prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2009/10:RS5 till Motion 2009/10:N20 till näringsutskottet 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM93 Förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning KOM(2010)187 till utbildningsutskottet /10:FPM94 Direktiv om europeisk utredningsorder, till justitieutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2009/10:FiU20 betänkande 2009/10:SkU37 betänkanden /10:FiU26 och FiU39 utlåtanden /10:FiU40 och FiU41 utlåtande /10:KrU14 betänkande 2009/10:KrU15 5 § Svenska miljömål Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU25 Svenska miljömål (prop. 2009/10:155). 1 (): ska vi debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande som behandlar regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete tillsammans med tre följdmotioner. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 och 8 men står naturligtvis bakom alla reservationerna. Vi socialdemokrater, tillsammans med och , beklagar att regeringen inte lämnar ett förslag till som bygger på underlag från . Rådet lämnade ett nästan heltäckande förslag på delmål och åtgärder för att intensifiera arbetet i den senaste utvärderingen Miljömålen nu är det bråttom! I stället för att genomföra åtgärderna valde regeringen att tillsätta en utredning där flera av oss debattörer fanns med som experter. Omfattande förändringar av miljömålssystemet baseras nu på utredningens förslag. Detta innebär att strategier och åtgärder skjuts för att man ska kunna nå miljömålen. Miljömålssystemet är motorn i svensk miljöpolitik. Det driver arbetet framåt och svarar för en kontinuitet och helhetssyn. Regeringen valde att ignorera de förslag som presenterade. Förslaget som finns till nytt generationsmål tycker vi är otillräckligt. Målet bör vara att vi ska lösa våra miljöproblem som vårt bidrag till miljö- och hälsoproblemen utanför gränser minskas. Därför har vi en annan ordalydelse där den sista formuleringen kommer med. Regeringen föreslår också att huvudregeln ska vara att etappmålen beslutas av regeringen och inte av . Vi anser att en sådan ansvarsfördelning innebär en alltför stor skillnad mellan tidsperspektivet för måluppfyllelse och de styrmedel som beslutar om och som har en kortsiktig verkan. bör också ta ansvar för att mer närliggande mål nås. Vi anser därför att huvudregeln bör vara att etappmålen beslutas av . Detta skapar mer tyngd och större kontinuitet i arbetet. Det skapar också en större tydlighet och trygghet i myndigheternas och andra aktörers arbete. Vi instämmer därmed också med många remissinstanser som befarar att arbetet blir ryckigt och ostrukturerat om etappmålen inte beslutas av . Regeringen bör återkomma till med ett förslag till nya delmål eller etappmål samt strategier och åtgärder för att nå dessa, baserat på förslag och remissinstansernas synpunkter. Detta tycker vi ska ske så att man kan fatta beslut i . Vi anser att ska vara kvar. Rådet bör även i fortsättningen ansvara för årliga uppföljningar av miljömålen och för att ta fram en fördjupad utvärdering med förslag till nya etappmål samt strategier och åtgärder för att nå dessa. I stället för att lägga ned bör regeringen se över arbetsfördelningen mellan rådet, myndigheterna och beredningen. med har miljömålsarbetet fått vänta. Kärnkraftsavvecklingen är avbruten. Vallöftet från flera partier om ursprungsmärkning av livsmedel är brutet. Miljöhänsyn som konsumentpolitiskt mål har avskaffats. Arbetet mot farliga kemikalier har avstannat. Och regeringen hänvisar allt som oftast till att åtgärderna ska ske på internationell nivå och inom EU. Det är naturligtvis bra att beslut fattas så att de får stor genomslagskraft. Men var är den svenska ledartröjan? Det verkar vara vad regeringen förmår, inte vad naturen tål, som får gälla . Den socialdemokratiska regeringen förbjöd 2006 dekaBDE, ett bromerat flamskyddsmedel som finns i textilier och möbelstoppning, i syfte att förhindra eldsvådor. Ämnet riskerar att störa hjärnans utveckling och påträffas numera hos både människor och djur. Den borgerliga regeringen hävde dock förbudet , trots att de negativa effekterna var kända vid det laget. Orsaken var att de var rädda för att förlora i . Vi vill återigen förbjuda dekaBDE och är beredda att ta strid för detta inom EU. Vi vill också undersöka förutsättningarna för att minska eller förbjuda användning av fler farliga bromerade flamskyddsmedel. I stället för att ta täten i dessa frågor river man upp beslut, som förbudet mot flamskyddsmedlet, som jag tidigare nämnt. När man frågar miljöministern om vi ändå inte ska gå före när det handlar om dessa så viktiga frågor för att minimera den kemikaliecocktail som vi får i oss svarar han gång på gång nej. Vi ska anpassa oss och lägga oss på EU-nivå. vet vi att det blivande barnet, innan hon eller han föds, utsätts för hundratals miljögifter. Under hela livet fortsätter vi sedan att utsättas för nya miljögifter. De finns i maten vi äter och i vattnet vi dricker, i barnens leksaker, i våra möbler och kläder och i datorer på jobbet. I många fall är effekterna mycket allvarliga. Vissa mjukgörande ftalater misstänks kunna påverka människans fortplantningsförmåga. Perfluorerade ämnen, som används exempelvis i golvpolish för att ge släta och vatten-, fett- och smutsavvisande ytor har visat sig vara reproduktionsstörande, cancerframkallande och mycket svåra att bryta ned i naturen. Bromerade flamskyddsmedel, som har nämnts, har återfunnits i både blod och bröstmjölk. Särskilt allvarliga är de oftast för våra barn, eftersom deras kroppar fortfarande inte är färdigutvecklade. Att kemikalier är en del av vår vardag är dock inget konstigt. De har också många eftersträvansvärda egenskaper. Kemikalier används för att ge varor olika typer av egenskaper, som vi vet, exempelvis ökad livslängd, en viss färg, brandskyddsegenskaper och även positiva saker som är till nytta för oss. I vissa fall spelar de naturligtvis en avgörande roll för att förbättra våra liv, exempelvis som beståndsdelar i läkemedel. Men kemikaliernas fördelar måste vägas mot deras nackdelar. Kemikalieanvändningen måste därför regleras bättre. är kunskapen om hur kemikalier används och hur de påverkar såväl människor som natur bristfällig. Slutsatsen är att vi behöver en säker kemikalieanvändning. Kunskapen om kemikalier och deras samverkan måste öka. Farliga kemikalier ska förbjudas eller, när detta inte går, ersättas med mindre farliga alternativ. Vi tycker att kontrollen och tillsynen måste bli bättre än . Kemikaliemarknaden är en snabbt växande marknad. Det finns över 100 000 kemikalier registrerade, men vi vet väldigt lite om hur farliga många av dessa ämnen är. Vi behöver därför klara ut detta. Det finns åtgärder som behöver vidtas. Vi tycker att det kan vara att vi ska tillsätta en forskarpanel inom FN för kemikalier som ska få i uppdrag att ta fram en Sternrapport för kemikalier med syfte att redovisa kostnader för farliga och giftiga kemikalier globalt samt uppmuntra företag att utveckla grön kemi och efterleva substitutionsprincipen av farliga kemikalier. Vi vill förbjuda farliga ämnen i livsmedel, till exempel azofärgämnen. Det är önskvärt att produkter som används av barn har extra hög säkerhetsmarginal, eftersom barn är extra känsliga för kemikaliers påverkan. Till exempel finns det ingen anledning att tillåta Bisfenol A i nappflaskor eller konserver då det finns säkrare alternativ på marknaden. Så långt tillbaka som konstaterade Kemikalieinspektionen att det behövs mer forskning om hälsoeffekterna av kemikalier hos män och kvinnor. Det är ett område där borde ta initiativet. Miljö- och jämställdhet är områden där vi legat i topp, men har vi tyvärr ramlat ned på båda ställena. Ledartröjan har tyvärr plockats av. Ett tips kan vara att samarbeta med de nordiska länderna och till exempel följa rekommendationer att i offentlig upphandling undvika produkter som innehåller farliga ämnen som kan ersättas. Det är en variant att styra offentlig upphandling mot miljömärkta produkter. Med en rödgrön regering garanterar vi att vi kommer att ta upp den tappade ledartröjan och ta på oss den igen för att nå en långsiktigt hållbar utveckling ekologiskt, ekonomiskt och socialt. (Applåder) I detta anförande instämde , , och i (alla s), och (båda v) samt (). 2 (): Miljömålen nu är det bråttom! kallar regeringens eget expertorgan det som kommer att bli sista utvärdering av våra 16 miljömål de 16 miljömål som är grunden för svensk miljöpolitik. Miljömålen nu är det bråttom! lades fram och visade att det var rött ljus för 9 av de 16 miljömålen, det vill säga varning på 6 av dem och att ett mål kunde nås inom en generation med dagens insatser. Det är lätt att tro att regeringen då skulle gasa på och se till att det blir grönt ljus för alla mål, särskilt eftersom utvärdering innehöll skarpa förslag till nya delmål och ett omfattande paket av åtgärder som också var kostnadsberäknade. Det var bara att köra på. Men vad gör högerregeringen? Jo, den ställer sig på bromsen och tillsätter en ny utredning. I stället för skarpa förslag som leder framåt blev det en proposition med oskarpa förslag och sänkt ambitionsnivå. Ointresset för att nå miljömålen tycks monumentalt och helt i linje med regeringens miljöpolitik i stort. Om det inte går att nå målen utan att anstränga sig vad hittar inte då regeringen på i stället? Jo, då flyttar man helt enkelt fram årtalen för när generationsmålen ska nås och skaffar sig till för att göra så lite som möjligt. och dess sekretariat avskaffas. Vi har sagt det förut i oppositionen, och vi måste säga det igen: Varenda dag med den här högerregeringen är ytterligare en förlorad dag i kampen för att förbättra miljön. Det är fyra förlorade år för miljön och fyra förlorade år med en miljölogik som är häpnadsväckande. sade redan i förra valrörelsen att miljöfrågan inte var en prioriterad fråga. Hoppet om att skulle bli ett parti med miljön högt upp på agendan var inte särskilt stort. Men hur är det med , landsbygdspartiet, det gröna borgerliga alternativet som stod högst upp på barrikaderna inför kärnkraftsomröstningen partiet som inte skulle dagtinga med sitt samvete? Vad har hänt med er centerpartister? Tvärtomlogiken, som någon tidning döpte logik till, är träffande. Den är träffande och ny för oss under den här mandatperioden. Vi känner helt enkelt inte igen . vill inte ha någon kärnkraft och säger därför ja till kärnkraft och hoppas att det inte blir av i alla fall trots att kraftbolagen vill satsa. Vargen är hotad. Alltså säger miljöminister ja till att skjuta varg. miljöminister vill minska jakten på val och menar att det är därför han säger ja till valjakt. tvärtomlogik är lindrigt sagt egendomlig och svår att förstå, eller rättare sagt helt omöjlig att förstå. Vi har en miljöminister som beskriver kärnkraftsel som klimatren. Har han glömt både uranbrytning, upparbetning och hantering av uttjänt bränsle? Det är inte seriöst; det begriper väl varenda människa. Vi har en centerpartistisk näringsminister som låter gå vind för våg, eller snarare gå med kol och kärnkraft. I går fick vi veta att satsar 13 miljarder på att bygga ut kolkraften i östra . släpper bara verksamhet i ut dubbelt så mycket koldioxid som vi gör i hela . Varför gör inte miljöminister någonting åt det? Det är mycket svårt att inom en generation nå målet begränsad klimatpåverkan, skriver regeringen i propositionen. Begränsad klimatpåverkan är ett globalt mål och kan bara nås genom gemensamma ansträngningar. gör det genom en framsynt klimatpolitik, bland annat genom tydliga nationella etappmål som är kostnadseffektiva. Javisst är det så man behöver göra men vad gör regeringen? Vad gör den regering som säger att dess klimatpolitik är den mest ambitiösa i världen? har vi sett att regeringen taggar ned när det gäller att driva inom EU. är det som gäller där. Här hemma vill regeringen minska utsläppen med . Det är ungefär mindre än vad vi rödgröna vill minska med. Regeringens mål kommer inte att leda till den klimatomställning behöver för miljöns och för jobbens skull. Nästan hälften av dessa är dessutom redan genomförda genom tidigare regeringars beslut. gäller beslut fattade i EU, och hela 6 ska ni göra i andra länder. Vi har en regering som slår sig för bröstet och tror att det är dess egen politik som har minskat utsläppen i med . Inget kunde vara mer felaktigt. Det är ett tidigare rödgrönt samarbete där vi tillsammans har infört skarpa åtgärder som har gjort denna minskning möjlig. Det är för vår gemensamt förda politik och inte er som ni nu slår er för bröstet. Ni kanske till och med tror att ni har åstadkommit någonting med er miljöpolitik, men så är tyvärr inte fallet. Regeringen, som säger sig ha världens mest ambitiösa klimatpolitik, har avvecklat klimatinvesteringsprogrammet programmet som minskade utsläppen med över . Det är ungefär lika mycket som 180 000 svenskar orsakar under . Detta är obegripligt. Utbyggnaden av fjärrvärme och uppbyggandet av biogasanläggningar ute i kommunerna hade aldrig kommit så här långt utan klimatinvesteringsprogrammet. Det kan många av dem som arbetar med frågorna ute i kommunerna vittna om. Vi rödgröna kommer att återinföra klimatinvesteringsprogrammet. Vi rödgröna vill effektivisera energianvändningen till 2020. Vi vill ha rättvisa ROT-avdrag med klimatbonus. Regeringen säger att den vill satsa på vindkraften, men regeringens förslag om ett kommunalt veto för vindkraftsetableringar är en olycklig skärpning av rådande lagstiftning. är de kommunala besluten om detaljplaner och bygglov möjliga att överklaga. Vi rödgröna vill införa ett långsiktigt extra stöd till havsbaserad vindkraft. Regeringen säger att den vill ha en fossilfri fordonspark. Jag undrar vad högeralliansen menar med fossilfri. Är kärnkraften fossilfri? Är utbyggnaden av kolkraft fossilfri? Var har ni storsatsningar på tåg och annan kollektivtrafik? Vad har ni för styrmedel? Hur ska ni ha det med bensinskatten? När ska ni tala ur skägget? Ska det bli ett nej före valet och ett ja till höjning efter valet om ni förbjude vinner? Vi rödgröna menar att kapaciteten på järnväg bör öka och att staten bör bidra till satsningar i kollektivtrafik runt om i . Vad har ni för världens bästa klimatpolitik? Regeringen vill satsa på kärnkraft. Vi vill i stället bygga ut förnybar energi med till 2020. Kort sagt är miljömålspropositionen som ett urblåst ägg ett skal utan innehåll. är det bråttom. Utvärderingen av , som gav konkreta och kostnadsberäknade förslag för att nå målen förpassades till regeringens byrålåda för bortglömda effekter. Det är en byrålåda för fler bortglömda miljöåtgärder. Det är allvarligt, för nu är det bråttom. arbete och arbetet med miljömålen har genomsyrat arbetet för miljön i kommunerna, hos och hos övriga myndigheter. Det tog sin tid att få in detta arbete i vardagen, men har det satt sig. Och vad gör då regeringen? Då ställer den sig på bromsen och styr rakt mot diket. Dagens system med miljömål och sammansättning gör att myndigheter måste arbeta tillsammans och över sektorsgränser. Det är bra, för det ökar möjligheten att komma med sektorsövergripande förslag, vilket inte är det minst viktiga. Men skrotas den organisationen. skrotas , vilket vi beklagar för miljöns skull. Med den här regeringen är det inte lätt att veta vad som är bäst. Det är som att välja mellan pest och kolera. Det är illa när den inte kommer med nya förslag för miljön. Det är illa när förslag läggs på bordet, för tyvärr är majoriteten av högerregeringens miljöförslag så dåliga att ingenting nästan är bättre. Det är sorgligt. Jag hoppas att detta är sista gången vi behöver debattera en proposition från regeringen. Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 4. (Applåder) I detta anförande instämde (), och (båda s) samt (). 3 (): Det är bråttom att göra åtgärder. Det var det beskedet vi fick 2008 från . Men ingenting hände. De glada gubbarna blir färre, och de griniga gubbarna blir fler. Strukturen med 16 miljömål har varit framgångsrik. ska man ha en ny struktur som blir otydligare och inte lika bred, och man gör en struktur med en helt förändrad bedömningsgrund där man går från en vetenskapligt baserad grund till en mer politiskt passande ställningstagande sådan. Den borgerliga regeringen har haft på sig att visa vad man kan åstadkomma . Regeringen har åstadkommit en hel del. Man har i alla fall aktivt backat i flera miljöfrågor. Det är tråkigt, för vi som har jobbat med miljöfrågor länge på olika nivåer har ganska stor erfarenhet och vet att det tar tid och att det finns ett stort motstånd när man ska flytta fram positionerna. Det är inte alltid lätt. Men det är lätt att släppa efter, för trycket kan vara väldigt stort . Det är lätt att förhala och utreda i stället för att ta tjuren vid hornen och leverera det som krävs. När det gäller miljömålen valde man att utreda något som var framme för leverans. Man kunde ha valt att leverera och komma med en miljömålsproposition med förslag på åtgärder. Det klarade man tydligen inte av, och egentligen är det kanske inte så konstigt när man har börjat sin mandatperiod med att från det största partiet i regeringen klart och tydligt deklarera att miljöfrågorna inte är prioriterade. Då tänker man att kanske på något vis vill ta på sig det gröna samvetet i alliansregeringen. Nej det var . vill man ha både kärnkraft och ett sämre strandskydd. Med något av ett facit i hand finns det alldeles för mycket som brister i alliansregeringens miljöpolitik. Framför allt finns det inte någon linje i miljöpolitiken eller en förståelse för att nästan alla politikområden påverkar vår framtida miljö. När det gäller miljömålsarbetet har regeringen koncentrerat sig på att söndra strukturen. Man har inga förslag på delmål. Man lägger ned . Man ändrar på det mesta. arbete är uppdelat på 16 miljökvalitetsmål, och de är fram till i sin tur uppdelade på ett sjuttiotal preciserade delmål. tar fram en samlad bedömning av om man ser ut att nå målen och om målen är rätt satta för att nå det övergripande miljömålet. Det har också funnits en bred uppsättning förslag för att nå målen. tar man bort bredden och kontinuiteten. Åtgärdsförslag kommer bara att tas fram för det som prioriteras. Man ändrar bedömningsgrunderna. I stället för att utgå från tillståndet i miljön ska målet anses vara nått om förutsättningarna för att nå tillståndet i miljön finns. Man undergräver en av de viktigaste principerna för miljömålsarbetet. Delmålen försvinner och ersätts av etappmål. Hur de ska tas fram är ännu oklart. I går fick vi från en presskonferens höra hur duktiga Alliansen sade sig vara. Det går alltid att vrida på siffror och hitta någon utgångspunkt som är irrelevant eller kanske säga att man har satsat mer men då inte använda och så vidare. Man pratar gott om sig själva men verkar helt missa att lyssna och ta in det som många, inte minst miljöorganisationerna, har uppvaktat regeringen om . Man pekade ut tre områden i går. Det var inget nytt; det har vi hört under hela mandatperioden. Havet, klimatet och den biologiska mångfalden, säger man. Men när man sedan drar ned på pengarna till biologisk mångfald och slopar handelsgödselskatten, luckrar upp strandskyddet och när man satsar stora pengar på tveksamma klimatinvesteringar i andra länder för att slippa obekväma beslut i , då haltar prioriteringarna. Man satsar mer resurser på vägar än på järnvägar, trots att alla vet att biltrafiken inte kan fortsätta öka även om vi byter bränsle för det ska vi göra. Vi måste bygga mer av järnväg och räls för att lösa flytten av människor och gods i mycket större omfattning. Det här är en bred kunskap hos väldigt många miljö- och klimatmedvetna människor. Miljöfrågorna och ekosystemen är fundament för både fattiga och rika, och man kan inte utgå från att miljö- och klimatfrågor är något som går att köpa och sälja. Det fungerar inte så. Säger man sig bry sig om miljön och sedan föreslår åtgärder som leder till en större miljö- och klimatpåverkan stämmer det inte. Det handlar också om vilka resurser vi vill tilldela i samhället för att få verkstad av allt vi vill. Man behöver budgetera. Så är det. Regeringen valde att bolla runt pengar från den biologiska mångfalden och starta ett havsmiljökonto. Det kan ju vara rätt, men på det viset plockade man ut en fråga som man ansåg vara viktigare än andra. Sanering av förorenade områden har också fått stryka på foten. Även om man i går ville påskina att det var något stort att man hade höjt miljöbudgeten från 15 till 20 miljarder är det alls inget nytt eller märkligt. Under den förra mandatperioden ökades pengarna successivt. Under den här mandatperioden som började har man ökat ganska måttligt år . Det är stor skillnad mot den förra mandatperioden även när det gäller vad man gjort med pengarna. Då satsades det ordentligt på biologisk mångfald, och man hade också effektiva pengar till klimatinvesteringar som är med och bidrar till att vi producerar biogas runt om i landet. Man kanske kan kalla det för ett klimatsmart tekniksprång i som vi inom det rödgröna samarbetet gärna vill fortsätta med. Den högerstyrda regeringen har i stället investerat i CDM-projekt i andra länder, något som kan vara bra men som har fått mycket kritik från många håll. En del har också gått till bilar som kallas miljöbilar. Och så gjorde man ett havsmiljökonto. Man drar ned resurser till biologisk mångfald. Man anser att stränder behöver skyddas, och då presenterar man ett uppluckrat strandskydd och kallar det landsbygdsutveckling. Man tar på sig ledartröjan i klimatfrågan internationellt. Man satsar mer resurser på vägar än på järnvägar och klimatinvesterar i olika projekt utomlands. Man talar om biologisk mångfald och skjuter bort en del av den genetiskt svaga vargstammen. Man motiverar det med att man vill göra den frisk. Man gnäller på koldioxidskatter som de rödgröna föreslår i stället för att stå för sina egna beslut. Man genomdriver möjligheten att bygga ny kärnkraft i , och med det hamnar uranfrågan högt på dagordningen. Vill man också ha närproducerad uran? kanske kan offras, eller ska vi ta ? Där det är ont om arbetstillfällen kan man alltid från företagens sida locka med lite arbetstillfällen så behöver inte folk låtsas vara sjuka längre. Eller ska man fortsätta bryta uran i , i eller någonstans där människor inte har lika stor rätt till rent vatten och hälsa? Det finns ett mycket fint ord, och det är solidaritet. Det här har grundat sin politik på. För oss är det inte svårt att koppla ihop miljöfrågorna med all annan politik. För ett regeringsalternativ där det enda gröna partiet helt bytt politik är det inte alls självklart. På har vi här i debatterat och beslutat om flera stora miljöfrågor, där regeringen kunde ha valt en aktivare miljöpolitik men inte gjort så. Jag vill avsluta med att instämma i samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda s) samt och (båda v). 4 (): Klockan har slagit halv tio, och som jag har förstått har tv kopplats in. Jag kan bara berätta för tv-tittarna att ni inte har missat så fantastiskt mycket. Det märks att det är valrörelse. Det är ett väldigt högt tonläge i den här miljödebatten. Det har gjorts ett antal inlägg från oppositionen som mest har handlat om hur arga de är för olika saker, men ingenting har sagts om vad de själva vill göra. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet om de svenska miljömålen för ett effektivare miljöarbete. Det här betänkandet handlar alltså om den svenska miljömålsstrukturen. Vi gör den nämligen lite mer användbar.