prot · GY0927 · 2010-12-03 00:00:00 — Vi börjar bli lite trötta på att man inte bryr sig om Öresundsintegrationen och skatteavtalet och därutöver vill straffbeskatta dem som pendlar, men det ska vi göra allt för att stoppa. 41 Finansminister (M): Vi ska göra allt vad vi kan i riksdag för att hitta breda samförståndslösningar. ska vara en samförståndsdemokrati. Det är en del av hur det här landet ska fungera. Men jag vill ändå påpeka att detta absolut är en fråga om resurser på . Att tro någonting annat är oerhört naivt. Vill man som oppositionen dra in 670 miljoner från anslag handlar det om 600700 tjänster. Därav faller 6070 tjänster på , ungefär en tredjedel på skatteavdelningen. Att tro annat är helt orimligt. Det handlar alltså om en kraftig nedrustning av våra möjligheter att föra skatteavtalsförhandlingar. Det är ingen som helst tvekan om det. Det är ett litet antal personer som har den kvalificerade kompetens som krävs för den här typen av avtal. Vi har varit i ett akut skede att förhandla fram informationsavtal med de skatteparadis som finns runt om i världen. Vi har ett stort antal eftersatta skatteavtal som skulle behöva omförhandlas. får ursäkta, men det är definitivt en fråga om resurser på . Drar man ned resurserna på är våra möjligheter att fullfölja skatteavtalsförhandlingar väldigt små. Det är helt orimligt att tro att vi skulle kunna klara av att prioritera en bred omförhandling av skatteavtal om vi genomför det som oppositionen har yrkat på. Jag skulle önska, och jag säger detta i all ton av samförstånd jag kan uppbåda, att vi kunde komma till en lösning i den frågan därför att den är besvärande inte minst för ett statsbärande gammalt parti som Socialdemokraterna. Låt oss konstatera att när det gäller skatteavtalet med har vi inte påvisat någon obalans. Vi har inte påvisat hos eller i andra undersökningar att det finns en obalans. Den tidigare regeringen gjorde sitt yttersta för att hitta en avtalslösning, och det är det vi har. Vi kan förtydliga det, vi ska klargöra vad som råder, men jag skulle ändå vilja resa tanken att vi kanske inte fullt ut ska tro att avtalsvägen och förhandlingsvägen är den enda vägen för att lösa viktiga och avgörande bekymmer. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:22 om nedläggningen av och statens ansvar för miljösanering i 42 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att staten tar sitt ansvar för saneringen av det miljöfarliga läckaget efter nedläggningen av Statens räddningsverks skola i . före detta räddningsskola i har bland annat använts som övningsområde vid utbildning inom brandbekämpning, livräddning och hantering av kemikalieolyckor. I och med avvecklingen av räddningsskolan i startades en process för att hantera miljöfrågorna på bästa sätt. fick () för , och Styrelsen för psykologiskt försvar ansvar att förbereda för avvecklingen av verksamheten. fick ansvar att genomföra avvecklingen. I den del av avvecklingen som avsåg sanering av skolans område bedrev ett nära samarbete med () och geologiska undersökning (SGU) samt hade kontinuerliga möten med kommuns miljö- och hälsoskyddsförvaltning. Staten initierade att miljötekniska undersökningar utfördes och på övningsområdet inklusive angränsande våtmark. genomförde provtagningar efter kontakt och diskussion med kommun. Resultaten från provtagningarna presenterades i en rapport . Viss sanering av markföroreningar genomfördes därefter . Den så kallade skumplattan revs, och marken kring skumplattan sanerades. Dagvattensystemet spolades, dess oljeavskiljare, lamellavskiljare och rensbrunnar rengjordes. , då upphörde, företräder geologiska undersökning (SGU) staten i ärendet. SGU har rätt kompetens inom detta område och har varit engagerade i frågan. SGU och kommun ser nu i nära samarbete över om det finns behov av ytterligare saneringsåtgärder i området och vilka effekter de skulle ha på miljön. De tittar även på hur ett fortsatt kontrollprogram för att upptäcka förändringar i området skulle kunna genomföras på bästa sätt. 43 (S): Jag ber att få framföra mitt tack till försvarsministern för interpellationssvaret. Det har sin upprinnelse i artiklar i medier om ett ämne som förkortas PFOS, perfluoroktansulfonat. Det är en kemikalie som är mycket farlig vid vissa koncentrationer och som möjligen rinner ut från men åtminstone finns i , särskilt i Sigtunafjärden. En annan riksdagsledamot, från , interpellerade miljöministern i frågan. ungefär hade de en interpellationsdebatt. I den diskussionen kretsade både svaret och kommentarer från interpellanten kring riskbedömningen och hanteringen av detta ämne PFOS internationellt, i och i Rosersbergsområdet. Jag tycker att det var en bra debatt och ett bra interpellationssvar. Jag vet att också interpellanten då tyckte det. Miljöministern har tagit initiativet att via en proposition här i hävda ett tydligare myndighetsansvar när det gäller avveckling av statliga verksamheter. Hur som helst är det onekligen regeringen som har lagt fram propositionen. Jag vill därför säga att jag är positiv till den förbättring som försvarsministern redovisar i och med att geologiska undersökning kom in på plan och fick ett eget ansvar. Kommunen är det också. Jag har fått uppgifter från kommun, och det som kvarstår av en tidigare ganska konfliktfylld situation verkar nu ha lagt sig. SGU har dragit tillbaka några punkter från ett tidigare överklagande till , och kommunen har dragit bort en punkt. Det som kvarstår är just det som försvarsministern var inne på, frågan om undersökningar före, kring och efter en sanering. Man ser emellertid att man har en bra dialog . Jag är alltså positiv till den redovisning som försvarsministern gör. Låt mig bara lägga till att det här kanske ändå finns någonting av vikt när det gäller att samla på sig erfarenheter. Försvarsministern ger en bild av hur avvecklingen av den tidigare civilförsvarsskolan i skedde. Det blev kanske inte riktigt bra med tre myndigheter och en särskild avvecklingsmyndighet. Möjligen kan man känna att denna avvecklingsmyndighet var en för svag myndighet för att kunna hantera en så stor sak. Detsamma gäller när små och ganska oerfarna kommuner har fått ta ett så stort ansvar. Jag är positiv till det entydiga myndighetsansvaret, och jag undrar om försvarsministern ser att vi snart kan få ett avslut på den tvist som har förevarit mellan kommunen och de statliga myndigheterna. 44 Försvarsminister (M): Denna interpellation är intressant därför att det som vi talar om är ett gemensamt ansvar för mig och . Detta var en verksamhet som också bedrevs under tid som försvarsminister. Därför är det en intressant interpellation och intressant att höra den konstruktiva inställning som har. Han noterade bland annat att regeringen nu förtydligar statens ansvar för att åtgärda föroreningar som uppkommit genom olika statliga aktörers verksamhet, till exempel den vid i . kom propositionen försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. Ett av syftena var att förtydliga organisation och ansvarsfördelning vid statliga insatser i efterbehandling av områden. I enlighet med det har SGU från och med årsskiftet ansvar för saneringen av områden där en myndighet som har bedrivit förorenande verksamhet är kvar. SGU har också möjlighet att företräda staten vid saneringar av områden där en myndighet som har orsakat föroreningen fortfarande faktiskt finns kvar men inte har möjlighet att driva ett efterbehandlingsprojekt i egen regi. Detta gör att regeringen har gjort det möjligt att genomföra saneringsåtgärder mer effektivt på områden där staten har ansvar enligt regler. Beträffande före detta verksamhet i företräds, som sagt, staten via SGU . SGU är den mest kompetenta statliga myndigheten på detta område och har också varit engagerad i frågan. Enligt SGU finns det flera möjliga punktkällor till PFOS i . Utöver Räddningsskolan i kan det vara fråga om möjliga källor från avloppsvatten från större kommunala reningsverk, till exempel i och eller vid Märstaån. Användningen av filmbildande släckskum med innehåll av PFAS vid räddningsskolan upphörde . Att verksamheten på Räddningsskolan har varit en källa under både och min tid som försvarsminister är möjligt. är det osäkert i vilken omfattning som det fortsatt pågår en spridning från . Detta är bara några av de aspekter som SGU och kommun behöver titta på när de gemensamt försöker lösa miljöfrågorna i Rosersbergsområdet på bästa sätt. Där delar jag helt uppfattning att det är mycket bra med en konstruktiv och framkomlig väg mellan dessa båda aktörer framöver. 45 (S): Jag ser faktiskt att både interpellationen och den frågeställning som jag tog upp, och även den diskussion som vi har , har ett intresse av förvaltningspolitisk karaktär. Försvarsministern var vänlig nog att erinra om min tid som försvarsminister. En av de ganska besvärliga erfarenheter som jag fick göra handlade om hur avveckling av framför allt Försvarsmaktens anläggningar men även denna typ av anläggningar ska gå till myndighetsmässigt och vad man ska sträva efter. Jag lärde mig att för att det ska gå bra ska man från regeringen ha en hög ambitionsnivå. Marker och fastigheter ska lämnas från staten som ägare med en mycket hög kvalitet. Gör man det får man både en ekonomiskt hygglig situation för de investeringar som man har gjort och en bra etisk relation med omvärlden. Det är det ena. Det ska vara ambitionen. Det andra som jag lärde mig var att det ibland kan bli besvärligt att upprätta särskilda små myndigheter för ett mycket speciellt område just kring kompetensfrågor, både när det gäller sakfrågan och när det gäller förvaltningspolitiska hänseenden. Jag välkomnar därför det som regeringen har gjort och som beslutade om , nämligen att skapa en enhetlig organisation där en myndighet har huvudansvaret. Jag tror att om man har en sådan myndighet som kommer att fortsätta betyder det att frågan om dialog och förhållningssätt kvarstår. Om en myndighet däremot avvecklas blir det inte på samma sätt. har vi ett problem, och det kommer vi att ha också. Jag är positiv till det som försvarsministern redovisar. Jag bara undrar om försvarsministern under hand har fått någon uppgift om när de aktuella motsättningarna jag vill inte nödvändigtvis kalla det så eller de fortsatt skilda bedömningarna mellan kommun och SGU kan vara färdigutredda. 46 Försvarsminister (M): Vi noterar båda, och jag, att det sker framsteg, och vi välkomnar det båda två. samarbetar och SGU nära för att försöka nå en gemensam syn och en överenskommelse om hur miljöfrågorna kan tillgodoses på bästa sätt i Rosersbergsområdet. Jag hoppas, liksom , att det kan vara möjligt för parterna att nå en lösning . som var aktivt i fattade man olika beslut för att minska riskerna för miljöskador. Man valde till exempel att genomföra minst fem fält- och laboratorieundersökningar på verksamhetsområdet. , alltså före min tid som minister, beslutade att förbjuda allt inköp och all användning av produkter som innehöll PFOS och PFOA, som så tappert hjälpte kammaren att uttolka tidigare, vid myndighetens samtliga skolor i . Beslutet fattades efter att ämnet hade påträffats vid en av de provtagningar som hade låtit genomföra. När sedan och därmed också Räddningsskolan i avvecklades och man skulle lämna området utförde staten ett antal miljötekniska undersökningar och på övningsområdet inklusive på angränsande våtmark. Efter kontakt och diskussion med genomförde man även provtagningar som visade förekomster av bensin, diesel, olja och metall samt PFOS och PFOA. Viss sanering av markföroreningar genomfördes sedan också . Det som SGU och nu gör tillsammans är att gemensamt se över om det finns behov av ytterligare saneringsåtgärder. Man tar också med i beaktandet vilka effekter som sådana saneringsåtgärder i sig skulle kunna ha på miljön. Här gäller det ibland att väga nytta mot skada vid till exempel en möjlig grävsanering av oljeföroreningar som finns i våtmark. SGU och undersöker också hur ett fortsatt kontrollprogram för att upptäcka förändringar i området skulle kunna genomföras. Genom att hitta så bra metoder som möjligt för att mäta utsläpp får man en säkrare miljökontroll. Det gäller då också så klart att hitta relevanta mätpunkter och referenspunkter för sådan mätning. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2010/11:28 och 30 om framtiden för I 19 i 47 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av Högkvarterets besked. refererar i sin interpellation till att officersförbundet på I19 i har fått besked om att ett kompani ska flyttas till . har frågat mig hur jag avser att stärka vårt försvars vinterförmåga, om jag ser några risker med att förflytta ingenjörskompaniet från vad avser vår försvarsförmåga i vintermiljö samt om jag avser att vidta några åtgärder i frågan. Jag besvarar båda dessa interpellationer i ett sammanhang. svarade jag på en riksdagsfråga om ingenjörsförband i (Svar på skriftlig fråga 2010/11:22). Försvarsmakten beslutade att de två ingenjörskompanier som utbildats i fortsättningsvis ska utbildas i . Den analys som Försvarsmakten gjort visar att det inte är rationellt ur ett produktions- eller funktionshänseende att utbilda ingenjörssoldater på två orter. Flytten innebär också att medel frigörs för försvarets insatsorganisation. I propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) skriver regeringen att hela insatsorganisationen ska klara svenska klimatförhållanden. Det innebär att förbanden ska utbildas och övas i lämpliga klimatförhållanden. Dessa förhållanden finns i men också på andra håll i samt i våra nordiska grannländer. Det finns en tydlig ansvarsfördelning mellan , regeringen och myndigheten när det gäller Försvarsmaktens grundorganisation och insatsorganisation. beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med beaktande härav reglerar regeringen grundorganisationen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Av instruktionen framgår också att Försvarsmakten själv beslutar om sin grundorganisation i de delar som den inte regleras i instruktionen. beslutar även om insatsorganisationens utformning. I regleringsbrevet för Försvarsmakten preciserar regeringen beslut. I den insatsorganisation som har beslutat om ska det finnas två ingenjörsbataljoner (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). I beslutet framgår även att hela insatsorganisationen ska kunna hantera svenska klimatförhållanden. Grundat på och regeringens beslut om insatsorganisationens utformning bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Det är också Försvarsmakten som bestämmer var och hur insatsorganisationens förband ska utbildas och övas. Det är mot den bakgrunden Försvarsmakten som myndighet har beslutat att utbildningen av de två ingenjörsbataljonerna ska ske samlat. 48 (S): Tack för svaret, men det är från min utgångspunkt ett djupt otillfredsställande svar! Enligt min mening går försvarsministern på ett flagrant och lättvindigt sätt ifrån beslut i frågan. beslut om hur förbandsorganisationen ska se ut i måste ligga till grund även för försvarsministerns agerande och för de instruktioner som försvarsministern ger till Högkvarteret. Dessutom har vi fattat beslut om att förmågan att verka i vinterklimat ska vara grundläggande för hela försvaret. Då kan inte försvarsministern bara avfärda detta med att det ur produktions- och funktionshänseende är motiverat med en förändring. Det finns inte förutsättningar att öva den förmåga vi talar om i andra delar av landet än i norr, och då framför allt i , om man ser till hur försvaret är organiserat. Det är inte möjligt ens med långövningar i norr för ett förband lokaliserat i att behålla denna för svensk militär så avgörande förmåga. Att bygga broar över vattendrag utan vinter låter sig inte göras. De genomgångar vi haft med chefen för I 19 visar tydligt att den subarktiska förmågan är grunden till att svenska förband även kan agera och fullgöra uppgifter i alla klimat som finns på detta jordklot. Det är hela grunden för den svenska militära insatsen i andra länder som urgröps och fuskas bort. Det är bara på ett ställe i som samövning och samordning inom försvaret drivs på ett adekvat och riktigt sätt, och det är i Garnison Nord. Där samövar infanteri-, pansar-, artilleri- och ingenjörstrupper med varandra. Dessutom har de möjligheten att samöva med flyget från F 21. Skulle försvaret vilja spara pengar, organisera då om verksamheten efter den modell som redan finns i Garnison Nord! Jag vill påstå att hela den unika förmåga som det svenska försvaret besitter nu hotas i och med beslutet att flytta ingenjörskompanierna från till . Jag är dessutom rädd att detta bara är början. I takt med att vi ska finansiera en yrkesarmé som vi ännu inte vet kostnaderna för blir allt fler enheter utsatta för att det ur produktions- och funktionshänseende är motiverat med en förändring. Är det den ständiga nageln i ögat på Högkvarteret, Jägarförbandet i , som är nästa enhet som ska läggas ned eller, som det så fint heter, förändras ur produktions- och funktionshänseende? Ministern verkar inte ens ha ambitionen att hävda beslut i frågan. Han gömmer sig bakom generalerna på Högkvarteret och överlåter till dem att fatta besluten. Detta duger inte. Ministern måste ta befälet över Försvarsmakten och hävda beslut. Ministern måste ta tillbaka det politiska initiativet och därmed undanröja det förödande beslutet att lägga ned den sista resten av 3 som finns i . Gör det , och gör det snabbt! 49 (S): Jag vet inte om jag kan tacka försvarsministern för svaret. Jag fick ju faktiskt inte något svar på någon av mina två frågor, men jag får väl hövligt tacka statsrådet för att han läser upp en text om vad som har hänt. Tack för det! Mina frågor i interpellationen var två. Den första frågan: Hur avser försvarsministern att stärka vårt försvars vinterförmåga? Inget svar, inte ens den minsta värdering av vårt försvars vinterförmåga. Fråga två: Ser försvarsministern några risker med att flytta ingenjörskompaniet från vad avser vår försvarsförmåga i vintermiljö? Inget svar heller på denna fråga. Försvarsministern konstaterar vad som hänt. Det är anmärkningsvärt att försvarsministern inte har någon uppfattning i dessa frågor. Försvarsexpertis verifierar att utbildning och samövningar är ypperliga i där de nu sker med de klimat- och vinterförhållanden som råder där. Det verifieras även av det stora intresse som utländska försvarsmakter visar genom att förlägga övnings- och testverksamhet till . Det är därför mycket märkligt att vårt eget försvar och Försvarsmakten drar sig undan och flyr området och att vår främste och ytterst ansvarige folkföreträdare, försvarsministern, konstaterar: Ja, de har flyttat. Att utländsk försvarsmakt visar intresse för närvaro och övning i norra beror nog inte bara på ypperliga vinterövningsförutsättningar. och hör till världens rikaste råvaruområden. Det handlar om rika tillgångar på gas, olja, skog och vattenkraft, för att inte tala om oerhört rika mineraltillgångar. Det är klart att utländsk försvarsmakt vill öva och testa i den miljön. Att ha pejl på läget är inte fel. Jag tror, försvarsministern, att vi får se upp. Risk för konflikter har det alltid funnits historiskt, var i världen vi än befunnit oss. Den höga risken har varit där i de råvarurika områdena. Att vi alltmer från de folkvalda lämnar över beslut och handlingsutrymme till expertis och teknokrati har sina risker. Det sker alltmer i vårt samhälle, och det medför risker att vi gör så. Vi ser det inte minst inom den finansiella sektorn men även på en massa andra områden. När det gäller försvarsfrågorna ser jag betydande risker. Vi får se upp för en sådan utveckling. Vår främste och högste folkföreträdare i försvarsfrågor är försvarsministern. Där måste engagemang och styrning finnas. Folkföreträdarna får inte abdikera i försvarsfrågorna. Jag avslutar med några ord av den berömde finske generalen : När fienden står i väst, i öst, i nord och i syd gäller det att se upp. Försvarets vinterförmåga är en viktig del i det, i helheten och i vår säkerhet, försvarsministern. 50 Försvarsminister (M): Jag noterar att både och tror att de är bättre skickade att göra militära bedömningar än landets överbefälhavare. Det tror inte jag. försvarsbeslut har gått ut, kan jag upplysa de båda socialdemokraterna om. har vi höjt ambitionerna för försvaret betydligt. Försvarets förband ska klara svenskt klimat, inte bara vissa utan försvarets insatsorganisation. Det är alltså en ambitionshöjning jämfört med tidigare. Socialdemokratiska regeringar lade ned 60 förband och verksamhetsställen vid makten. vill och starta miljardnedskärningar på försvaret igen. vill de skära bort från försvaret, trots den retorik de just presterade. Det är totalt oförenligt med varandra. Skär man ned anslagen och tar bort möjliga effektiviseringar för Försvarsmakten blir resultatet en lägre försvarsförmåga. Regeringen fokuserar på operativ nytta och på hur vi stärker försvarsförmågan för att skapa användbara och tillgängliga förband här och . Vi gör den största reformen för att åstadkomma detta. Jag kan säga till företrädare för att kommunpolitiken kommer att spela en mycket viktig roll för att utveckla förbandsorternas attraktionskraft. Vi kommer att behöva rekrytera 4 000 unga människor . Totalt ska 16 000 unga människor anställas på hel- eller deltid i Försvarsmakten. Lokala förutsättningar och samverkan med näringslivet lokalt kommer att spela stor roll för försvarets attraktionskraft och därmed för förbandsorternas utveckling. Det gäller till exempel hur man tar hand om boendemöjligheter för inflyttande soldater, jobb för medföljande, skolor för barnen, möjligheter till civil vidareutbildning och karriärväxling. Enligt det underlag som låg till grund för Försvarsmaktens planering av den nya insatsorganisationen bedömdes att Bodens garnison kan komma att bestå av fem bataljoner, tre stående, alltså heltidsanställda i grunden, och två kontrakterade med deltidsanställda. Totalt kan dessa förband komma att behöva nyanställa 900 gruppbefäl och soldater i . Hörde någon ett ljud om detta från Socialdemokraterna? Det nya användbara försvaret kommer alltså enligt Försvarsmaktens nuvarande planering att innebära ca 900 ytterligare befattningar i . Är ni emot eller för detta från socialdemokratisk sida? Ni talar om 24, 26 eller 30 jobb som försvinner från för att Försvarsmakten måste effektivisera när man tar fram den nya insatsorganisationen. Det är alltid tråkigt för de enskilda som påverkas, men målet måste vara att skapa förutsättningar för en expansion av försvaret i . Är Socialdemokraterna över huvud taget beredda att bidra till detta? Hur ska man tillsammans med Försvarsmakten skapa attraktiva förutsättningar för rekrytering och så att människor vill flytta till ? Jag tror att förutsättningarna är goda, men det kräver politisk samverkan. Vad innebär och budgetförslag som de kommer att rösta för här i för ? Jo, det innebär att var tredje soldat i den nya insatsorganisationen inte kan finansieras. För betyder det 300 soldater färre än i regeringens förslag. När får jag en interpellation från och om hur ska hantera att var tredje planerad soldat ska bort för att och tycker att försvarsanslagen ska skäras ned med ? 51 (S): Det är inte en budgetdebatt vi har utan en diskussion om försvarets vinterförmåga, men visst skulle vi kunna ta en debatt om jobben med mera på grund av försvarets omorganisation. Försvarsministern är väl medveten om att vi hade ett helt annat förslag när det gällde yrkesarmé än det förslag som gick igenom i . Vårt förslag var att vi skulle fortsätta med värnpliktsarmé men från en helt annan utgångspunkt. Denna debatt handlar dock inte om det utan om att ministern och politiken är på väg att ta ett steg tillbaka. Enligt min mening är detta helt fel.