prot · GX09107 · 2010-04-21 00:00:00 — Det är också en aspekt som man faktiskt inte har tänkt på. Jag undrar hur ni vill lösa detta. 61 i (c) replik: Amineh Kakabaveh lyfter fram alla de positiva konsekvenser som internationella studenter för med sig. Jag ser inget motsatsförhållande i att man tittar på vilken balans som man ska ha i det svenska utbildningssystemet och ändå ser vilken positiv konsekvens detta får. Det har tidigare i debatten förts fram att det kostar , alltså , för alla dessa studenter. Det är klart att utbildningen kostar och att de medel som går till utbildningen ska garantera kvalitet. Därför ser jag ingen svårighet att kunna tala om det positiva som vi ser att vi måste öka kvaliteten för att stå oss väl i den framtida konkurrensen. Då ska vi inte konkurrera genom att utbildningen är gratis. Amineh Kakabaveh lyfter fram kostnadstäckningen i fråga om att man får ta ut olika avgifter beroende på lärosäte men också beroende på vilken utbildning det är. Det är tydligt att man betalar för just den utbildning som man får ta del och inte för andra delar. Jag förstår inte riktigt inställningen att de mindre lärosätena alltid är sämre, att det inte är samma möjligheter för de mindre lärosätena att konkurrera på lika villkor. Globalt kan vi se att många framstående utbildnings- och forskningsmiljöer inte alltid är de allra största lärosätena, utan är det nischade mindre lärosäten som är riktigt duktiga på det som där görs. Det är viktigt att alliansregeringen satsar ytterligare resurser på att öka möjligheterna för alla våra lärosäten, via egna medel men också när det gäller , att göra reklam för alla fantastiska lärosäten som finns i vårt land och för kommande studenters möjligheter att studera vid dessa. 62 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Min fråga om sämre kvalitet kvarstår. Det där har inte bevisats. och högskolor är, som både och framfört, någonting positivt. Det vet vi. De utländska studenterna har bidragit med väldigt mycket. har inte kvaliteten varit så dålig. Jag har inte hört det vare sig från lärarkåren eller studentkåren eller från universitet och högskolor. Problemet är inte kvaliteten. Därför är rubriken störande. Utländska studenter har funnits här och bidragit och varit utvecklande för oss. Det har inte varit några problem. Men synen på utbildning har ändrats i i och med högerregeringen. Allt ska nu kosta. Det ska handlas och köpas. Men kunskap kan man inte alltid köpa sig. Den principen har funnits i , och den är det viktigt att behålla. Man kan se att kvaliteten har varit bra på universiteten där var fjärde student har utländsk bakgrund. Dessa har bidragit i sammanhanget, så det finns inte någon anledning att här påstå att de har försämrat utbildningskvaliteten. Självklart är alla högskolor och universitet duktiga. De har kvalitet. Men det som här föreslås gör att de små universiteten riskerar att konkurreras ut eftersom det handlar om de kända stora lärosätena. Inte bara i utan också i omvärlden är det så. Vi är inget undantag i världen. Vi vet ju hur det varit. är ett exempel. är ett annat exempel. Det är det viktigt att komma ihåg. 63 i (c) replik: Varför plötsligt sämre kvalitet? Det är viktigt att inte bara ge en ögonblicksbild av hur det för tillfället fungerar, utan det gäller att också se till utvecklingen . I debatten har vi redan berört att det har varit en väldigt stor ökning av antalet utländska studenter. Vi vet att det medför rejält ökade kostnader vid själva ansökningsförfarandet. Det är också så att allt färre inom området får ta del av den högre utbildningen. Det är bra att det i diskussionen handlar så mycket om kvalitet. Det är ju kvaliteten vi så pratar om. känns det som att bara lyfter fram den fantastiskt bra kvaliteten i den högre utbildningen. Men vi vet att vi måste fördela om resurser för att också ge möjlighet till ytterligare kvalitetsförbättringar. Den alliansregering som styr har vid ett antal tillfällen tillfört kvalitetshöjande medel, men vi vet att det inte varit tillräckligt. Då måste man se till helheten och se vilka möjligheter som finns att ytterligare stärka kvaliteten i utbildningssystemet. Vi ser att utvecklingen jag nämnde att det skett en fyrdubbling inte är hållbar om vi tittar framåt. Vi måste se över detta och se hur vi kan få en balans, hur vi kan stärka kvaliteten och hur vi kan konkurrera med kvalitet. finns det lärosäten som konkurrerar just med att det är gratis utbildning. Man har olika avtal med olika högskolor runt om i världen och konkurrerar med gratis utbildning. Jag tror att detta kommer att driva fram att man på ett mycket tydligare sätt får konkurrera med kvalitet. Det kommer att gynna lärosätena, och framför allt kommer det att gynna våra studenter som genomgår de olika utbildningarna. Dessutom kommer det att gynna vårt samhälle eftersom vi får studenter med större kunskap och kompetens som de sedan på olika sätt kommer att bidra med i näringslivet. 64 () replik: pratar väldigt mycket om hur bra det är med internationalisering och med att ha många utländska studenter. Det uppskattar jag, för jag tycker att det är positivt. Men varför är , , med på en ordning som i ett slag radikalt kommer att minska antalet utländska studenter? Om man menar att utländska studenter bidrar till kvalitet jag uppfattar att menar det menar man då också att det är de utländska studenterna som har ansvaret för kvaliteten, som har ansvaret för att betala för kvaliteten vid svenska lärosäten? Vi tar inget ansvar för internationalisering och kvalitet, utan det ansvaret får någon annan ta så tycks det vara. nämnde här att vi väljer att inte se problemet med att fler utländska studenter kommer hit. Jag tycker att det är ett konstigt synsätt att börja med att se det som ett problem att utländska studenter kommer hit. Om man tycker att det kommer för många finns det ju andra metoder än avgifter för att få en begränsning om man nu är intresserad av det. Men det verkar regeringen inte alls vara intresserad av. Och vad händer om många utländska studenter inom EU eller EES-området kommer hit? Är också det då ett problem, eller vad betyder det? Det heter att vi ska se att världen förändras och att vi ska våga möta framtiden med en ny politik. Det hela blir väldigt klichéaktigt. Rimligtvis är det väl inte så att man bara för att man inte ändrar sin politik inte möter framtiden. Det kan ju inte vara ett självändamål att ändra en bra politik till en dålig politik för att man ska möta framtiden. Det är inte ett bra sätt. Det hela är befängt! 65 i (c) replik: Det är alldeles uppenbart att vi lite grann ser olika logik i det som vi diskuterar och debatterar här . Det är viktigt för att vara en del av en internationaliserad värld. Men vi räknar inte i antalet huvuden när det gäller internationella studenter, utan det är mixen, mångfalden, möjligheterna, kunskapen, kompetensen och kreativiteten som vi behöver se ytterligare stärkas och utvecklas vid våra lärosäten. Vi ska ha konkurrens på lika villkor. Jag tror att det är väldigt viktigt för att förstå att vi är en del. Det är det viktigt att se för oss som på olika sätt ibland utmålar det egna landet som lite bättre än andra länder och som lite mer speciellt. När det gäller högre utbildning och forskning behöver vara riktigt väl anpassat sett till konkurrenskraften. Därför måste vi hitta ytterligare förstärkningsmekanismer som driver kvalitetsutvecklingen. Det vi här talar om är en del. Vi kommer att få tillfälle att i denna kammare diskutera ett antal propositioner om autonomi och kvalitet precis som vi nu diskuterar studieavgifter som tillsammans visar på helheten, på att alliansregeringen har förstått behovet av att stärka kvaliteten inom den högre utbildningen och forskarutbildningen samt inom forskning och innovation. Därför ser jag det här som en pusselbit i helheten just när det gäller att se hur kan stärka sin konkurrenskraft. Det är absolut så att vi anser att internationaliseringen är viktig. I mitt anförande talade jag om internationaliseringsstrategin. Den första delen i den strategin handlar just om att ska vara ett attraktivt studieland för utländska studenter. Att vara ett attraktivt studieland för utländska studenter handlar om att man vet att man när man läser i kan få den absolut bästa utbildningen en utbildning som definitivt bidrar till den framtida karriär man tänkt sig, oavsett vilket område det är. 66 () replik: Jag ska passa på att säga att det ibland har varit lite förvirrande beträffande detta med lagfäst att svenska studenter inte ska betala en avgift. I praktiken är det redan lagfäst med en förordning, skulle man kunna säga. Den praktiska skillnaden är i princip noll i sammanhanget. Däremot tycker jag att det är bra att man gör den här förändringen, vilket vi också föreslår. Men det är liksom inte någon stor sak att slå sig för bröstet för. Sedan är det smått parodiskt när pratar om kvalitetssatsningar och att den här propositionen handlar om kvalitet, när hon är väl medveten om att i princip hela högskolevärlden anser att det är ett kvalitetsosäkert förslag som man har tagit fram på ett icke kvalitetssäkert sätt. Det är väl inte rimligt att stå här och påstå att det är en satsning på kvalitet. ska jag inte gå mer in på det, för vi återkommer till det. Jag menar bara att man rimligtvis inte kan säga det. Jag tycker att det är intressant att notera att kreativiteten och mångfalden uppges stärkas genom att folk betalar avgifter. Gäller det på fler områden? Blir man mer kreativ om man är tvungen att betala? Ökar mångfalden ju fler det är som betalar? Är det någon sorts genomgående princip? Det är väl inte möjligt att man kan anse det trodde jag, tills . Jag vill passa på att påpeka att jag tycker att det är ett problem när vi pratar om utbildning som en handelsvara. Utbildning är inte bara en handelsvara utbildning är så mycket mer. Den här ensidiga fokuseringen på att sälja, konkurrera och handla med utbildning riskerar att leda väldigt fel, som det har gjort på en del universitet, dock inte i . 67 i (c) replik: Det är viktigt att se vilken proposition vi diskuterar här , nämligen den om studieavgifter för utländska studenter. När det gäller kvalitet förstår jag inte riktigt det som framför om att utbildning plötsligt blir en handelsvara och så vidare. Det är väl det man har framfört att det är, att handelsfördelarna handlar om att det är gratis. Det handlar också om att titta på att det ger möjligheter till konkurrensfördelar. Vi ser på hur vi kan skapa en långsiktigt hållbar utveckling också för universitets- och högskolesektorn i i ett internationaliserat samhälle. Då handlar det om att detta är en av pusselbitarna för att hitta en bra balans mellan möjligheten för dem som finns inom vårt område och möjligheten för dem som kommer utifrån att rekryteras och känna att de får en utbildning som är bra på lika villkor. När det gäller just det område vi diskuterar är det viktigt att se att det inte är antingen-eller. Det är inte antingen det ena eller det andra. har tidigare i debatten framfört att det är en motsättning mellan att kunna konkurrera med kvalitet och att kunna konkurrera med att det är gratis, en handelsvara kopplat till en fri akademi. Men det här måste kunna finnas i samma verklighet. Vi vill ha fria akademier det är därför vi kommer att stå här och diskutera . Vi vill ha en internationalisering det är därför vi redan har lämnat en proposition på det området. Detta är ytterligare en pusselbit som kommer att göra det möjligt för som kunskapsnation att stärka kvaliteten i utbildningen. Att inte våga se, vilja se och vilja förstå vad man läser jag förstår inte riktigt. Det finns väldigt tydligt utskrivet i propositionen på vilket sätt detta leder till ökad kvalitet. 68 (): Principen om en avgiftsfri utbildning är en tradition som för rent ideologiskt är extremt viktig att värna. Det är principen om utbildning av hög kvalitet också. Jag skulle kunna gå så långt som att säga att det är kärnan i : God utbildning för alla. Därför känns det skönt att alliansregeringen stärker skyddet för att avgiftsfrihet fortsatt ska gälla svenska studenter genom att föra in detta i lagen. Jag tycker att det är på gränsen till ohederlig debatt när oppositionen försöker framföra någonting annat. Ett land är bara så starkt som det intellektuella kapital befolkningen har. Men världen förändras den gör det, oavsett åsikt eller ej. Internationaliseringen och globaliseringen kräver att vi som nation också ser över vad vi behöver göra för att hänga med i den utvecklingen. Låt mig vara lite privat. Jag avslutade min högskolesväng 1992. Det känns inte som så länge sedan fast det låter så. Jag gjorde den omvända resan. Då jag inte hittade någon utbildning som passade mig i åkte jag till . Jag ska inte uppta kammarens tid med att berätta om det enormt stora antalet blanketter, telefonsamtal och formulär som jag var tvungen att producera och formulera för att få det svenska utbildningsväsendet att förstå att jag ville läsa hela min utbildning utomlands. Då var det nämligen fortfarande extremt ovanligt att så skedde. Men har antalet utländska studenter på svenska universitet och högskolor tredubblats. På väldigt har det gått från att det var undantag till att det nu i , som är mitt läns universitet, är av eleverna som kommer från utlandet. sökte 120 000 studenter från länder utanför EU och EES till en svensk utbildning. Vi har alltså gått igenom ett extremt stort skifte inom svenskt utbildningsväsen. Internationaliseringen och studentutbudet är en tillgång för och för andra länder. Jag vill påstå att min engelska utbildning gjorde nytta för skolsystemet i , eftersom jag tillförde ett nytt perspektiv när vi diskuterade samhällsfrågor och tillförde medel till studentkassan eftersom jag betalade för min utbildning. Men min utbildning gjorde också nytta för , för när jag kom tillbaka hit hade jag en unik erfarenhet som gjorde att jag definitivt drog in pengar till den byrå jag arbetade för. Den ökade rörligheten är av godo. Men den för också med sig påfrestningar och ökade kostnader som får konsekvenser för det svenska utbildningsväsendet. Vill man inte se det är man utvecklingsfientlig, skulle jag vilja hävda. Detta har också påtalats av . De säger klart och tydligt att regeringen måste komma tillbaka till och redovisa hur det ser ut så att vi kan ta ställning. Det har de nu gjort, och det är det vi behandlar här . Förslaget som ligger framför oss är att det ska införas avgifter för utomeuropeiska studenter, och det görs av tre mycket enkla skäl. För det första: Vi bjuder alla som vill, oavsett om de kan eller inte kan betala, på gratis utbildning. Det urholkar finansieringen av den svenska högskolan. Den som inte vill se det ber jag titta på siffrorna igen. Det handlar om totalt som skulle kunna gå tillbaka och användas för angelägna reformer i högskolan. För det andra: Svenska studenter som reser utomlands får betala för sig. Då är det väl rimligt att den principen också gäller för utländska studenter som kommer till . För det tredje: Det växer fram en global utbildningsmarknad. Om oppositionen slår till dövörat när vi säger marknad kan jag kalla det utbildningsmiljö i stället. Det växer fram en global utbildningsmiljö. Drygt tre miljoner studenter studerar utomlands. Här måste kunna konkurrera med kvalitet, inte med gratis utbildning. Enligt enkätundersökningar är avgiftsfriheten det viktigaste när dessa elever väljer var de ska studera, inte kvalitet. Hade jag suttit i svensk högskola hade jag dragit öronen åt mig. Det är alltså högskolan som måste höja sin kvalitet för att kunna locka hit dessa studenter. Det kan inte vara rimligt att det ska vara på detta sätt. Det får sannolikt också effekter för kvaliteten på de studenter som kommer hit. Och studenternas kvalitet påför naturligtvis också kvalitet i högskolan. Allianspartierna har som målsättning att skapa en svensk högskola av världsklass. Jag tror att vi har varit ganska tydliga med det. Då måste vi locka till oss de bästa studenterna oavsett nationalitet. som avgifterna införs skapar vi också två stipendiesystem, ett som riktar sig till studenter i de tolv länder som har långsiktigt biståndsarbete med och ett för dem som har särskild kompetens. Jag upprepar: Ja, det är strategiskt viktigt för som utvecklingsland och för andra länder att vi får hit de vassaste hjärnorna. För att lyckas med det måste vi konkurrera med kunskap. Upprepning är alltings moder, och jag säger det igen: Vi kan inte ha utbildningsrealisation. Genom att vi slutar att bjuda alla på gratis utbildning kan vi nu också satsa specifikt på vissa länder där vi vet att det finns ett otroligt stort behov av utbildning. Dessutom kan vi satsa på kvalitetshöjande åtgärder inom högskolan. Det är, enligt min mening, ett mycket mer effektivt sätt att använda biståndsmedel. citerade en före detta utbildningsminister som jag hoppas att vi aldrig mer behöver se som minister. Låt mig avsluta med att citera dåvarande utbildningsministerns nuvarande kollega. Det var den socialdemokratiska regeringen som tillsatte utredningen för att se över möjligheten att ta ut avgifter för utomeuropeiska studenter. Det fanns i sammanhanget en tydlig politisk inriktning om att även lagstifta om avgiftsfriheten för inhemska studenter. Det är citerat från Socialdemokraternas särskilda yttrande i det betänkande som debatteras i kammaren. Jag förstår att inte är närvarande, för jag vet inte hur han skulle kunna fylla ut med detta. Vi har hört tre ganska entydiga röster. Jag vill inte föregripa min kollega som kommer härnäst, men jag kan tro att hon kommer att säga ungefär samma saker. Den andra parten i oppositionsgrupperingen är med dess fantastiska inkonsekvens. De säger att om man studerar vid nordliga lärosäten får man lov att göra det eftersom där finns gott om bostäder. Och bör man naturligtvis läsa miljöteknik eller något liknande. Sedan har vi ganska skrämmande bild som jag trodde att jag aldrig mer skulle höra talas om. Det liknar social turism när man undrar varför studenter ska komma till om det inte är gratis. Jag ställer mig mycket frågande till det och hoppas att kammaren ser att det mot dessa tre spretande alternativ finns en allians som är rörande överens om att vi ska ha en högskola av världsklass. Vi vill ha hit de vassaste hjärnorna, och vi vill att det sker med exempelvis de biståndsmedel som finns. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 69 () replik: Det är intressant att notera att regeringspartierna mest verkar vara intresserade av att tala om detaljer i den sista reservation som vi i har i betänkandet. Det är talande, för jag förstår att det inte är särskilt roligt att tala om de egna förslagen. Jag kan konstatera att det i vår reservation står, vilket inte verkar ha uppfattats av företrädarna för Alliansen, att stipendier särskilt bör ges för utbildning inom miljöteknik med inriktning på rena energislag och klimatanpassning. Stipendiet ska alltså inte bara ges, utan det ska vara ett extra tillskott. Vi har också avsatt mer pengar för det än regeringen. Samma princip gäller vid de nordliga lärosätena. Därmed har vi det avklarat. Om jag förstått rätt är kärnan i god utbildning för alla. Det är intressant. Det är en bra premiss. Med god utbildning för alla menar man rimligtvis alla svenskar, och det är det jag lite grann är rädd för att det handlar om. Det gränsar nästan till en nationalistisk agenda. Med god utbildning för alla menar man undermedvetet svenskar. Det är ett problematiskt synsätt. Jag uppfattade att var inne på principen att kvaliteten blir bättre om man betalar. Är det verkligen det som menar? Gäller det fler områden? Är det en princip att kvaliteten blir bättre om man betalar? Så kan det väl ändå inte vara? Det sades också att utvecklingen kräver och sedan någonting. Det är ett klassiskt argument som inte är något argument. Rimligtvis måste vi hålla oss till sakargumenten. Utvecklingen är inte någon person eller organisation som kan kräva någonting. Det är ett befängt sätt att använda det svenska språket på, att förvrida det. 70 () replik: Jag är inte säker på att jag uppfattade några frågor. har ett antal gånger stått och raljerat över huruvida allting blir bättre om det är gratis. halkar jag ned på samma debattnivå, men låt mig ändå ge ett hypotetiskt exempel. Anta att vi hade haft sju olika poliskårer i varav en var gratis, och jag valde den som var gratis. Den var inte bra, men den var gratis. Det är klart som sjutton att det får effekt. Det har betydelse om man betalar, om man tillför medel. Naturligtvis är det så. Jag kommer tillbaka till att det bara är de som har råd att själva betala sitt uppehälle som över huvud taget har möjlighet att komma hit och studera. I annat fall kan man inte göra det. Med det stipendiesystem vi nu inför ger vi möjlighet också för uppehälle. Det är ett sätt att se till att fler får möjlighet att skaffa sig utbildning under rimliga villkor. säger att vi valt ut två specifika delar i reservation som vi tycker är lite märkliga. Där finns faktiskt ganska mycket som är märkligt. Bland annat säger man att avgifter skapar onödig byråkrati. Däremot är ansökningsavgifter tydligen helt okej och skapar ingen onödig byråkrati. Inte heller där är man alltså helt konsekvent. Man vill inte bara ha studenter som fyller bostäder i och studerar på miljötekniska områden, utan man säger också att avgifter å ena sidan skapar onödig byråkrati men kan å andra sidan vara okej. 71 () replik: Jag börjar med det som tog upp sist, avgifterna. Att inrätta ett system där man tar ut avgifter för vissa studenter kräver stora administrativa insatser av högskolorna. Bland annat har tydligt framfört att det blir oerhört komplicerat, särskilt med tanke på den korta tid på vilken det ska genomföras. Att däremot ta ut avgifter för ansökningar är inte alls lika komplicerat och skulle underlätta den byråkratiska hantering vi redan har av ansökningar. Jag förstår därför inte riktigt hur man kan jämföra dem. Sedan vill jag säga att jag är glad att vi inte har konkurrerande poliskårer och tror och hoppas att inte heller anser att vi ska ha konkurrerande poliskårer. Det visar att det inte är givet att det alltid är bra att konkurrera om allt i ett samhälle. För att förtydliga jag kanske inte har varit tillräckligt tydlig eftersom jag tycks ha missuppfattats vill jag säga att det självklart är bra att inrätta stipendiesystem. Vi tycker att det är utmärkt. Redan innan propositionen lades fram motionerade vi om att vi borde ha stipendiesystem för utländska studenter som kommer hit. Uppehället i kostar förstås, och det skulle man då kunna betala med stipendier. Det är dock endast en liten del av stipendierna som kommer att gå till studenter som därmed även får uppehället betalt, vilket möjligtvis kan bli problematiskt för vissa. Jag vill återkomma till att det är problematiskt om man menar att utvecklingen kräver att man går åt ett visst håll. Rimligtvis för politiska beslut människor åt ett visst håll, och man kan ha orsak att fatta dessa beslut. Det kan man göra på grund av vad som händer i omvärlden, men det är inte så att det krävs någonting av någon. I det här fallet krävs det inte, utan skulle kunna införa andra system för att mota detta problem. 72 () replik: När det gäller utvecklingen, framtiden och så vidare har och Alliansen helt olika bilder av vad som krävs för att vi ska kunna möta den framtid som vi vill se. Det gäller förändringar över huvud taget som vi vill göra i vårt samhälle. Låt mig, för att det ska bli tydligt, upprepa att det finns tre skäl till att vi vill införa den här åtgärden. För det första: Om vi bjuder alla på gratis utbildning urholkar det resurserna i den svenska högskole- och universitetskassan. Det handlar om som vi kunde använda till kvalitetshöjande åtgärder, resurser som vi i vanliga fall är överens om att vi behöver tillföra högskolan. För det andra: Svenska studenter som åker utomlands och studerar får betala en avgift.