prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — Vi måste underlätta för människor och företag att göra klimatsmarta val som dessutom skapar jobb. Vi ska investera i morgondagens teknik som gör modernare och vassare och som öppnar för dagens och morgondagens arbetstillfällen. Jag är helt övertygad om behovet av en kraftfull, visionär politik i stället för en lojt tillbakalutad där man låter marknaden styra varthän vi går. Energipolitiken är för viktig för att vi inte ska vara med och styra från politiskt håll med breda politiska överenskommelser. Vi skulle vilja ha överläggningar med regeringen för en långsiktigt hållbar energipolitik. Här vill jag gärna höra kommentarer från er på den borgerliga kanten. Jag vill också fråga er i de borgerliga partierna om er vision. Hur ser ut ? Vilka energikällor har vi då, och vilka nya tekniker? Är kärnkraften det allenarådande, vilket jag kan tänka mig att står för? Vad säger ni andra? Era slutsatser av den gemensamma kärnkraftskompromissen är helt motsatta. tio nya reaktorer står mot inga alls. Hur kan en regering säga sig ge långsiktiga villkor med så totalt olika besked om framtiden? Vi socialdemokrater har vår vision och tanke om framtiden. Jag säger inte att vi är klara. Men vi har en ambition, och vi vill använda politiken för att ställa om samhället och styra marknaden mot mer av förnybar energi och klimatsmarta val. Vi måste göra det för våra barnbarns och barnbarnsbarns skull. Det, mina kolleger, är framtiden. Jag vill i alla fall kunna se dem i ögonen och säga att vi faktiskt gjorde det vi kunde. Vi vill satsa på forskning. Det har varit styrka , och ska vara så framöver också. Vi vill se mer av forskning om smarta elnät, solenergi, vindkraft och vågkraft. Hur stimulerar vi till mer av lokal elkraft? Är nettodebitering en smart väg att gå? Vi har behov av starka elnät. Hur engagerar vi elkonsumenterna att vara med och påverka sin elförbrukning? Vilka morötter är det klokt att använda och vilka ger fel inriktning eller för dåliga resultat? Jag vill se ett nära samarbete mellan universitetsvärlden, samhället och företagandet för att utveckla en klok energipolitik. Trygg elförsörjning är A och O för utveckling. Vi har många stora elintensiva företag som är en stor del av svensk tillväxt. Vi bor i ett avlångt land med rätt stora skillnader. Vi har också årstidsväxlingar som gör att behov av och efterfrågan på el varierar. Allt detta gör att vi måste ha en politik som tryggar behovet och att elen finns då vi behöver den, som när det har varit kallt . Våra elintensiva företag måste kunna gå på helfart. Vi elkonsumenter måste kunna känna oss trygga med att veta ungefär hur stor elräkningen blir. Därför behövs det ett elöverskott . Det är viktigt att slå fast detta. Vi ska ha en politik som tryggar elförsörjning och upprätthåller effekten i energisystemet. En annan viktig del av energipolitiken är energieffektiviseringen. Det är det smartaste sättet att ställa om energisystemet och få billigare elräkning genom att minska behovet. Låt mig veta när elförbrukningen är låg och jag kan köra min torktumlare! Låt mig veta när elförbrukningen har dragit i väg hemma! Låt mig förstå hur jag kan påverka! Här finns otroligt mycket mer att göra både hemma och i företagen. träffade jag en företagare från vars företagsidé går ut på att hjälpa företag att se var energitjuvarna är. Han hjälper många att spara el och inte minst pengar. Också här i tror jag att det finns mycket mer att göra när det gäller energibesparing. Jag skickar med herr talmannen detta för att se över det. Vårt mål är att minska energianvändningen med en tredjedel till 2020 genom införande av en klimatbonus och genom att utveckla till att gälla i flerfamiljshus för energieffektiviseringar. Ett lyckat exempel är den satsning som kommunala bostadsbolag har gjort i ett miljonprogramsområde, Orrholmen, med stora energibesparingar som följd. Det visar hur effektiva ombyggnationerna är. En annan viktig pusselbit är självfallet övergången till förnybara energikällor. Vi i den rödgröna oppositionen vill se en betydligt snabbare utbyggnad av det förnybara. Hellre ny förnybar elproduktion nu än ny osäker kärnkraft ! Låt mig ta ännu ett exempel från . Det är Heavycast ett företag som gjuter delar till vindkraftverk runt om i världen. De bygger sina produkter på gammal kunskap, nämligen mångårig gjuterikunskap, som används för att möta det nya gröna. Det är framtiden, det! Vi vill se mål för solenergiutvecklingen och fler vindkraftsanläggningar. Vi vill ändra uttagsbeskattningen för vindkraftskooperativ, utveckla och höja effekten i befintlig vattenkraft och utveckla vågkraften. Vi vill satsa mer på utvecklingen av biogasanläggningar. Det är mer av lokal produktion som ger lokal kraft. Vet ni att på en komocka kan man köra en och ? Det ni det är biogas i lokalt producerat kretslopp! För att klara ökningen av energi från förnybara energikällor krävs att elnäten byggs ihop och kopplas ihop. Bygg ihop från norr till söder och från öst till väst! Vi behöver också pröva fastprissystem för leveranser av förnybar energi. Slutligen, herr talman: har en kraftfull tydlig vision som jag här till delar har redovisat. I grunden ligger att vi tror på politiken. Vi tror på att den gör skillnad. Därför vill vi inte låta marknaden styra vilken energiproduktion vi ska ha i , utan politiken ska styra. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1 och anmäler det särskilda yttrandet. önskar jag god jul till allihop som lyssnar på oss. 215 (MP): Kärnkraftens problem har varit uppenbara för oss alla . rapporterades att den svenska kärnkraften går allra sämst i hela . levererade den av sin kapacitet. Fyra av landets tio reaktorer stod still under en stor del av året. Det omfattande bortfallet har gjort att priset på el har skjutit i höjden. rapporteras att flera företag har blivit tvungna att stänga delar av sin produktion. I går uppmättes vinterns allra dyraste elpris. varnar för att vinterns elnota kan bli flera tusenlappar dyrare för hushållen. Det tycks vara en myt att kärnkraften skulle ge billig och pålitlig el till svenska hushåll och företag. Just när kärnkraften visar sina svagheter träder den nya lagstiftningen i kraft, som tillåter byggandet av ny kärnkraft i . Att förlita sig på kärnkraft äventyrar energitillgången. Vindkraften har visat sig vara mer pålitlig i ett årsperspektiv. Befintlig vindkraft producerar ganska energi , och planerade byggen blir av och . Om hade satsat på vindkraft och effektivisering i stället för kärnkraft skulle vi ha betydligt lägre elpriser än . Den enda förklaringen till att kärnkraften går runt ekonomiskt är de statliga subventionerna. Finansanalytikerna hos Citygroup slog fast att ingen kärnkraftsreaktor i världen skulle ha byggts om den inte hade fått ett statligt stöd. Främst består detta stöd av fördelaktiga lån, av att det ekonomiska ansvaret är begränsat om en olycka skulle ske och av att staten går in som borgenär när försäkringsbolagen inte kan försäkra kärnkraften. När beslutade att ny kärnkraft ska tillåtas fattades ett beslut som garanterade att inga statliga subventioner ska gå till den svenska kärnkraften. Det beslutades också att regeringen skulle återkomma till med åtgärder för hur subventioner ska kunna avskaffas. Detta har regeringen inte gjort fastän det bara är kvar när den nya lagstiftningen träder i kraft. Ska detta tolkas så att regeringen har bytt ståndpunkt och att man nu accepterar statliga subventioner till kärnkraften? Medan regeringen curlar kärnkraften sätter man käppar i hjulet för den förnybara energin. Låt mig ge några exempel. Försvarsmakten ges utrymme att utan kompromisser sätta stopp för vindkraftsutbyggnad i de områden de önskar. Regeringen har infört en skatt på kooperativt ägd vindkraft fastän vi vet att det är det folkliga engagemanget och det gemensamma ägandet som har gjort att exempelvis har kommit så långt i sin vindkraftsutbyggnad. Man har infört ett kommunalt veto som har lett till en godtycklig process med stor osäkerhet om vilka vindkraftsprojekt som kommer att godkännas. Dessa hinder läggs ut för vindkraften trots att av svenska folket är positiva till utbyggd vindkraft. Vindkraft är också det energislag som byggs ut snabbast i både och resten av världen. Även solenergi, vågkraft och bioenergi är på stark frammarsch. Dessa ger ett mer pålitligt energisystem med mindre miljöpåverkan och skapar många nya, gröna jobb. Det är dags att väljer den framtidsinriktade vägen i energipolitiken och lämnar förlegad kärnkraft bakom sig. Det är också den utveckling som vi ser i majoriteten av världens länder. Globalt avvecklas fler kärnkraftsreaktorer än det byggs nya, och det investeras i de förnybara energislagen. Svensk energipolitik är viktig för många. Beslut om energipolitik i denna riksdag påverkar inte bara svenska hushåll och företag. En stor del av konsekvenserna av svensk energipolitik hamnar på någon annans bord. Vårt statliga bolag planerar just nu för fem nya kolgruvor i , detta trots att regeringen har sagt att ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljöanpassad energiproduktion. Tillståndsprocessen för tre av de fem gruvorna är redan påbörjad. Nästan 4 000 människor beräknas behöva flytta när deras byar kommer att jämnas med marken. De energipolitiska besluten i denna kammare måste också ta hänsyn till vad som händer utanför gränser. I energipolitiken är det rimligt att använda ett livscykelperspektiv vid bedömningen av olika energikällors möjligheter och begränsningar. Energislag som kärnkraft och olja har stora delar av sin livscykel utanför gränser. Att inte bedöma deras påverkan i andra länder ger en skev analys. I målet för svensk energipolitik står att den ska ha låg negativ inverkan på miljö och hälsa. föreslår i en motion att det ska förtydligas att detta mål också ska gälla för konsekvenser i andra länder. Utvinning av råmaterial i andra länder utgör en stor del av miljöpåverkan för vissa energislag. Uranbrytning utgör till exempel den del i kärnkraftens livscykel som påverkar miljön allra mest. importerar stora mängder uran från för att användas som bränsle i svenska kärnkraftverk. presenterade den ideella organisationen en granskning som visar att det finns brister vad gäller kontroll av Rössinggruvan. har inte ratificerat de centrala konventionerna inom kärnkraftsindustrin. Uppgifter från arbetare och lokalbefolkning visar att människor drabbas av hälsoproblem som de själva anser vara en effekt av arbetet i gruvan. Ansvaret faller givetvis tungt på ägaren av gruvan men också på som är en betydande kund som bör kontrollera att gruvägaren tar sitt ansvar. All energiproduktion har någon form av miljöpåverkan, vissa mer än andra. Det billigaste och miljövänligaste är alltid att minska elanvändningen. anser att det går att nå mycket längre i energieffektiviseringen än det mål som regeringen satt upp och som beräknas nås enbart genom att fortsätta med business as usual. har mycket högre elkonsumtion än flertalet grannländer i norra . Det behövs högre ambitioner för energieffektivisering för att spara både miljö och pengar. En utblick i världen visar att har mycket att lära av goda exempel. I ger vindkraften lika mycket energi som svensk kärnkraft. I ökar kapaciteten från solceller . i har lovat investeringar i förnybart på de kommande tio åren. Det är dubbelt så mycket per person som i . I minskar regeringens investeringar och stöd till förnybar energi. Detta är fel väg att gå. Framtidens förnybara energi är på frammarsch i världen. Låt även gå mot ett långsiktigt hållbart energisystem! Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 1 och 2. 216 (SD): får man i den tyvärr delvis ytliga debatten ett intryck av att det ökade energibehovet är trivialt. Det ökade energibehovet beskrivs så att det beror på att vi i västvärlden vill ha fler bekvämlighetsapparater. I själva verket bottnar det ökade energibehovet ytterst i att jordens befolkning ökar som allt fler människor vill ha de mest basala behoven uppfyllda. En alltför stor del av jordens befolkning saknar faktiskt för oss självklara betingelser som rent vatten, mat för dagen och en någorlunda god sjukvård. För att kunna uppfylla de mest grundläggande behoven krävs det energi i någon form. Det kan vi inte blunda för. Vi kan inte tänka bort en vardag utan tillförd energi. Energifrågan är ständigt aktuell, och inte minst nu med tanke på vår stränga vinter. Bara har vi fått se hur elpriset direkt har stigit då kärnkraftverk har stått stilla. Det räcker med en kylig vintermånad för att villaägarna ska se hur elräkningen rakar i höjden. Något som är betydligt allvarligare för landets ekonomi är hur höga elpriser nu tvingar basindustrier som Bruk och SCA att stoppa produktionen av pappersmassa . Vilka andra industrier står på tur? Vi kan inte ha en situation som tvingar energikrävande industrier att dra ned på produktionen på grund av höga energikostnader. vill utveckla och förnya kärnkraften. Kärnkraften är i praktiken fri från koldioxidutsläpp. I står kärnkraften för nästan hälften av produktionen av elenergi. måste de befintliga reaktorerna ersättas. O 1:an i har bara 47 snabbstoppscykler kvar. Att bygga ett nytt kärnkraftverk tar . har utbyggnaden av kärnkraften skett i de så kallade tigerekonomierna i . I vårt grannland byggs nu en ny, stor tredje generationens tryckvattengenerator. Likaså sker en utbyggnad av kärnkraften i . Kärnkraftsmyndigheterna i har förlängt drifttillstånden från 40 till för ett antal reaktorer. Teknikutvecklingen står inte stilla, inte heller inom kärnkraftsindustrin även om politiska försök har gjorts med uttryckliga lagar, mer eller mindre, om tankeförbud med avseende på kärnkraften. Nya reaktortyper som har bättre driftegenskaper finns redan på marknaden. Forskning om den så kallade fjärde generationens kärnkraftverk pågår. Fjärde generationens kärnkraftverk i form av blykylda reaktorer gör att bränsleåtervinningen kan förbättras på ett helt avgörande sätt. Det finns förutsättningar att kunna utnyttja, och inte minst återutnyttja, bränslet hundrafaldigt bättre än med befintlig teknik. Kärnkraftsavfallet som finns skulle kunna återutnyttjas. används som bekant utarmat uran exempelvis som barlast i segelbåtar. Bättre vore väl att kunna använda detta uran som bränsle? Kring 20202025 kommer, om allt går enligt planerna, en försöksanläggning att kunna komma i gång i . Vi ser de facto en renässans för kärnkraften. Jag noterar med tillfredsställelse att vi nu verkar ha fått en mer, ursäkta begreppet, nykter syn på kärnkraften i . oljeberoende måste brytas. vill därför genomföra en storskalig utbyggnad av kapaciteten genom att tillvarata landets möjligheter att utvinna inhemsk energi i form av exempelvis biobränslen. I , till skillnad från många andra länder, används olja ytterst sällan till produktion av fjärrvärme och elektricitet. När det inträffar är det i form av spetslast, det vill säga när behovet överstiger kapaciteten. Denna oljeförbrukning är dock försumbar jämfört med de volymer som förbrukas av landets fordonsflotta. Således är det i transportsektorn som fokus bör ligga för att minska oljeberoendet. När det gäller biobränslen, i sammanhanget kan jag nämna förgasning av svartlut och DME, pågår en hel del intressant forskning och intressanta försök som kanske kan leda till nya kommersiella drivmedel. Vi får dock inte vara naiva och tro att fullskaliga lösningar kommer att kunna tas fram inom den allra . Teknisk utveckling kräver tid och inte minst fasta spelregler. En osäker lagstiftning som kan ändras beroende på aktuell politisk majoritet skapar endast osäkerhet hos dem som investerar i ny teknik. Därtill kommer hur exempelvis energibeskattningsreglerna utformas. I sammanhanget kan det vara värt att nämna att avgifter och skatter på el har ökat från . Vindkraften får i den nuvarande situationen ses som ett långsiktigt komplement till vattenkraft och kärnkraft. En orsak till detta är att elnätet ursprungligen var uppbyggt för en situation där vattenkraften i norr stod för cirka hälften av landets effektbehov som den andra hälften av elproduktionen placerades nära konsumenterna i form av kärnkraft. Att helt ersätta kärnkraften med vindkraft skulle medföra stora tekniska problem. Till detta kommer att vindkraften fluktuerar i produktion. Som vi nog alla har märkt blåser det minst under de mest smällkalla vinterdagarna. Vindkraften till havs har förmodligen en potential, men för att kunna utnyttja hela den kapaciteten krävs en utbyggnad av elnätet ute till havs. En signerad avsiktsförklaring mellan tio europeiska stater, däribland , kan vara ett första steg på vägen för att bygga ut vindkraften i . Vi talar dock om investeringar på i storleksordningen för att anlägga likströmsledningar till fastlandet. Planerna är att producera , vilket motsvarar av elförbrukningen i . Vågkraftverk befinner sig än så länge i sin linda men kan möjligen få en potential längre fram. Forskningssatsningar inom energiområdet är inte enbart en fråga om nya energikällor. Forskning och investering kan också ha som målsättning att effektivisera driften av befintliga anläggningar. Låt mig i det sammanhanget få nämna de stora investeringar som gör i våra vattendammar och turbinkonstruktioner för att dessa av säkerhetsskäl ska kunna ta emot större flöden och dessutom kunna öka den uttagna effekten. Forskning kan också ha som målsättning att effektivisera eldistributionen eller till exempel lösa frågan hur man kan lagra energi från vindkraft. Inte minst finns det en betydande potential i energisparande, vilket många utredningar också har kommit fram till. Utan elektricitet stannar . tar många elektriciteten för givet. En fråga som måste lyftas fram är bristen på elkraftsingenjörer och eltekniker. Det är ett stort problem och blir snart akut. Enligt behöver det utbildas ca 700 elkraftsingenjörer och eltekniker till 2014. Om ingenting händer kan läget för såväl kraftbolag och industrier som samhället i övrigt bli mycket allvarligt. För att värna landets elförsörjning anser vi därför att det är av största vikt att det utbildas fler elkraftsingenjörer och eltekniker. Dessa frågor ligger dock utanför diskussionen angående utgiftsområdet Energi. Jag vill avsluta med att ställa mig bakom det särskilda yttrandet som vi har angående utgiftsområdet Energi. Det grundar sig på att vi hade önskat en annan inriktning på betänkandet, vilket också framgår av yttrandet där vi förordar en större satsning, 150 miljoner extra, på energiforskning. 217 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och 2 och även anmäla det särskilda yttrande som vi från står bakom. behöver en långsiktig blocköverskridande energipolitik som tar sin utgångspunkt i de utmaningar som vi står inför såväl globalt som nationellt. Det har vi inte , och det är att beklaga. Världen står nämligen inför en rad utmaningar, utmaningar som berör människors vardag på många sätt. De klimatförändringar som vi upplever beror på vårt sätt att producera och konsumera varor och tjänster. De rusande elpriser som vi drabbas av beror på brister i regeringens politik. hade vi en exakt likadan situation. Då tog energiministern våra stora kraftbolag i örat och sade att detta inte fick upprepas. står vi inför samma situation. Frågan man måste ställa sig är vad som hänt vad gäller energipolitiken från regeringens sida. Ingenting, vill jag säga, inte någonting. Samma situation upprepas. Notan kommer att hamna på konsumenternas bord. Samma sak gäller vindkraften. Det kommunala vetot upplevs som ett stort hinder för utbyggnaden av vindkraften. Vi har haft en debatt i kammaren med energiministern om detta. Hon tog upp det kommunala vetot och sade att hon var stolt över och värnade det. kom med en rapport om det kommunala vetot. Det var förskräckande läsning. I kommunernas behandling av vindkraftsprojektörernas ansökningar finns det mycket att klaga på. uppmanar faktiskt regeringen att se över det kommunala vetot och komma med förslag på förbättringar så att vindkraftsutbyggnaden kan påskyndas och bli rättssäker. Är regeringens representanter beredda att här och ta tag i den frågan? Jag frågar inte utifrån att jag och tycker det utan utifrån att regeringens egen myndighet, , kraftfullt gått ut och påpekat detta. Vi har också diskuterat den uttagsbeskattning som sker av vindkraftskooperativen. När vi rödgröna lade fram ett förslag om att snabbutreda frågan fick vi till svar att det är att dra frågan i långbänk. När får vi en utredning eller ett förslag om hur effekterna av uttagsbeskattningen ska kunna minskas? Den frågan hoppas jag att framför allt kan svara på. Vi har även problemet med försvaret och dess överklaganden beträffande redan befintliga anläggningar. Det innebär en osäkerhet för vindkraftsprojektörerna. Vad ska de göra? Vad ska de satsa på? Vad ska de bygga? Är det i de bästa vindlägena eller ska de projektera och bygga ut där kostnaderna är större och effekten mindre? Det får givetvis inte vara på det sättet. Jag har hos begärt att få utrett hur det ser ut i våra grannländer: , och . Jag har fått svar att det i och inte finns några problem. Det finns inga problem med vindkraften och försvaret. Skyddsgränserna kring vindkraftsutbyggnaden är betydligt snävare än de svenska . När får vi se ett kraftfullt agerande från regeringen som tar tag i de här frågorna för att underlätta etableringen och utbyggnaden av vindkraft? I vår gemensamma politik har vi tagit upp det här gång på gång, och vi har förslag på hur det ska åtgärdas. När det gäller kärnkraften är det beslut som vi tog mycket olyckligt. Kärnkraften är inte lösningen på våra utmaningar. Den kommer inte heller att vara det . Detta innebär också att det finns en motsättning mellan att bygga ut den förnybara energin och satsningen på kärnkraft. Den motsättningen kommer klart och tydligt fram också i det som vd för i tidningen sade som svar på den frågan. Han bekräftade att det kan finnas en motsättning. Det är självklart att det är på det sättet, för investeringar i ny kärnkraft kommer att kräva enormt stora ekonomiska satsningar som också får återverkningar på satsningarna som gäller förnybar energi. Det är uppenbart. har vi fyra allianspartier som i sitt betänkande faktiskt skriver att kärnkraften ska byggas ut. Det står där klart och tydligt. Det ni inte ger svar på är hur den ska finansieras. Vilka är det som ska stötta upp den? Vilka garantier är ni beredda att ge för att den ska kunna byggas ut? Vi har inte fått svar på den frågan trots att den nya lagstiftningen träder i kraft , men vi har ju möjligheten här och att diskutera den frågan ytterligare. Energieffektiviseringen är ändå det centrala i en energipolitik framöver. Vi kan konstatera att vi, De rödgröna, i vår motion har betydligt högre målsättningar än regeringen har. Regeringens politik är ju att fortsätta som man har gjort tidigare. Man har inga högre ambitioner, utan det är business as usual. Detta har också upptäckt, och man är oerhört kritisk inte bara till utan till samtliga EU-länder. Vi kommer inte att klara av klimatmålen med den här politiken, framför allt inte när det gäller energieffektivisering. Kommissionens beslut om en energieffektivisering på är absolut. Ni pratar om intensitet, och vad innebär det egentligen? Jo, om man räknar efter finner man att det innebär att vi inte kommer att nå de här målen. De absoluta tal som talar om innebär faktiskt också att man tar hänsyn till att det i en högkonjunktur kommer att krävas mer energi. Trots det kommer vi att kunna spara, men när det gäller intensitet kommer vi faktiskt att öka uttaget av energi. Vi får inga besparingar. Förklara för mig och övriga här vad som är bakgrunden till att ni frångår krav på absoluta tal när det gäller energieffektivisering! Varför använder ni intensitet, som ni skriver i betänkandet? Jag kan förstå vad effekterna blir, men de är ju inte vad regeringen har tänkt sig. Därför är energieffektivisering centralt.