prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — En intressant jämställdhetsaspekt som Reza tog upp lite grann men som ni inte heller berörde det är konstigt vad ni glömmer mycket; låt oss kalla det selektivt minne är att kvinnorna förmodligen kommer att komma till sfi-undervisningen i högre utsträckning. Jag tycker att det är en aspekt som är värd att komma ihåg. Det finns en invändning från oppositionen där man säger att det blir en ökad påverkan på den enskilda läraren och så vidare när det står en liten, liten peng på spel. Jag tror att man kan överse med det där i ganska hög grad. De obligatoriska nationella slutproven, som regeringen också har infört, gör nämligen att man får fasta spelregler för hur man ska utvärdera sfi:n över huvud taget. Bland andra frågar hur man vet och inte vet. Det är en bra och dessutom relevant fråga. Vi har naturligtvis inte bara lyssnat med våra kompisar och vänner eller gjort egna besök. I den delrapport som Statskontoret har lämnat in, och som jag tror att alla känner till, har man talat om att motivationen har ökat markant hos eleverna. Jag tror att man uttrycker det så här: Enligt IFAU:s första uppföljningsrapport förefaller bonusen, precis som några har sagt, inte ännu ha någon stark effekt på rekryteringen till sfi. Men svarspersonerna ger en övervägande positiv bild av elevernas motivation och intresse och av hur verksamheten fungerar. Det är inget totalt svar. Det är ingen färdig rapport det är jag den första att säga, för det är inte klart . Men indikatorerna på hur det ser ut är avgjort positiva. Jag skulle vilja säga så här: En opposition som har fört en politik som har blivit så misslyckad och som i stort sett inte har några egna förslag att komma med kanske inte ska skrika så mycket om att det här är så dåligt. Vi gör någonting. Det här är en del i ett större paket för hur en integrationspolitik måste förändras och måste föras. Med till exempel etableringspropositionen, med de personliga lotsarna och med många andra saker vi gör nystartsjobben, instegsjobben och så vidare tror jag, fru talman, att det här är som vi kan komma att se tillbaka på som när förändrade sin integrationspolitik till det bättre. Jag nöjer mig med detta så länge, fru talman, och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. I detta anförande instämde () och Reza Khelili Dylami (m). 86 () replik: debatterar vi sfi-bonusen i första hand, men jag tar gärna en hel debatt om de fyra förlorade åren när det gäller viktiga förändringar för flyktingmottagandet. Boendesegregationen har accentuerats. Det ser vi inte minst inom storstadsregionerna. Utanförskapet har ökat. Allt det där går inte att skylla på krisen. Jag tycker att det är nästan dystert och på den lägsta nivån när vi politiker ägnar oss åt att bara titta bakåt, kritisera och gnälla. Ni gjorde det och det, säger man, och så blir det detta käbbel. Jag tycker att det är viktigt att de som har ansvaret och makten också tar ansvar för den period man själv har. Vi har gjort vår hemläxa. Vi har i vårt parti tagit fram en djuplodande rapport om det här området och vi har lagt fram flera förslag. Vi samarbetar med och för att komma med en rad konkreta förslag på hur integrationen kan förbättras. Vi säger att språket är nyckeln. Det är precis som säger. Det är som den erfarenhet gjorde när hon kom till och mötte ett annorlunda språk där. Hon var tvingad att lära sig det. Men vad var det som hände där? Jo, hon kom till ett yrke. Hon fick lära sig språket via ett yrke. Därför borde regeringen kanske satsa på att yrkesanpassa svenskundervisningen mycket mer. Man ska ta till vara det människor har med sig från andra länder och låta dem utveckla och lära sig språket i den miljön. Har du vårdbakgrund? Lär dig språket där! Men i stället väljer ni ett bonussystem, trots att man inte vet om det ger bättre resultat. Varför gör ni det? Vilket belägg har ni för att påstå att fler kommer att få godkänt? 87 () replik: säger att det är dystert att titta bakåt. Det ska vi tydligen inte göra. Glöm allt det som har varit! Glöm det som har gjort att har haft en så erbarmerligt dålig integrationspolitik med alla de problem som vi kan se i , i och överallt! Ska vi inte se verkligheten som den är? Ska vi inte ta reda på varför det har blivit som det har blivit? Vi kan väl inte bara avhända oss ansvaret och säga: Det är som det är, och vi har ingen aning om varför! Då vet vi ju inte vad vi ska göra framöver. Det är verkligen att vara oansvarig. Det är en populistisk inställning att säga: Vi hittar på någonting som låter bra. Om det sedan har med verkligheten eller inte att göra bryr vi oss inte lika mycket om! Nej, , så gör inte vi i alliansregeringen. Vi tar reda på varför det är som det är, och sedan lägger vi fram konkreta förslag. Jag måste säga att jag i det betänkande som vi diskuterar här inte har sett ansträngningarna från alla de arbetsgrupper och annat som talar om. Jag kan inte se att det ligger så många förslag på bord att kunna fatta beslut om. Vi talar om ett yrke. Jobbet är det viktigaste. Det är rätt. Det är därför det är så viktigt att få fart på företagandet. Vi talade här tidigare till exempel om hur viktigt det är att ha olika system för att företagen ska fungera. Alla dessa olika steg för att förbättra företagande har ni varit emot . Det är bra att ni nu går med på ett steg av dem, i alla fall. Det handlar om instegsjobb, nystartsjobb, praktik och så vidare. Det handlar om en lots för den som kommer till som är individanpassad just efter dig du som kommer ny. En liten uppmuntran i form av en liten bonus är bra. Det uppmuntrar till det personliga incitamentet. Man ska inte underskatta de personliga drivkrafterna. Det är ingen som får det sämre med det här förslaget, . 88 () replik: Nej, men det är en prioriteringsfråga. Man använder resurser som skulle ha kunnat användas för att förbättra svenskundervisningen för fler. Man sjösätter ett system som hitintills, enligt de utvärderingar som har gjorts, inte har lett till att fler lär sig svenska språket. Vi vill yrkesanpassa, individualisera och specialisera språkundervisningen så att fler kan nå framgång i erövrandet av svenska språket. Vi ser att människor är olika och har olika behov och förutsättningar, precis som hade sina behov av att lära sig ett nytt språk när hon kom till . Den enda populism jag hör här är som flyr undan ansvar. Vi kan gå ända tillbaka och den förra borgerliga regeringen och se på de förändringar som gjordes i flyktingmottagningen då. Men jag tycker att det är för platt att ägna sig åt den typen av debatt. Jag vill diskutera framåt. Hur förbättrar vi villkoren så att fler kan erövra svenska språket och så att fler kan nå möjligheten till jobb? har det gått åt fel håll . Hur ser vi till att fler kommuner tar ett ansvar för flyktingmottagandet? Här i är det fyra kommuner som bär upp av flyktingmottagningen till hela regionen. Vi har kommuner som oavsett politisk färg fortfarande vägrar ta emot flyktingar. Det är klart att det påverkar. Det har gått , och regeringen har inte gjort något åt det. , i elfte timmen, sjösätter man lite experiment med lotsar och sfi-bonus och slår sig för bröstet och säger: Titta, vi tar ansvar! Låt oss gå åter till grundfrågan. Ni skriver att fler kommer att nå godkänt resultat när ni inför sfi-bonussystemet. Jag frågar: Vilka belägg har ni för att det är så? Svara på frågan, är du snäll! 89 () replik: Jag svarar igen på den frågan, så kanske hör. Enligt IFAU:s första uppföljningsrapport har man ökat elevernas motivation och intresse och fått en bild av hur verksamheten fungerar. Det är ett enda konkret exempel i detta tidiga skede. Jag har sagt det : Jag erkänner att det är ett tidigt skede att utvärdera det hela. Frågan går därför egentligen inte att besvara helt, men man kan ändå ge en indikation. Den andra delen av frågan har jag också redan svarat på. Där tog jag fram eleverna själva och vad de trodde och tyckte i den undersökning som SCB har gjort. trodde att de skulle lära sig svenska snabbare om de fick en bonus. Vem är mer expert på att tala om hur detta ska funka än eleverna själva, som faktiskt sitter på skolbänken och ska lära sig? Finns det experter som är bättre än eleverna är själva? Jag tror inte det. Jag tror att det är bra att fråga människor. Om det var ett krav för medborgarskap var det som trodde att de skulle lära sig svenska snabbare. Underskatta inte de personliga drivkrafterna! Underskatta inte människors individualitet, motivation och vilja att lära sig! Det hjälper med en uppmuntran. Det finns anledningar till att vi beskattar saker och inte beskattar saker i samhället. Det finns anledningar till att vi gör det enklare eller svårare att göra vissa saker. Annars skulle hela filosofin med att göra vissa saker svårare enklare falla. Det tror jag inte menar. Hela vårt samhälle och hela vårt lagsystem bygger på att man straffas om man gör fel och uppmuntras om man gör rätt. Jag tycker att jag har svarat på frågorna så nu att nu får det väl ändå räcka. Det här är inte det enda svaret, och det har jag erkänt . Det här är en del av en helhet i ett försök, en ambition, en vilja, en strävan att rätta till en integrationspolitik som totalhavererade under vänsterns styre. Vi gör vårt bästa för att rätta till detta. Det här är inte det enda, och det är inte perfekt det kommer att behöva förbättras men det är ett steg på vägen. 90 (): föreslår arbetsmarknadsutskottets majoritet att ska besluta om en nationell bonus för elever som klarar nivån Godkänd inom stipulerad tid. Det är inte för . Bonusen siktar mot att ytterligare höja den enskildes motivation att uppnå goda språkkunskaper i svenska språket. Svenska för invandrare, sfi, består av tre olika studievägar benämnda 13 som vardera innehåller två kurser. är den grundläggande studievägen för dem som har väldigt ringa eller inga kunskaper i svenska språket, och efterhand ökar kraven. Bonus ska kunna erhållas vid godkänt betyg vid varje studievägs avslutning. Klarar man den första får man , och sedan ökar det upp till det maximala 12 000, om det nu är de summorna som ska gälla. Jag noterar att i jämförelse med dagens situation kommer ingen som läser sfi att få det sämre. I debatten låter det som om vi ruinerar och tar sönder något här. Det gör vi inte. Reglerna gäller, och så lägger vi på en liten bonus. Av debatten kan man få intrycket att en sfi-bonus är totalt orättvis. Det har sagts här. Man kan få intrycket att det låser vissa grupper ute från sfi. Det var någon som såg en framtid där inte alla fick läsa sfi. Eller också är man bara rent allmänt elak för att man inför bonusen. Vi kanske ska reda ut hur verkligheten har sett ut, hur den ser ut och hur den möjligtvis kommer att se ut. Jag tror inte att det finns någon som på allvar har ägnat sig åt sfi-frågor som kan säga att det har varit perfekt, att det inte har funnits några problem och att allting har varit jättebra. Låt mig ta några exempel på hur det var och tyvärr ibland är. Ett tag var man inte ens välkommen att skriva in sig på Arbetsförmedlingen om man inte hade uppnått rätt nivå sfi. Det fanns någon som lagstiftade om det. I vissa kommunerna tog man de övertaliga eller de inte riktigt fungerande lärarna och satte på sfi för att kunna göra av dem någonstans. När man frågade hur många elever de hade på vissa utbildningar visste de inte riktigt det. Vissa kommuner kopplade ekonomiska ersättningar till huruvida man gick och läste sfi eller inte. Andra gjorde det inte. Vissa invandrare kunde få sfi med inriktning mot sina egna tidigare kunskaper. Andra blev inte ens tillfrågade utan blev bara satta i en grupp, och när gruppen var tillräckligt stor drog man i gång sfi. Man kunde i princip vara inskriven hur länge som helst i vissa kommuner. Vissa nyanlända fick börja på sfi inom rimlig tid. Andra fick vänta tills gruppen var fylld. Det finns självfallet många lysande exempel på eldsjälar som på enstaka platser har bedrivit en fantastisk sfi. Min poäng är att det inte fanns någon enhetlighet. Den nyanländes möjligheter att lära sig svenska berodde inte på hans eller hennes egen ambition och arbete utan på tillfälligheter och var man hamnade i detta land. Det kan väl ingen tycka var rättvist. Att debattera sfi-bonus för sig själv, som jag uppfattar att tyckte att vi skulle göra, är inte möjligt. Det är som att diskutera färg och bara få använda svart. Det funkar inte. Vi har infört att folkhögskolor ska få rätt att bedriva sfi-undervisning. Vi satsar 61 miljoner på sfi-lyftet. Vi inför nationella prov. Vi har etableringspropositionen och en individuell introduktionsersättning, vilket naturligtvis är oerhört bra för jämställdheten. Det finns ett antal andra saker också. Ytterligare en byggsten för att förbättra detta är sfi-bonusen. Att de oppositionella vänsterpartierna säger nej till en sfi-bonus förvånar ingen. Oppositionen brukar reflexmässigt kommentera regeringens och beslut med: för lite och . Den här gången fick vi en variant: för mycket och för fort. Sanningen är att det är lagom och i rätt tid. Vad är det då som upprör vänsterpartierna när det gäller sfi-bonusen? Låt oss se på vad det är som räknas upp i reservationen, för det är väl ändå det som gäller. Det första är att man ska sätta individens behov i centrum. Välkomna på vagnen! Det är jätteroligt att även vänsterpartierna nu har insett det och tycker detta. Det här sker nu genom den individuella introduktionsplan som varje person som kommer får upprättad. Det andra man säger är att förslaget i första hand stimulerar studenter som redan är gynnade genom till exempel studievana, latinskt alfabet, hög utbildning etcetera. är vi tillbaka på vänsterpartiernas mammas gata igen. Om inte alla kan nå exakt samma mål på exakt måste några hållas tillbaka. Sfi-bonusen är faktiskt en morot för att nå målet lite fortare än utan bonus. Man tar i lite mer och satsar till per dag för att nå det här målet. Det säger ni nej till. Det är konstigt. Nästa argument är att sfi-bonusen utgår från att dagens sfi-elever inte skulle vara tillräckligt motiverade. Genom att motivera eleverna ytterligare lite till och genom att ställa rimliga krav kommer fler att klara sfi-utbildningen . Det frigör resurser inom sfi för dem som har längre väg till Godkänd. Ju fler som går ur systemet fortare med goda kunskaper, desto mer resurser finns det till dem som behöver mer hjälp. Sedan säger man att det blir en onödig administrativ börda för kommunerna. Som gammalt kommunalråd kan jag konstatera att den ökade administrationen när det gäller sfi är marginell. Den kommer inte att märkas ens i de minsta kommunerna. Vidare skriver man i reservationen och det måste vara ett tanke- eller skrivfel att sfi-bonusen inte löser det grundläggande problemet att kunna kombinera sfi-bonusen med arbete. Är det grundläggande problemet att vi inte har hittat en modell där ni tycker att man kan kombinera sfi-bonusen med arbete? Då är det väldigt synd att ni inte har tagit upp den diskussionen tidigare utan kommer med detta först i reservationen. Sfi-undervisningen ska vara mer yrkesanpassad, specialiserad och individualiserad. Vi är egentligen inte emot det inte på något sätt. Det tragiska är att det inte har varit så tidigare. har vi tagit en massa steg mot just detta med individuella planer, möjligheten att få mer hjälp på rätt nivå och så vidare. Sedan har det sagts att det är fel att införa sfi-bonusen innan utvärderingen av försökskommunerna är klar. Ja, man kan tycka så. En annan synpunkt är att det var fel från början att över huvud taget göra det här till en försöksverksamhet. Det här bonussystemet är så bra att man egentligen inte behöver göra det. Jag kan tycka att det är bra att vi rättar till det misstaget nu och genomför det över hela landet. Vidare skriver man att sfi ska kunna bedrivas inom ramen för folkhögskolan. Det står som krav, kritik eller något i reservationen. Ja, vad ska man säga om det kanske ? Det var då den här kammaren beslutade att folkhögskolor har rätt att bedriva sfi-undervisning. Den gången kom vänsterpartierna tomhänta och . Avslutningsvis vill jag konstatera att med införandet av en sfi-bonus kompletteras verktygslådan så att nyanlända får goda möjligheter att så fort som möjligt lära sig språket för att gå vidare till studier, arbete och självförsörjning. Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag. Sedan får jag väl också passa på att som den nyaste medlemmen, tror jag, i arbetsmarknadsutskottet få äran att hålla det sista anförandet i debatten den här riksdagsmandatsperioden och tacka för ett kort men trevligt samarbete. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Nedsättning av egenavgifter Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2009/10:SfU16 Nedsättning av egenavgifter (prop. 2009/10:178). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU16 Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet (prop. 2009/10:133). 91 (): Vi har upplevt när sjöarna blev allt surare och fisken dog men vattnet blev allt klarare. Havsvikarna led av svår syrebrist, och den fisk som kunde fly gjorde det till andra, mer syrerika vatten. I mitt hemlän , i , började bottnarna att dö. Den ena larmrapporten avlöste den andra. Det här var då försurningsproblematiken blev allt tydligare. Jag skulle nästan vilja påstå att vi fick ett nytt parti i på grund av att dessa problem blev så tydliga. Det stod snart ganska klart att vi måste ställa om vårt energisystem i en hållbar riktning. Uppgiften är stor eftersom svenska folket 1980 beslutade att kärnkraften ska avvecklas. Alla var överens om det. Den stora tvistefrågan då var när och hur. Självklart behövs mycket forskning och teknikutveckling, men ett viktigt instrument för att styra utvecklingen i önskvärd riktning är ekonomiska styrmedel. Det ska vara dyrt att vara bakåtsträvare, och det ska vara billigt att använda de nya, miljövänliga alternativen. kom vi socialdemokrater, överens om att införa ett elcertifikatssystem för att stimulera fram förnybar energiproduktion. Det var då när drev på för att avveckla kärnkraften, och vi socialdemokrater och vänsterpartister var angelägna om att skapa förutsättningar för att göra det möjligt att gå folkviljan till mötes som så klart uttrycktes utan att det skulle få några negativa konsekvenser för välfärd och sysselsättning. Den uppfattningen har vi på vänstersidan än , och det är därför vi rödgröna vill ha ett högre mål för elcertifikaten än vad högeralliansen vill. Systemet innebär att alla elanvändare får betala till systemet som ger ekonomiska stimulanser till producenter av förnybar el. fastställs kvotplikten, som talar om hur mycket av nästa års elförsäljning som ska vara förnybar el, för elleverantörerna. På så sätt kan staten ålägga elproducenterna att utveckla det förnybara, och utfallet bör bli det som fastställer. I den proposition som vi nu behandlar föreslår regeringen att elcertifikatssystemet ska förlängas till 2035, och 2020 ska vi ha en målnivå på . Vi på den rödgröna sidan har i en gemensam reservation redogjort för vår syn på systemet. Vi tycker att regeringen har för låga ambitioner. Det är viktigt att elcertifikatssystemet är rätt dimensionerat i förhållande till det intresse som finns i att investera i förnybar elproduktion såsom vindkraft och biokraftvärme. Därför anser vi att regeringen ska återkomma till med ett förslag så att målet för elcertifikatssystemet utvidgas till till 2020. bör vi ha uppnått en målnivå på . Elcertifikatssystemet fungerar på någorlunda utvecklad teknik såsom landbaserad vindkraft och biokraftvärme. Det räcker däremot inte till för att utveckla nya tekniker. Här ser vi en påtaglig passivitet från regeringens sida. Det är tydligt att intresset är mer fokuserat på ny kärnkraft än att utveckla nya förnybara produktionsmetoder. Det går inte att prioritera allt. Då blir det otydliga spelregler och marknaden vågar inte lita på de ekonomiska förutsättningarna för att utveckla nya projekt. Vi vill däremot sätta fullt fokus på att utveckla produktionsmetoder som ännu inte kommit i kommersiell drift eller är på försöksstadiet. Det kan handla om vågkraft där många spännande försök pågår. Elcertifikatssystemet räcker inte heller till för att den havsbaserade vindkraften ska bli intressant att vidareutveckla. Av dessa skäl vill vi att ett fastprissystem ska prövas som ett komplement till elcertifikatssystemet. Det kan bli ett nytt verktyg för att ytterligare stimulera utvecklingen av förnybar elproduktion. Det har gått nästan precis hoppade av den uppgörelse vi hade om bland annat elcertifikat och satte sig i högerblocket. Fram till dess hade vi en blocköverskridande överenskommelse om energipolitik. När vi nu granskar den högerledda regeringens agerande kan vi konstatera att det råder minst sagt oklara spelregler för framtiden. Den uppfattningen möter vi hos alla aktörer på energimarknaden. Ytterst är det jobben det handlar om. Någon ny blocköverskridande överenskommelse, som utlovades i regeringsförklaringen , blir det inte. Regeringen vill inte ha någon. Det hjälper inte att regeringspartierna i efterhand beklagar detta genom att tycka att det var synd att vi på den rödgröna sidan inte kunde ansluta oss till en bräcklig regeringsöverenskommelse. Så fungerar inte förhandlingar. Det är bara att konstatera att den borgerliga regeringen har misslyckats på detta område och att det råder brist på långsiktiga spelregler. Det hämmar tilltron till de ekonomiska styrmedel som vi använder och till hur hållbara de är. Vi på den rödgröna sidan kan lova att vi om vi vinner valet ska göra vad vi kan för att få till stånd verkliga partiöverläggningar som ska syfta till att vi får långsiktiga spelregler som kan stå sig över flera mandatperioder och skapa tilltro till långsiktiga investeringar. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation nr 1. 92 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4, och jag står givetvis också bakom reservationerna 2 och 3. var till en början väldigt poetisk. Han pratade om vatten och havsvikar, och jag funderade på var det skulle hamna någonstans och om det var rätt debatt vi var på. Men det fanns en tanke bakom det hela, och det var när du kom in på det här med försurat vatten som jag förstod vart du var på väg. Vi står inför stora utmaningar i världen. Det är inte bara klimatförändringarna, den finansiella oro som vi lever i eller befolkningsökningen de kommande 40 åren där man räknar med ytterligare tre miljarder som vi har att se fram emot. Vi har också en energikris som ska läggas ovanpå de andra utmaningar vi står inför. Det gör att vi som politiker har en uppgift att fatta beslut som tar tag i dessa utmaningar så att vi därmed även möter människors oro. Sammantaget kommer detta givetvis att påverka och förändra förutsättningarna för allt mänskligt liv på jorden. Det gäller såväl tillgången på mat som tillförseln och användningen av energi och andra råvaror. Vi måste gå från ett fossilt till ett ekologiskt mer hållbart samhälle. Det kommer att ställa krav på ytterligare åtgärder för att förbättra förmågan samt kunna förhindra och hantera kommande energikriser. Eftersom just energiförsörjningen är så oerhört viktig och berör så många kommer insatser att behövas på såväl nationell som regional och nivå. har goda förutsättningar att trygga en bra energiförsörjning om vi fattar de beslut som vi behöver fatta här i , nämligen att satsa på förnybar energi och förnybar el. Elcertifikatssystemet är ett sätt att stimulera utbyggnaden av förnybar el. Det systemet bygger på att producenter av förnybar el tilldelas ett certifikat för varje ny megawattimme förnybar el. De energikällor som har rätt att tilldelas elcertifikat är, som nämnts tidigare, bland annat vindkraft och viss vattenkraft.