prot · GX0965 · 2010-01-28 00:00:00 — Problemet är att man inte kan tvinga någon att bli tvångsförvaltare. Det föreslår inte regeringen heller. Det är inte speciellt attraktivt att bli tvångsförvaltare. Ofta har fastigheterna missköts så grovt att det är enorma summor det handlar om för att rusta upp dem igen. Vi måste hindra dem från att köpa fler fastigheter. Det räcker inte att gå in när de redan har lyckats komma över fastigheter och i värsta fall hunnit låta dem förfalla. Kan man skärpa den lag som handlar om snabbare tvångsförvaltning kan man också skärpa förköpslagen, det vill säga möjligheten att se till att de som missköter sig åtminstone inte kan köpa fler fastigheter. Jag tycker att regeringen ska höja ambitionsnivån där. 29 Statsrådet (): Om det hade varit som säger skulle inte det här problemet ha funnits. Kommunerna har möjligheten till förköp, men det är inte säkert att kommunerna är beredda att gå in och ta av skattepengar för att köpa fastigheter. Det som är effektivt är att gå in och tvångsförvalta, att ta ifrån de här fastighetsägarna dispositionsrätten över fastigheterna. 30 (): Först kan man konstatera att det inte tycks som om vädret bryr sig så mycket om debatten om klimatet. Det kan man se utanför. Min fråga går troligtvis till statsrådet som är före detta kommunikationsminister. Vi har noterat att vi har fått en rejäl vinter med mycket fint snötäcke över landet. Det är vi alla glada över. Det är vackert. Tyvärr medför det ymniga snöfallet problem för trafiken. får det tragiska följder. Ett sådant exempel är trafikolyckan i . Olyckan fick en tragisk utgång. Två personer omkom genom att deras bil rutschade ned i Nyköpingsån. En tredje person kunde räddas genom ett modigt ingripande av en förbipasserande gående. Det kan man kalla för civilkurage. Vid utredningen av olyckan framkom det att en starkt bidragande orsak till den fatala utgången var att snöröjningen var felaktigt utförd. Man hade täckt över vägräcket så att bilen rutschade över två vägbanor ned i Nyköpingsån. Det är så osannolikt att man inte kan tro att det skulle kunna vara så. Min fråga till statsrådet är om det är rimligt att vi har olika trafiksäkerhet i snöröjningen i vårt land som dock är ett nordligt land med mycket snö ibland? 31 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Vi kan börja med att glädja oss åt att trafiksäkerheten har förbättrats kraftfullt. Trafikdöden har minskat på ett sätt som vi inte trodde var möjligt för sedan. Så kommer en sådan här mycket tragisk händelse som den refererar till. I varje sådant fall måste man utreda och titta på vad det är vi kan göra för att ytterligare öka trafiksäkerheten. och kanske även jag vet inte tittar på det här. Jag är övertygad om att man drar de nödvändiga slutsatserna. har resurser för att klara snöröjningen. Det är svårt att hinna med när det är så kraftiga snöfall som vi upplevde som refererar till. Men det är naturligtvis oacceptabelt att människor ska få sätta livet till för att vi inte klarar av vår uppgift. Jag utgår från att och berörda parter kommer att dra lärdomar av detta och försöka åstadkomma en bättre snöröjning nästa gång vi får en sådant kraftigt snöfall. 32 (): Det som är lite störande är att enligt medierna jag har inte uppgifter från entreprenören själv har entreprenören följt de rekommendationer som han fick av regionala kontor. Man kan fundera på det. som går över i Transportstyrelsen borde ha en likvärdig rekommendation över landet, tycker man, för de här vägarna. Det är klart att det är olika på motorvägar jämfört med andra vägar. Jag förstår det. Men vi som bilister funderar på om det skulle vara olika beroende på vilken vägsträcka vi råkar köra på när det gäller hur man agerar för att förhindra olyckor. Det innebär inte att man kan förhindra alla olyckor, men det borde vara en regelmässig standard. Det är en ganska enkel sak som man inte tänker på som bilist. De värsta olyckorna är de som är onödiga och som dessutom får onödiga konsekvenser genom att det finns ett tekniskt fel, en brist eller en regelverksförändring. Jag tycker att det är viktigt att ser över sina standarder, att det finns likvärdiga rekommendationer för hur man bär sig åt för att vi bilister ska kunna vara säkrare. Det är helt rätt att vi har den lägsta dödligheten på mycket . 33 Statsrådet (): Jag tror att fråga här i kammaren kan bidra till just det han själv vill uppnå, nämligen att man nu verkligen tittar på detta och ser till att det finns likvärdiga regler över hela landet. Högskoleavgifter för utländska studenter 34 (): Regeringen hade aviserat att det skulle komma en proposition om att införa avgifter för högskolestudier för utländska studenter. Den har inte kommit. Såvitt jag förstår är det inte heller säkert att det kommer en sådan proposition. Det tycker jag är glädjande. Avgifter för studier i är något helt nytt och skulle innebära ett brott mot den goda princip vi har haft i att alla ska ha möjlighet att studera. Man ska inte behöva betala för sig. Jag vill ändå med anledning av detta fråga högskoleminister om, efter att högskolevärlden har förkastat det här, regeringen har ändrat uppfattning. Om det inte är så, när kommer propositionen? 35 Statsrådet (): Jag kan tyvärr inte glädja med att den här propositionen inte kommer att bli av. Det kommer att läggas fram en proposition om att införa avgifter för utländska studenter. Däremot är det ett förslag som jag vet har en stark förankring. Många synpunkter och tankar som möter mig när jag pratar om den här frågan handlar om hur viktigt det är att införa avgifter för utländska studenter. Jag vill nämna tre skäl. För det första innebär nuvarande ordning att den svenska högskolan dräneras kraftigt på resurser. Vi bjuder utländska studenter på gratis utbildning. Det dränerar resurserna till den svenska högskolan. För det andra ska globaliseringen i studentutbytet ske på rättvisa villkor. De flesta studenter som reser utomlands och pluggar i andra länder får betala för sig. Då är det i högsta grad rimligt att utländska studenter som kommer till får betala för sig. Annars får notan för internationaliseringen betalas av svenska skattebetalare. För det tredje är det viktigt att vi konkurrerar med kvalitet i högskoleutbildningen i , inte genom att erbjuda gratis utbildning. Den här propositionen kommer definitivt att läggas fram på bord. 36 (): Jag frågade när den här propositionen skulle komma och fick inget datum. Det betyder väl att det är en obestämd framtid som den här propositionen är skjuten till. Det är intressant att notera. När pratar om att de utländska studenterna dränerar högskolan på resurser är det ett verklighetsfrämmande sätt att se på saken. De utländska studenterna tillför förstås mycket till högskolan. De som dränerar den är regeringen som med anledning av den här propositionen drog bort en del pengar från anslaget i den proposition som man lade fram . En rapport från SFS visar att alla länder som infört avgifter för utländska studenter även har infört det för inhemska studenter. Det är en väldigt oroande utveckling. 37 Statsrådet (): Vi kommer att presentera den här propositionen . Jag uppmanar att ge sig till tåls till propositionen kommer på bord. Den kommer alldeles strax. Jag vill tillbakavisa det säger om att det skulle innebära att avgift också införs för svenska studenter. Regeringen har absolut inga sådana planer. Tvärtom kommer vi att stärka skyddet för svenska studenter att slippa betala avgifter vid svenska universitet och högskolor. Vi kommer att se till att det blir tydligt lagreglerat. Jag vill också poängtera att i samband med att vi inför avgifter för utländska studenter avser vi att införa ett stipendiesystem som gör att studenter från andra länder, , kan komma till och studera med hjälp av stipendier. Detta är en viktig reform. Vi i ska konkurrera med att vi har bra utbildningar, inte med att våra utbildningar är gratis. Det är rimligt att internationaliseringen sker på jämlika villkor. 38 (): Jag tänkte ställa en fråga till , eftersom han har hand om de övergripande frågorna . Det handlar om jämställdhet. Vi har i riksdag slagit fast att män och kvinnor ska ha samma makt att forma sina liv och att forma samhället. Men det har vi inte i . Vi har inte jämställdhet. Vi har inte jämställdhet i hemmet, vi har inte jämställdhet i demokratin och definitivt inte i bolagsstyrelser. kvinnor finns med i bolagsstyrelser trots att så många kvinnor är både kompetenta och duktiga och har en lång erfarenhet. Män ser män och har alltid kvoterat in sig själva. Frågan om att ställa krav på bolagen att de ska ta in kompetenta kvinnor i bolagsstyrelser har varit en het fråga men har motarbetats av den moderatledda regeringen fram till alldeles . har plötsligt och därmed också antagligen hela regeringen, för det brukar vara så, bytt åsikt och tänker ta in den kvinnliga kompetensen i bolagsstyrelser. 39 Statsrådet (): Jag kan svara som jag brukar svara journalister när jag får frågor av den här typen: Det pågår inget lagstiftningsarbete i i denna fråga. Det finns alltså ingen anledning att engagera samordningen och försöka samordna partiernas uppfattning i detta, utan det här är en fråga som diskuteras. Jag kan inleda med att säga att jag är förvånad över att efter så långt socialdemokratiskt maktinnehav i gör denna summering av jämställdhetsläget. Det kanske manar till eftertanke. Det vi har gjort är att ta tag i det som vi har makt över, nämligen jämställdheten i staten. Där har det skett en revolution sedan vi tog bort de kvantitativa regleringar som Socialdemokraterna hade. Vi har i stället öppnat upp och förändrat utnämningspolitiken och sett till att det är möjligt för alla som är kvalificerade att figurera när vi ska tillsätta statliga chefer. Andelen kvinnor har ökat kraftigt sedan detta skedde. Vi har också ett program nu för kvinnors karriärutveckling i staten som drivs med full kraft. 40 (): Jag hör många som säger att det är precis tvärtom i samhället, det vill säga att jämställdheten går bakåt. Dessutom vet vi att och har skrivit ett brev till 342 valberedningar i bolagsstyrelser. Endast 77 svarade. Det var ett fullkomligt ointresse från bolagsstyrelserna att över huvud taget titta på den här frågan. Det har varit ett förnekande från de borgerliga partierna av att man skulle vilja ta med den kvinnliga kompetensen till exempel på det sätt man gör i . Eftersom nu säger att det inte pågår något arbete i regeringen med den här frågan vill jag fråga: Är det för att ni är så osams om detta? Är det ytterligare en sådan fråga som ni inte kan komma överens om? Det brukar vara så att de små partierna lägger sig platt för , men hur blir det den här gången? 41 Statsrådet (): Jag vill säga en sak först, och det är att jag håller med om att det är skandal att kvinnors kompetens inte tas mer till vara i bolagsstyrelser. Vi vet att den här finanskrisen utlöstes av ett ohemult risktagande. Det var som gick i konkurs och som startade det här. Jag tror att jag vågar påstå att inte hade gått i konkurs på samma sätt. (Applåder) Jag tror att det finns väldigt mycket att hämta med kvinnors kunskap i styrelserummen, så jag och mitt parti kommer att kämpa för detta. Jag är övertygad om att vi i alliansen också kommer att fortsätta göra det. Vi har lyckats när det gäller våra egna statliga myndighetschefer där vi dessutom, , har lyckats uppnå en situation, som gällde i alla fall för , där de kvinnliga myndighetscheferna hade en högre genomsnittslön än sina manliga kolleger. Vi vill självklart också uppnå jämställdhet med alla medel som är rimliga, men vi respekterar också den privata äganderätten. Rättsväsendets hantering av ungdomskriminaliteten 42 (): Min fråga går till justitieminister , och ska vi bli riktigt konkreta. Som ett led i regeringens satsning för att förebygga ungdomskriminalitet beslutade justitieministern om ett uppdrag som bland annat syftade till att lämna förslag på konkreta åtgärder på hur rättsväsendet, myndigheter och andra aktörer kan effektivisera insatserna för att förhindra att ungdomar utvecklar en vanekriminell livsstil. Ett av de konkreta förslag som där läggs fram berör frågan om en starkare styrning för att hålla tidsfristerna för unga lagöverträdare. Man anser att det är rimligt att en del av de resurser som tillförs rättsväsendet kommer de myndigheter till godo som vidtar aktiva åtgärder för att hålla fristerna inom detta prioriterade område. Hur ser ministern på ett sådant förslag? 43 (m): Det brukar vara så att ministrar inte ska föregripa den remissomgång som pågår, men låt mig säga så här: Ett av de allvarligaste problemen vi har inom rättsväsendet är den tid det tar mellan ett brott och att man faktiskt har hanterat det hela. Det drabbar särskilt ungdomar. Vi vet hur långa sommarloven var vi själva gick i skolan. Att vara misstänkt för ett brott eller ha blivit utsatt för ett brott när man är och sedan behöva vänta väldigt länge gör att väldigt mycket kan gå snett, och det är klart att då måste vi vidta åtgärder. Uppgiften till den här utredningen var att komma med förslag som på olika sätt skyndar på processerna. Att uppmuntra dem som vidtar åtgärder tror jag inte är ett förslag som räcker. Jag tror att det krävs andra väldigt konkreta åtgärder så att vi lever upp till de tidsfrister som faktiskt gäller enligt lagen i alla delar av hanteringen. Så är det inte . 44 (): Jag fortsätter med de konkreta förslagen. Utredningen tar också upp frågan om vem som ska leda en förundersökning. finns en särreglering för ungdomsbrott. I ett delbetänkande föreslog BRU att detta skulle avskaffas. Man menade att en brottsutredning faktiskt inte är mer komplicerad för att den misstänkta är . Effekten av en förändring skulle leda till att handläggningstiderna kan kortas då kontakterna mellan polis och åklagare blir betydligt färre och utredare och förundersökningsledare finns i samma organisation. Har ministern tagit ställning till att poliser liksom när det gäller vuxna lagöverträdare kan vara förundersökningsledare? 45 (m): Generellt anser jag att polisen borde ta hand om fler utredningar än vad de gör . Vi har mer välutbildade poliser. Vi har kompetensen, och vi behöver använda den resursen. Åklagarledda förundersökningar är viktiga men inte i alla ärenden, och jag tror inte att det är någon stor skillnad mellan yngre som är drabbade av brottsligheten och vuxna. Tillämpningen av de nya sjukförsäkringsreglerna 46 (): presenterade det man kallade de nya sjuka reglerna. De presenterar hur ska kunna göra en bedömning av vilka som ska få avslag respektive godkännande av sin sjukpenning. På säger man att vägledningen är strikt utformad från den nya lagen. Ett exempel: En man som sondmatas, inte kan svälja och får vård i hemmet av sin sjuksköterska som vidgar hans matstrupe ska inte få sjukpenning avslag. En man som har sjukvård i hemmet har förbrukat sin förlängda sjukpenning och ansöker därför om förlängd sjukpenning i vissa fall. Han får avslag eftersom hemvården inte upptar så stor del av dagen, säger . Dessa avslag är, som man säger, direkt utifrån regeringens lag, så min fråga till statsrådet är om tolkning och vägledning utifrån regeringens lag om sjukförsäkring är korrekt. 47 Statsrådet (): Tack för frågan, ! Hur tolkar de regler som har fastställt är naturligtvis en väldigt viktig fråga att diskutera. Jag kan inte överblicka hur enskilda fall har fallit ut och tolkats av . Det finns många exempel. Det finns en statistik som jag kan dra för , om hon vill, när det gäller utvecklingen av avslag och indragningar, men jag tror inte att det är det som är kärnpunkten. Det är väl så att vi står inför två olika alternativ hur det här kommer att utvecklas. Vi har sett det rödgröna alternativet som är en skiss, men vi har räknat lite grann på det. Jag ska inte ställa frågor till , men jag kan säga att man naturligtvis blir väldigt oroad när man ser vad som skulle hända till exempel en sjuksköterska som är med om en mc-olycka och blir invalidiserad och den situation som skulle uppstå med de regler ni föreslår. Jag vill ändå säga att det är väldigt viktigt att vi ser till att följer de regler som har fastställt, och det är regeringens utgångspunkt att så ska ske. 48 (): De fall som jag angav var naturligtvis fiktiva. Det är de fall som har tagit fram som exempel för att handläggare i hela landet ska kunna använda sig av tolkningarna av dessa fall. Enhetschefen på säger att vägledningen är strikt utformad utifrån den nya lagen. Det är klart att många människor funderar på vad detta får för effekter. Jag förstår att statsrådet inte vill stå här och försvara dessa regler. Människor är upprörda, och jag är lika upprörd. Har man över huvud taget rätt att vara sjuk i ? Är det bara antalet dagar som ska bestämma? En man angav att han tackade för att han hade blivit sjuk på grund av de nya reglerna. Trots att han hade varit sjuk hade han plötsligt blivit sjuk på grund av de nya reglerna. Det är någonting konstigt som håller på att hända i , och jag är inte nöjd med det. 49 Statsrådet (): frågar mig om praxis är i enhetlighet med de regler som har lagt fast. Den frågan går inte att svara på. Jag kan inte göra det. Om någonting har varit fel ska det rättas till. Vi måste se till att människor kan känna trygghet när de är sjuka, om de är funktionshindrade och om de blir arbetslösa. De måste uppleva att är ett varmt samhälle där människor ska kunna uppleva detta, och det är regeringens ambition. Är någonting fel här ska det rättas till. 50 FINN (): Jag har en fråga till statsrådet . Att ligga i framkant i medicinsk klinisk forskning är viktigt för , inte bara för forskningsutvecklingen i sig utan självklart för hälso- och sjukvården men även för näringslivet. Alliansregeringen tog tidigt kraftfulla initiativ till att förbättra svensk klinisk forskning vid tillsättningen av en forskningsutredning som vi inte har sett maken till och som landade och följdes av en redan tidigare beslutad forskningsdelegation som avrapporterade sitt slutresultat då som socialminister var närvarande. Det framkom då att det är ganska viktigt att ta fortsatta initiativ på vägen för att utveckla medicinsk klinisk forskning. Min enkla fråga till högskole- och forskningsministern är i vad mån regeringen avser att ta initiativ för att utveckla den kliniska forskningen , och i så fall i vilken riktning, eller om vi måste vänta till nästa mandatperiod. 51 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Precis som Finn nämner är frågan om framtiden för den kliniska forskningen i av stor prioritet och stort värde och någonting som ligger alliansregeringen mycket varmt om hjärtat. Vi ligger på många sätt i framkant när det gäller den kliniska forskningen, men vi behöver naturligtvis ytterligare spetsa läget när det gäller den kliniska forskningen. Vi har gjort en del när det gäller den medicinska forskningen generellt sett. Inom ramen för den stora forskningssatsning på 5 miljarder som vi gör ett historiskt resurslyft för svensk forskning ger vi en halv miljard till medicinsk forskning. Vi ger också ökade fakultetsanslag till institutioner som ägnar sig åt medicinsk forskning. När det gäller specifikt den kliniska forskningen har det, precis som Finn refererade, tillsatts utredningar som har lämnat sina resultat. Vi jobbar naturligtvis intensivt med den frågan och vad som mer konkret ska komma ut av den. Men jag kan försäkra Finn om att framtiden för den kliniska forskningen fortsatt ligger regeringen varmt om hjärtat och att vi naturligtvis jobbar engagerat med denna fråga. 52 FINN (): Det var mycket glädjande att höra de många tankar som forskningsministern under sin korta tid redan har funderat över när det gäller utvecklingen av medicinsk klinisk forskning här i . Forskningsministern har redan fattat många kloka beslut. Men han har också en unik bakgrund när det gäller medicinsk klinisk forskning i och med det faktum att han, innan han tillträdde som minister, som riksdagsledamot arbetade med socialutskottets frågor, vilket är sjukvårdsfrågorna. Även om det är fram till valet är det viktigt, mot bakgrund av den samlade kompetens som finns inom och som äger frågan, att driva frågan vidare. Jag ställer denna fråga just för att jag har en följdfråga som berör hur man samverkar mellan som äger huvudfrågan och som naturligtvis är en av de viktigaste avnämarna. Här har det traditionellt varit lite dåligt med denna typ av kommunikation. Jag hoppas nu att alliansregeringen verkligen kan visa hur gott man kan samarbeta inom sådana frågor mellan och . 53 Statsrådet (): Jag kan försäkra Finn om att vi har ett mycket gott samarbete, och ytterst är det jag och som tillsammans ansvarar för dessa frågor. Vi har ett mycket gott samarbete, inte bara i dessa frågor utan också i en hel del andra frågor som vi samverkar kring. Det finns en hel del kontaktytor mellan och på ett antal olika områden. Vi har, som sagt, genomfört en mycket stor forskningssatsning. Vi satsar en halv miljard extra direkt på medicinsk forskning. Vi ger kraftigt ökade fakultetsanslag. Det är en historiskt stor forskningssatsning. Vi kommer naturligtvis också att fortsätta att försöka reformera den kliniska forskningen i . Och vi har ett mycket gott samarbete mellan och på denna punkt. 54 (): Min fråga går till justitieminister . Vi hade en konferens uppe i Folk och Försvar. Normalt brukar det handla om internationella allianser, kanoner och skvadroner. handlade det mycket om islamism i förorterna. Det var framför allt mediebilden. vet vi att antalet islamofobiska hatbrott ökar och har gjort det . Vi vet att var fjärde muslimsk flicka och pojke blir utsatt för kränkande behandling någon eller . Kopplingen mellan dessa två behöver inte vara särskilt klar, utan det handlar faktiskt om hur vi i vårt rättssamhälle, där människors lika värde ska triumfera, ska kunna hantera dem och alltså kunna ha fler bollar i luften och inte bara prata om den ena biten som faktiskt i förlängningen gör det ännu svårare att hantera frågorna. 55 (m): Jag tycker att det var bra att man på tog upp dessa frågeställningar. Människor med olika trosuppfattningar har naturligtvis rätt att ha dessa uppfattningar i vårt land. Det är viktigt att vi säkrar denna typ av rättigheter och att vi också arbetar mot den typ av brott som sker. När det gäller en del av den grova internationella brottsligheten och inte minst terroristbekämpningen har det funnits inslag som av många med muslimsk tro har känts som att man anklagar en grupp, och det får naturligtvis inte ske. Jag tror att det enda sättet att egentligen komma förbi detta är kunskap och professionalism i hur man arbetar och att man också arbetar tillsammans med medborgare i olika delar av samhället. Det är enda sättet för att människor ska få förtroende för rättsväsendets olika institutioner. 56 (): Jag tackar statsrådet för detta. Min fråga gäller då själva grunden för hur vi ska arbeta mot denna typ av yttringar som drabbar enskilda individer här i . fick i uppdrag att granska diskriminering inom rättsprocessen. Man gav sedan ut en rapport om detta. Uppdraget var att undersöka hur diskriminering inom rättsväsendet kan gå till. I slutet av rapporten presenterades förslag till åtgärder för att motverka diskriminering. Vilka av dessa förslag ligger statsrådet varmast om hjärtat? Detta handlar faktiskt inte om integration eller om lika rättigheter, utan det handlar mycket om det område som statsrådet har ansvar för, nämligen rättsväsendet i stort: domstolarna, åklagarväsendet och polisen. Vilka, om några, av dessa förslag kommer att effektueras? Kommer Brå i ett andra steg att få i uppdrag att gå vidare och undersöka omfattningen? 57 (m): Först och främst tror jag att det finns ett generellt svar på den typen av problem som tar upp, och det är kunskap. Medarbetare i de olika myndigheterna, inte minst inom polisen, behöver mer kunskap om olika typer av diskriminering, hur den tar sig uttryck och vad det kan finnas för olika typer av aspekter på det. Det är ett arbete som pågår och måste pågå.