vill skapa nya jobb. Vi måste bli fler som arbetar och anstränger oss för att skapa gemensamma resurser. Vi måste bli kunnigare, mer innovativa och mer påhittiga, oavsett om vi är företagare eller anställda. Hela , varje ort, måste bidra till den gemensamma tillväxten. har stora möjligheter att komma väl ur krisen. Vi har en hög kunskapsnivå. Vi är vana vid tuff global konkurrens. Vi har områden där vi till och med är bäst i världen. Inte minst när det gäller att förbättra klimatet har vi mycket bra miljöteknik som kan skapa många nya jobb. Regeringens sätt att hantera finanskrisen har också gett ett försprång när det gäller de offentliga finanserna. Vi behöver inte stora besparingsprogram som många andra länder nu inför. Vi har sunda statsfinanser. Vi har en låg ränta som gör att företag och enskilda kan känna stor trygghet. Vi har fler och fler som kommer tillbaka till arbetsmarknaden från sjukskrivningar och utanförskap. Vi har äntligen fått en ordning där människor som blir sjukskrivna och förtidspensionerade blir sedda och hörda. För har det varit avgörande viktigt att vi äntligen har infört ett rejält rehabiliteringsansvar och en kedja av insatser för att hjälpa människor tillbaka till arbete. Människor som är sjuka ska naturligtvis ha rätt till sjukskrivning och sjukpenning, och man ska alltid veta att det finns ett system som backar upp och hjälper en tillbaka. Regeringen är naturligtvis också beredd att justera och förbättra våra reformer så att ingen ska behöva känna otrygghet eller bli felaktigt behandlad. Varje människa ska bli behandlad med respekt. Glöm inte historien! Det var inte humant att som sosseregeringen gjorde bara placera människor i utanförskap, förtidspension med 64 procents ersättning, utan några som helst ansatser till att försöka hjälpa människor tillbaka. Glöm aldrig att de som slår sig för bröstet och talar om rättvisa faktiskt förtidspensionerade 140 personer per dag, i regel sjukskrivning utan några som helst insatser. Det var sosseregeringen, med stöd av och , som gjorde att vi fick rekordhöga sjukskrivningstal. När ni nu har presenterat era förslag känns det som om jag har hört det här förut. Vi har ju provat era lösningar i fullskaleförsök, och ni har inget bra track record. kommer ni med samma medicin igen. Bara för att ni ökar dosen av fel medicin innebär det inte att patienten blir frisk. Tusentals människor lämnades i i utanförskap och långtidssjukskrivningar. Vi vill inte se det igen. (Applåder) Trots allt bra som regeringen har gjort behöver vi göra mer under kommande mandatperiod. ser många fortsatta utmaningar. Det första är naturligtvis att fortsätta vägen fram, trots allt det som hände i , och rädda klimatet. Klarar vi inte det kan det mesta andra vara meningslöst. gäller det att i konkret handling visar hur vi minskar utsläppen, ställer om transportsektorn, förbrukar mindre energi, renoverar och bygger om våra hus, bygger nytt som är mer energieffektivt, tar fram miljövänliga produkter och bygger vårt energisystem mer robust. har mer än tydligt visat att det tredje benet i den svenska elproduktionen, med förnybart, är nödvändigt och viktigt. Miljöpolitiken måste också tydligt kopplas samman med näringspolitiken. Världen efterfrågar många av de lösningar som svenska företag har. Låt oss göra det till en framtidsuppgift att rädda miljön och skapa nya jobb . Vi måste också göra mer för våra hjältar entreprenörerna. Vi har genomfört mer än hundra åtgärder för att förbättra företagsklimatet, men det räcker inte. Vi måste fortsätta att sänka kostnaderna och göra det lättare att anställa. Vi måste hylla entreprenören som dag ut och dag in sliter och släpar för att få företaget att leva och utvecklas. Sänkta skatter och arbetsgivaravgifter, enklare regler och annat är åtgärder som vi måste fortsätta att vidta. Om fler arbetar får vi också mer pengar till välfärden. En annan stor utmaning är att se till att våra ungdomar verkligen får jobb. Det är ett gigantiskt resursslöseri att ha så många unga utanför arbetsmarknaden. Tänk på alla affärsidéer som de unga har som inte kommer till sin rätt. Tänk på alla nya idéer som unga har på arbetsplatser som kan göra gott på olika ställen. Regeringen har gjort många bra saker men det behövs mer. anser, precis som de unga, att nya fräscha idéer måste prövas. Lägre ingångslön för unga har ett starkt stöd bland de unga och kan öka möjligheterna för ungdomarna att få arbetslivserfarenhet. En undersökning visar att av ungdomarna tycker att det är ett bra förslag. Vi måste också klara av att diskutera arbetsrätten, en arbetsrätt som kom till men som behöver moderniseras för att se till att vi inte stänger så många grupper ute. Traineeplatser, lärlingsutbildningar och ett stöd till ungas innovationer är andra åtgärder som vi måste genomföra. Regeringen och har gjort ett vägval. Vi ska gå framåt, inte bakåt som vänsteroppositionen vill. Vi har kommit en bra bit på väg, men vi är inte färdiga än med att bygga ett modernt, tryggt, öppet, företagsamt och grönt . ska väljarna peka ut riktningen. Ska vi gå framåt med nya, moderna lösningar eller bakåt med gamla metoder in ? På ena sidan har vi en vänsteropposition som dömer människor till utanförskap, till en evig avbytarbänk och större bidragsberoende. Det är en politik som redan har provat, med rekord i utanförskap. På andra sidan står regeringen som tror på människans förmåga att växa, utvecklas, förändras och vara stark också i en globaliserad värld. Det är där skiljelinjen ligger. 32 () replik: återkommer ofta till en beskrivning av finanskrisen. Det är en viktig diskussion både när den pågår och slutsatserna när den är över. Det är riktigt att vi har haft en finanskris, men svenska folket hade nog förväntat sig att vi också skulle ha haft en näringspolitik. Vi har i anförandet hört mycket om att värna skattebetalarnas pengar. Det är ett uttryck som ofta återkommer till. Men hur tycker att det ska göras? Är det ett bra sätt att värna skattebetalarnas pengar för att bygga upp en stark framtida näringspolitik att skattesänka bort hela överskottet i budgeten? Var det en bra metod för att verkligen slåss för företagens möjligheter att utvecklas? Var det en bra metod att i stort sett montera ned stora delar av regionalpolitiken och näringspolitiken? Tycker att det har gått bra att bygga upp näringspolitiken och hjälpa de småföretag och entreprenörer som hon säger sig vurma för? Jag tvivlar inte på intentionerna hos , men hur kan mindre utrymme i statens budget ständigt dessa attacker på arbetsrätten och de fackliga organisationerna, avsaknaden av aktiva insatser inte minst för den industri som har lidit så hårt värna skattebetalarnas pengar genom att skattesänka bort dem just till den grupp som redan har sitt på det torra? Det är inte rimlig näringspolitik. Tycker verkligen det? 33 Näringsminister () replik: Frågan om skattebetalarnas pengar är intressant. brukar säga att vi sprätter ut skattesänkningar. I min värld äger medborgarna, det vill säga skattebetalarna, sina egna pengar. Vi bara lånar av dem ibland för att göra gemensamma saker. Då kan man inte säga att man sprätter ut skattesänkningar till dem som egentligen äger pengarna. (Applåder) Jag har lärt mig en sak, nämligen att om jag har fått förtroendet att ansvara för skattebetalarnas pengar måste jag vara försiktig. Jag måste göra rätt saker. Om rätt sak enligt all vetenskap är att låta människor behålla sina pengar, om det är en bra drivkraft för att skapa nya jobb, ska de få behålla pengarna. Det är också viktigt att vi använder skattebetalarnas pengar till rätt saker för företagen. Hur tror att ökade kostnader för företag och anställda leder till fler jobb? Har inte träffat dessa representanter för företagen som tycker att kostnadsnivån är för hög? Vi har sänkt skatterna med närmare 50 miljarder för företagen. Du vill höja dem. Läs din egen budget. Det står där tydligt och klart. Företagen säger att de dignar under skattebördan. Om de ska kunna anställa fler måste de få sänkta arbetsgivaravgifter sänkta skatter. Du säger höjda skatter. Frågorna till dig blir: Hur kan höjda skatter för företagen leda till fler jobb? Hur kan företagen bli mer benägna att anställa när du straffbeskattar dem när de anställer? Det är frågorna du ska svara på. 34 () replik: Den rödgröna oppositionen har inga förslag på att straffbeskatta företag som vill anställa. Vi har förslag som handlar om att sänka kostnaden för de företag som till exempel anställer en arbetslös ung person. Vi i den rödgröna oppositionen har förslag om hur man ska bygga upp kompetensutvecklingen och kompetensutbildningen så att företagen verkligen kan anställa den kompetens som krävs för att vara med och bygga en stark tillväxt för framtiden. Skattesänkningarna handlar om något annat. de allra rikaste i vårt land har fått mer i skattesänkningar än av hela folket. Det har inte lett till fler jobb. Det har lett till ökade klyftor. Det är märkligt att ändå inte kommentera skattesidan, varför alla enligt ska ha sänkt skatt utom just pensionärerna. Varför ska de undantas? Vad är det för drivkrafter som gör att en likadan sänkning av skatten för löntagare och pensionärer kallas för bidragspolitik? Jag tycker att det är rättvisepolitik. 35 Näringsminister () replik: måste svara på varför det är vettigt att först ta bort ungdomarna från företagen genom att straffbeskatta unga anställda och att företagen sedan ska få bidrag och skattesänkningar för att anställa de unga igen. Vad är poängen? Ni höjer faktiskt skatten för att anställa unga. Ni tar bort den reform som regeringen har genomfört där vi har halverat arbetsgivaravgiften för att anställa en ung person. Ni straffbeskattar de företag som vill anställa unga. Ni höjer skatten för företag. Försök att förklara för landets företagare att med hjälp av höjda skatter kommer de att kunna anställa fler. De går inte på det, . De har sett er politik i fullskaleförsök tidigare. Vi har genomfört 100 åtgärder för att förbättra företagsklimatet i . Vi är beredda att göra mer. Vi har sänkt arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Vi har infört trygghetssystem för företagare. Vi har regelförenklat. Det här har inte tänkt göra. Det vet svenska företagare. Jag tar gärna en match om företagspolitiken i kommande valrörelse. Det ska bli ett sant nöje. 36 () replik: Jag får en känsla av lätt surrealism när jag hör . Det är samma argumentation som före valet . Då var det svårare för oss att bemöta den eftersom det då inte fanns en högerregering som hade prövats mot verkligheten. Då kunde ni prata om utanförskapet, arbetslösheten och verkliga problem. har ni suttit vid regeringsmakten . Vad är facit, ? Är du nöjd? Är du stolt? Det finns 70 000 fler i utanförskap nu än 2006, räknat på samma sätt som räknade i valrörelsen . Det har varit 343 nya arbetslösa . Det har blivit försämringar för sjuka, arbetslösa och pensionärer. Det är de grupper som kanske redan innan hade det sämst. kommer 50 000 människor att utförsäkras från sjukförsäkringen. med detta sker stora förändringar av anställningstryggheten och arbetsmarknadspolitiken, som leder till att företag tar sig rätten att avskeda människor och sedan hyra in samma eller andra till sämre villkor. Människors möjligheter att ställa krav på goda arbetsmiljövillkor och goda arbetstider minskar. Vi har exempel från Lagena, , och . Och står i talarstolen och säger att de ska gå till val på mer av samma. Det ska bli fler i utanförskap, fler arbetslösa, fler försämringar för sjuka, arbetslösa och pensionärer, fler utförsäkrade och sämre villkor på arbetsmarknaden. Det låter som en bra strategi. 37 Näringsminister () replik: Jag tror inte att kan vara särskilt stolt över sin historia. När vi tog över regeringsmakten fanns ett rekordstort utanförskap. För det har du ett ansvar. Sedan vi tillträdde har antalet sjukskrivna minskat från 200 000 till 100 000. Förtidspensionärerna har minskat från 554 000 till 498 000. Det är alltså under en halv miljon . förväntas 50 000 personer få ta del av regeringens rehabiliteringsgaranti. Antalet nybeviljade förtidspensionärer har minskat från 74 2004 till 22 2009. Det är alltså fler som kommer tillbaka till arbetsmarknaden. För mig är rätten till arbete den bästa trygghets- och rättvisereform som över huvud taget finns. (Applåder) Du försöker mörka att det var regel att efter års sjukskrivning blev man förtidspensionerad. Många av dem var unga. Det var 140 per dag. Det försöker du mörka. Vi vill att de ska komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det är också därför man både prövas i sin sjukskrivning och får hjälp på Arbetsförmedlingen för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Du tror att 55 miljarder i skattechock för landets löntagare och företagare kommer att leda till fler jobb. Hur kan det leda till fler jobb? Vad har du för empirisk bakgrund för att kunna säga det? Vilka forskare står bakom dig och säger att en skattechock på 55 miljarder leder till fler jobb? Fråga landets företagare om det blir enklare att anställa om de får höjda kostnader för anställda! Tror du inte att det kommer att bli fler bemanningsföretag, som du talar så illa om, med en skattechock? Tror du att det blir lättare att anställa unga bara för att man straffbeskattar unga? Tror du att det blir lättare för löntagare att finna motivation att jobba mer bara för att man får höjd skatt? Det här är jättetydligt: Du vill straffa ut företagen i . Jag vill stimulera dem att anställa fler. 38 () replik: Men varför har då inte gjort detta? Det är du som sitter i regeringen. Det är du som är näringsminister och vice statsminister, och du har att försvara en politik som har lett till 70 000 fler i utanförskap och 343 nya arbetslösa . Det är du som har lett en regering som har försämrat villkoren för arbetslösa, sjuka och pensionärer. Det är du som sitter i en regering vars politik kommer att innebära att 50 000 människor som är sjuka utförsäkras från sjukförsäkringen och förvägras rätten att vara sjuka. Det är du som står för en orättvis arbetsmarknadspolitik där företagen tar sig rätten att avskeda människor och sedan anställa samma eller andra människor på sämre villkor. Det är den politiken som ni nu har att ta ansvar för. Varför har du då inte satt jobben främst? Det är det som är den stora uppgiften . Rättvisan, jobben och välfärden måste i centrum, och för det behövs det en ny regering. 39 Näringsminister () replik: Jag förstår om inte har hört talas om finanskrisen, för han brukar aldrig höra något sådant. Om man tittar på vad som hände före finanskrisen och vad som händer nu kan man se att 180 000 nya jobb hade skapats före finanskrisen. Det är klart att finanskrisen har påverkat sysselsättningen vad annars? Det gör den i alla andra länder. Trots det har vi ett bättre läge än många andra länder. Min poäng är: Vad är alternativet för ? Han vill ju straffbeskatta dem som ska skapa de nya jobben. Vi har sänkt skatterna för företagen med . Jag vet att om jag ökar möjligheterna för de små företagen att bara anställa en till ökar sysselsättningen. Vi vill gå vidare. Vi behöver göra mer. Men vad vill är att höja skatten med 55 miljarder om han får sin vilja igenom. Tro inte annat än att det bara kommer att leda till ett ännu större utanförskap och ännu större arbetslöshet! De ungdomar som lyssnar här måste fundera över: Varför vill du straffbeskatta företag som anställer unga? 40 () replik: Den här mandatperioden när har haft ansvaret för både miljön, näringen och infrastrukturen har klimatpolitiken tyvärr tagit steg bakåt. Jag kan ge några tydliga exempel. Satsningar på järnväg läggs ned och ersätts av motorvägar som Förbifart . Det statliga stödet till förnybar energi minskar. Statliga bygger nya stora kolkraftverk och köper också sådana. Internationellt vill regeringen dessutom införa en rad allvarliga kryphål, till exempel kring skogs- och klimatpolitik, och att man ska få använda gamla utsläppsrätter även . Förfallet illustreras kanske bäst av att anseende i klimatpolitiken har rasat. , en global samlingsorganisation för 500 miljöorganisationer, rankar världens länder ur klimatsynpunkt. har haft höga poäng och hade en tätposition ända , när regeringen lade fram sin klimatpolitiska proposition och tog över ordförandeskapet i EU. Då rasade bedömningen av nationella och internationella klimatpolitik i Climate Index. Poängen för både inhemska och internationella klimatpolitik föll dramatiskt . I rankningen av den svenska klimatpolitiken rasade vi ned till 18:e plats. I stället för att inta en ledarposition grupperas vi nu med länder som , och . Min fråga är: Vad är förslag för att vända den här negativa trenden? 41 Näringsminister () replik: Jag förstår om är lite avundsjuk på den här regeringen, därför att vi har gjort så mycket på miljöområdet som och aldrig kunde göra tillsammans med Socialdemokraterna. Jag vill upplysa om att vi bygger all järnväg som finns projekterad. Det finns ingen mer som går att bygga just , utan vi satsar alla resurser som går att satsa på järnvägen. Men vi vill också reformera vägnätet så att det går att ta sig fram. har så många miljöbilar sålts i som , därför att vi har stimulerat det med miljöbilspremien och också med skattebefrielsen, för att ställa om transportsektorn och minska utsläppen. När du var ansvarig satsades inte en krona på havsmiljö. Det är över en miljard som har gått till satsningar på havsmiljön för att rädda , och andra viktiga delar. har vi lyckats vända utvecklingen när det gäller fisket. har förhandlat fram både fiskekvoter och en kontroll som gör att fisket verkligen är både uthålligt och långsiktigt. Vi investerar rekordmycket i förnybara energikällor. Den energi- och klimatuppgörelse som vi har tagit är den mest ambitiösa i hela världen. Och investeras i vindkraft, bioenergi och många andra energislag. Vi har mer än fördubblat anslagen till energieffektivisering därför att vi vet att det är en av de mest effektiva åtgärderna för att minska klimatutsläppen. Jag kan rada upp en rad åtgärder som innebär att ambitionerna i miljöpolitiken har stärkts betydligt sedan vi tog över regeringsmakten. Jag förstår om är avundsjuk. Jag tycker snarare att han ska vara glad över att så mycket händer, för det är bra för miljön och bra för kommande generationer. 42 () replik: Nej, jag är inte avundsjuk. Det är ganska tydligt att lever i ett slags bubbla när hela världens miljöorganisationer ser på svensk klimatpolitik. Ett annat exempel är när den största miljöorganisationen i , EEB, kom fram med en rapport om det svenska ordförandeskapet där rubriken var att man är besviken på . Där sade man tydligt att man tyckte att inte tog ledarskapet under utan lät sig bli sidsteppat och att det inte fanns de initiativ som man hade förväntat sig från svensk sida på grund av den historiskt bra resumé som har funnits kring . Jag kan dra många andra saker. Vi har fått mycket sämre förutsättningar för vindkraft. Vindkraftsföretagen, särskilt de som jobbar med kooperativen, är väldigt besvikna på regeringen. har accepterat de försämringar som har kommit. Man valde att inte ens lägga fram det förslag om en förändring när det gäller egenproducerad el i fråga om nettomätning som den egna utredaren lade fram. Det blev ingenting av det heller. 43 Näringsminister () replik: Jag är mycket stolt över det svenska ordförandeskapet.