prot · GX09139 · 2010-06-17 00:00:00 — Vi för en restriktiv narkotikapolitik, åtminstone under den här regeringens tid. har narkotikaförsäljningen blivit en del av den organiserade brottsligheten med starka internationella anknytningar. Narkotika drabbar våra ungdomar och ger dem menliga effekter långt fram i livet. Antalet narkotiska preparat och hälsofarliga substanser ökar på marknaden, och att kontrollera dem och klassa dem som förbjudna är tidskrävande. Tillverkarna kan enkelt ändra en molekyl och har sedan ett nytt preparat. Samhället kommer på efterkälken och man kan i princip aldrig hinna ifatt. I vissa länder har man försökt klassificera det här som en familj av substanser. Min fråga till folkhälsominister är: Vad avser ministern att göra för att effektivt bekämpa de nya preparaten som ökar? 76 Statsrådet (): Det är riktigt som frågeställaren säger att den nya Internetmarknaden har blivit en stor utmaning för oss i narkotikapolitiken. Det är många nya preparat som poppar som ännu inte är narkotikaklassade. Det är anledningen till att vi har begärt förslag från en utredare på hur vi ska kunna vara mer snabbfotade. Vi bad också utredaren titta på möjligheten att kunna ha en generisk klassifikation av narkotiska preparat, alltså gå mer på substans. Svaret från utredaren, som vi har lagt en lagrådsremiss på, är att det skulle vara ett mindre rättssäkert sätt att göra den typen av bedömning av sammanhållna grupper av preparat, och det skulle framför allt inte vara en snabbare väg till klassificeringen. Man kan nämligen förutsätta att det skulle finnas ganska många tveksamma fall som skulle leda till domstolsprövning, vilket inte alltid är den snabbaste vägen att gå. Vi har försökt ta oss fram på andra vägar, till exempel genom att rusta snabbare kunna nå en klassificering genom att upptäcka nya preparat. 77 (): Jag tackar ministern för det positiva svaret. Hur gör för att föra ut sin restriktiva narkotikapolitik och hur ser det europeiska samarbetet ut kring detta? Hur förmår man till exempel att blir mer restriktivt? 78 Statsrådet (): Det här är en viktig fråga att jobba med både på det nationella och på det internationella planet. Särskilt gäller det i denna brytningstid i och världen i övrigt då många arbetar för en ökad legalisering av olika typer av preparat. Det är viktigt att vi står för en nollvision och en restriktiv narkotikapolitik och att vi marknadsför den internationellt. Det gör vi i WHO-sammanhang och EU-sammanhang. Vi kommer också att ta upp det som en punkt på Nordiska ministerrådets möte . 79 (): Även min fråga går till . Mycket talar för att hemlösheten har brett ut sig i vårt land . Bostadsbristen är stor. Vi har rekordhög arbetslöshet. Ni har skurit ned på missbrukarvården. Andelen fattiga i har ökat kraftigt. Man ser i gatubilden överallt hur människor får bo i portuppgångar. När jag var minister i den förra socialdemokratiska regeringen uppdrog jag åt att göra en nationell kartläggning av hur många som då var hemlösa. kom man fram till siffran 17 800 hemlösa i . menade att man borde göra en sådan här kartläggning . är det 2010. Varför har inte tagit initiativ till en ny kartläggning? Vet hur många som är hemlösa i ? 80 Statsrådet (): Det har varit en rapportering om hemlösheten tidigare, så det kommer en ny rapport , kan jag lugna med. Hemlöshet är inte acceptabelt i ett välfärdsland av svensk modell. Därför ska vi göra allt vi kan för att bekämpa hemlösheten. lade vi fram en strategi med fyra mål på detta område. Vi kommer att få en uppföljningsrapport på dessa mål från om bara någon vecka. Låt mig glädja med att det är positiva tendenser på en rad olika områden. Inte minst vräks färre människor från sina bostäder. Den metod vi har försökt sätta och implementera i kommunerna med ett bättre samarbete mellan socialtjänst och kronofogdemyndighet för att förhindra att vräkning sker verkar vara väl fungerande inte överallt ännu men på många ställen. 81 (): ville göra kartläggningen , och är det 2010. Jag tror att orsaken till att inte vill veta hur många som är hemlösa i är att siffrorna skulle komma före valet. Hon vill inte veta för att då skulle allmänheten direkt få ett kvitto på effekterna av Alliansens politik för de allra mest utsatta i , de som inte ens har tak över huvudet. säger att kartläggningen kan komma 2011. Såvitt jag vet att fortfarande inte fått något sådant uppdrag från regeringen. Men 2011, på andra sidan valet, ska vi kanske få veta. Jag tror dock inte att vi behöver några siffror. Det räcker nog för människor i allmänhet att se sig om i våra stora och även mindre städer. Då ser de hur allt fler får leva på gatorna och ibland tigga sig fram. Det är en fruktansvärd ofärd som breder ut sig i vårt land. Det är något som vi inte sett tidigare. Vet över huvud taget hur många hemlösa som finns i ? Det vet hon inte, och det är häpnadsväckande. 82 Statsrådet (): Det är naturligt i en valrörelse att oppositionen gör allt för att svartmåla. Det här är dock ett område som vi har arbetat strukturerat metodiskt med på ett sätt som inte har skett förut. Det tar tid att implementera nya metoder i kommunerna. Jag kan glädjande nog säga att vi har börjat få bättre statistik. Under tid hade vi ingen aning om hur många barn som vräktes. Det har varit en angelägen uppgift för mig att få fram en sådan siffra. Vi fick den , och vi har haft en uppföljning på detta. vet vi, och vi kunde också se en tydlig förbättring när det gällde antalet vräkta barn. Vi sopar inget under mattan. Vi vill ha upp siffrorna i ljuset för att kunna arbeta metodiskt och förbättra läget. Många förbättringar har skett, men det finns mycket kvar att göra. ska inte ha hemlöshet. Vi ska se till att vi får ett samhälle där hemlöshet inte tillåts. 83 (): Djur som hålls i människans tjänst har enligt djurskyddslagen rätt till sitt naturliga beteende. Ända har åtskilliga rapporter och utredningar kommit fram till att minkar som föds upp i inte har möjlighet att utöva den rätten. Många av dem utvecklar beteendestörningar. Inför förra valet lade vi rödgröna fram ett förslag om skärpta djurskyddskrav för minkuppfödningen så att den skulle följa djurskyddslagen. Innan det kom till omröstning hann det bli val, och fick en borgerlig majoritet som röstade nej till förslaget. Man var helt enkelt inte beredd att stå upp för djurskyddslagen om det innebar att minknäringen skulle behöva läggas ned. I stället hoppades man i debatten att näringen skulle lösa detta själva. Den skulle få på sig. är det 2010, och min fråga till jordbruksministern är därför: Anser jordbruksministern att minkfarmarna lever upp till djurskyddslagen ? Eller är det att se till att de gör det? 84 Jordbruksminister (): I människans vård finns ett antal domesticerade djur. Att de ska ha det bra är min principiella uppfattning. Det inkluderar även minkar som är domesticerade och i människans vård. Det är emellertid så att det förs debatter om minkar och andra djurslag och beteenden som mänskligheten har. Detta har gjort att jag och regeringen har tillsatt en utredning som ska se över alla delar av den djurskyddslagstiftning som vi har i vårt land. Jag förväntar mig att få denna utredning för att därefter i en proposition kunna ta ställning till den lagstiftning vi har och ska ha i vårt land som innebär att djur ska ha det bra. 85 (): Den där utredningen måste vara jordbruksministerns smartaste drag, för varje gång jag ställer en fråga om djurskydd får jag till svar att kommer att lösa allt även om den inte alls har i direktiven att titta på det ena och det andra. Min fråga är lite mer konkret. Till 2010 skulle minknäringen ha löst beteendestörningarna. Anser jordbruksministern att man har gjort det? Så sent som för en månad sedan skrev ett gäng professorer och veterinärer på att de ansåg att minkuppfödningen fortfarande bröt mot djurskyddslagen. Man hade en studie där av minkarna uppvisade beteendestörningar. För mig är slutsatsen solklar. Minkuppfödningen i lever inte upp till djurskyddslagen. Näringar som inte följer lagen borde antingen anpassa sig eller lägga ned. Vad tänker jordbruksministern göra? 86 Jordbruksminister (): Min enkla kommentar till frågeställningen är att jag förutsätter att de som har djur i sin vård lever upp till den lagstiftning vi har. Något annat är inte acceptabelt. håller vi dessutom på att se över lagstiftningens alla delar vad beträffar djur detta av skäl som jag har nämnt , inte minst i frågesvar till frågeställaren. Vi har till exempel fått nya djurslag i vårt land, till glädje och ibland till nytta för mänskligheten. Vi måste alltså se över den samlade djurskyddslagstiftningen. Ett sådant uppdrag har regeringen givit till en utredare och jag förväntar mig att få resultatet . 87 (): Jag har en fråga till miljöminister . Det är ju ett spännande uppdrag man har som politiker att försöka forma framtidens politik som innehåller utveckling och en hållbar utveckling. Det handlar om ekonomi, mänskliga resurser och miljö. Miljöministern sitter ju på den högsta posten och ansvarar för de frågorna. Jag vet att det har skett mycket . Jag skulle vilja höra vad som är det bästa i den miljöpolitik som ni har genomfört , det som gett mest resultat. Det som gör att man engagerar sig politiskt är ju att man vill vara med och göra skillnad och ställa om till hållbar utveckling. Vilka är de bästa delarna i den politiken? 88 Miljöminister (): Jag skulle säga att det allra viktigaste är att vi har lyckats knäcka klimatkurvan när det gäller transportsektorn. Där ökade utsläppen tidigare. Det beror framför allt på att vi har fått så många fler miljöbilar. Antalet har vuxit från 23 000 /06 till upp mot 300 000 . Det har inneburit att vi nu leder ligan i när det gäller att minska utsläpp från nya bilar. var statistiken att klimatutsläppen från nya bilar minskade mer än vad som har uppmätts alla år sedan mätningarna startade . Det har bidragit till att det här är de år då vi ser de största klimatutsläppsminskningarna . Det är en av de segrar vi har vunnit den här perioden. 89 (): har ju det mest ambitiösa målet i . Mål är en sak, utförande en annan. Har vi åtgärder som kommer att leda till att vi når målen? Det är ju det absolut viktigaste när vi sätter upp mål. 90 Miljöminister (): Det är den stora poängen. Vi har redovisat inte bara målen utan också hur vi ska nå dem. Mot oss i höstens val står ett alternativ där man bara har redovisat en tiondel av klimatmålen. Det är som att erbjuda en tågresa till och sälja biljett för det och tågresan sedan bara räcker till . Det är ingen som skulle bli särskilt lyckosam på det. Vi har dessutom klarat av att tredubbla vindkraften. Bioenergin har gått om oljan som den största energikällan i . Vi har gjort enorma havsmiljösatsningar . Det är rader av segrar för miljön. Det är inte underligt att vi genom ansvar för offentliga finanser har kunnat satsa på en kraftig ökning av miljöbudgeten från 15 till 20 miljarder de här åren. 91 (): klubbade en tioårig handlingsplan för handikappolitiken. Ett av målen är ett tillgängligt samhälle. Enkelt avhjälpta hinder skulle vara åtgärdade 2010. Alla samhällssektorer har ett ansvar för genomförandet, och regeringen har ett ansvar för att se till att målet uppnås. framförde följande i en debattartikel : Vår regering kunde snabbt efter tillträdandet 2006 konstatera att arbetet dittills gått för långsamt för att tillgänglighetsmålet ska kunna nås . Min fråga till statsrådet är: Om du såg att målet inte skulle kunna nås 2010, varför vidtog du inga konkreta åtgärder för att uppfylla målet? 92 Statsrådet (): Vi vidtog åtgärder. När det gällde den handikappolitiska plan som heter Från patient till medborgare och som handlar om att göra samhället mer tillgängligt och få bort de enkelt avhjälpta hindren såg vi att det inte hade gjorts särskilt mycket då Socialdemokraterna hade ansvaret. Vi såg att takten behövde öka. Vi såg också att styrkorna måste samordnas. Vi tillsatte en statssekreterargrupp med representanter från flera departement. Var och en fick göra en hemläxa: Hur ska vi åstadkomma detta? Vi har gjort insatser på en rad områden, inte minst i transportväsendet där vi hade ett budgettillskott på för att tillgängliggöra stationer. Vi har krokat arm med SKL eftersom det är viktigt att det händer saker på det lokala planet. Det är där det gör skillnad. Vi har gett SKL i uppdrag att tillsammans med sköta informationen till fastighetsägare i kommunerna som i många fall inte hade en aning om vad lagen föreskriver. 93 (): Mycket har hänt, säger statsrådet . Jag blir lite konfunderad för senare i samma artikel lägger fram en strategi till 2015. Då ska det som inte har blivit gjort 2010 bli gjort. Den strategin ska vi ha klar först . har haft tid på sig , då hon såg att vi inte skulle nå målet, till 2011 för att skriva nya strategier för att nå det som inte är gjort. Jag kallar det för väldigt lite konkret verksamhet. 94 Statsrådet (): Om den takt vi har haft hade varit på plats också hade vi kunnat nå målen. Så var det tyvärr inte. Trots att vi har skyndat på arbetet har vi en hel del jobb kvar. Därför lägger vi nu fram en femårsstrategi i stället för en tioårsstrategi. Det tenderar annars att bli väldigt lite gjort . Vi kommer att bryta ned det till tydliga delmål som är uppföljningsbara. Problemet med den strategi som Socialdemokraterna hade var att det inte var särskilt lätt att utvärdera och bryta ned i delmål. Det tror jag är nödvändigt för att man ska få fart på det lokala och regionala arbetet. Det är ambitionen. Våra myndigheter håller just nu på med att bryta ned till delmål de inriktningsmål som vi har lagt fast. Det sker ett strukturerat medvetet arbete för att de enkelt avhjälpta hindren ska bort. Vi ska ha ett samhälle som är tillgängligt för alla. 95 (): Min fråga riktas till jordbruksminister . Den gäller gårdsförsäljning av vin. Jag har sysslat med EG-frågor och EG-rätt. Det är en väldigt strikt konkurrensrätt. Det är uppenbart för mig och för många i kommissionen, tror jag, att om man tillåter gårdsförsäljning i öppnar man för att också en spansk gård kan öppna en butik i och sälja här. Då faller monopolet. Jag har hört att jordbruksministern uttryckt sig i ganska uppmuntrande ordalag till en del, kanske många, svenska bönder och vinodlare. Finns det inte risk för att jordbruksministern väcker förhoppningar om gårdsförsäljning som i en mer juridisk strikt analys av EG-rätten är att vilseleda? 96 Jordbruksminister (): Jag anser att gårdsförsäljning av produkter som är tillverkade och förädlade på en gård kan vara ett sätt att stärka sysselsättningen för det ofta väldigt lilla företaget. Därför är jag angelägen om att försöka hitta en lösning för att kombinera det som jag tror att frågeställaren och jag är överens om, nämligen att vi ska bevara det så kallade systemmonopolet och skapa möjligheter att sälja de produkter som tillverkas och förädlas på en gård för att stärka sysselsättningen. Det kan vara turistföretagande och annat. Den utredning som regeringen har tillsatt är mycket noga upplyst om att det ska vara under det systemmonopol som vi har . 97 (): Det är bra att vi är överens om att vi ska ha ett fortsatt monopol och om Systembolagets ställning. Jag vill understryka EG-rättens logik. De som har varit i och följt frågan där vet att erfarenheterna från inte är att den finska gårdsförsäljningen har slagit an i som någon succé utan snarare mötts med stor skepsis. Jag tycker faktiskt att det är viktigt att vi från politiskt håll nu inte skickar ut sådana signaler till dem som är potentiella gårdsförsäljare på , i och på andra ställen att bara de jobbar på ska vi kanske fixa detta. Det är att väcka förhoppningar som kanske inte kan infrias. Jag tycker att man från politisk sida ska vara oerhört försiktig med sådant. 98 Jordbruksminister (): Hade detta varit en lätt sak att lösa är det min tro att det redan hade varit genomfört. Skälet till att vi har tillsatt en extrautredning, som vi kan kalla den, för att titta på hur detta kan vara möjligt, det vill säga hur gårdsförsäljning och systembolagsmonopolets bevarande kan kombineras, är just att det inte är en lätt fråga. Men min förhoppning är ändå att det går att hitta en sådan väg framåt av det skälet att jag är angelägen om att i det lilla stödja den landsbygdsutveckling som jag tror kan ske om man får försälja produkter som är tillverkade och förädlade på den egna gården och i det egna företaget. Hanteringen av integritetskänslig information 99 (): Min fråga går till justitieministern. lade åklagaren ned en förundersökning mot som handlar om att har brutit mot lagen och struntat i att radera information från hemliga telefonavlyssningar, trots att åklagare fattat beslut om att materialet ska förstöras för att det inte behövs. Skälet till att åklagaren lade ned förundersökningen mot var något i stil med att man kom fram till att inte kände till lagen. gjorde fel, men åklagaren lägger ändå ned förundersökningen. hade vi den stora FRA-debatten här i . Det utlovades en massa saker som skulle följas. Man skulle inte bryta mot meddelarskyddet. Om FRA råkar tjuvlyssna på svenskar ska materialet förstöras. Min fråga till justitieministern är: Kan vi lita på att FRA sköter detta bättre än ? 100 (m): Jag tackar för frågan. Först måste jag säga att jag naturligtvis inte ska kommentera detta enskilda fall. Men har vi beslutat i riksdag om lagar och regler ska de följas. Det är grundkurs i 1 a. När det gäller Säpos och polisens arbete inrättade vi i särskild ordning här i en särskilt säkerhets- och väldigt noga följa, granska och syna hur denna myndighet arbetar med hemliga tvångsmedel och annat. Det är oerhört viktigt att detta görs på ett bra sätt. Det som sägs om FRA är helt riktigt. Det finns uppföljning som ska göras också när det gäller den delen. Kan man då vara säker på att det aldrig blir fel? Nej, det tror jag inte. Det är därför som vi har inriktat oss på att faktiskt bygga system och strukturer som kan granska. Man kommer att upptäcka fel . Men då ska de också rättas till. Vi är väldigt tydliga på den punkten. 101 (): återkommer vi till samma fråga som tidigare togs upp med jordbruksministern. Vi vet att det förekommer en hel del brott mot djurskyddslagen i . Det är ett problem. Vi vet också att har haft problem. kan vi gå flera decennier tillbaka och även till andra regeringar då det har funnits allvarliga problem i övervakningsmyndigheten när det gäller denna lilla detalj att lagen ska följas. Hur kan vi vara säkra på att FRA kommer att följa lagarna? Hur har man raderat den information som från politiskt håll har utlovats ska ske? Hur ska väljarna kunna känna sig lika trygga och säkra på detta som ministern? 102 (m): Jag uttryckte ingen total trygghet i att det aldrig kommer att vara fel i några system. Vad jag däremot var noga med att säga var att denna regering, både när det gäller FRA:s och när det gäller Säpos arbete, har varit oerhört angelägen om att rigga sådana system att vi faktiskt återkommande kontrollerar, synar, utvärderar och kan vidta åtgärder så att lagar och regler följs. Det är oerhört angeläget när det gäller integritetskänslig information att detta fungerar. Min bedömning när det gäller det som jag kan bäst, nämligen Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens arbete det rör visserligen inte FRA är att vi har ett noggrant arbete. Det har man haft tidigare också. Det har varit ett skäl för oss att driva integritetsfrågorna aktivt. När det gäller FRA var mycket tydlig med en rad krav som ska följas. Jag menar att vi har en bättre ordning än tidigare när det gäller denna typ av integritetskänslig verksamhet. 103 (): Jag har sedan mina tonår haft epilepsi. Jag tillhör den stora grupp av lyckliga personer med epilepsi som faktiskt kan sköta sitt jobb tack vare bra mediciner. Det finns emellertid några hundra som inte kan göra det och som har dagliga anfall. är det personer som har fått epilepsi i samband med olycksfall. Men det brukar vara dessa personer som brukar vara svårast att behandla. Jag har tyvärr fått veta att det är många av dem som praktiskt taget inte kan klara sig själva mer än någon timme som har fått gå till Arbetsförmedlingen i stället för att vara sjukskrivna. Då är min fråga till socialförsäkringsministern: Hur ska dessa människor som faktiskt inte kan klara sig utan hjälp mer än kanske kunna utföra något som helst arbete eller få någon annan sysselsättning i livet än just detta? 104 Statsrådet (): Vi har sett hur många människor har varit kvar i sjukförsäkringen därför att de inte har kunnat få hjälp, stöd eller en passande arbetsmiljö och hitta sin plats i samhället och få en social gemenskap. Det handlar också om att kunna få arbetskamrater och en meningsfull sysselsättning. Man har felaktigt framfört att det har varit ett sätt att söka jobb på den reguljära arbetsmarknaden när personer har gått över till Arbetsförmedlingens , introduktionen. Dessa personer har fått ett personligt överlämningsmöte tillsammans med och Arbetsförmedlingen. Men det finns undantag, om man ligger på sjukhus, har daglig vård eller behandling eller har psykisk ohälsa så att man inte kan tillgodogöra sig dessa insatser. Eller, som det står i undantagen, om mitt hälsotillstånd allvarligt riskerar att försämras ska jag inte behöva gå över till arbetslivsintroduktionen i detta läge utan kunna vara kvar i sjukskrivningen även om det har gått . Jag hoppas och tror att fler ska kunna få hjälp och ett personligt och individuellt stöd. 105 (): Det är säkert många människor som är sjukskrivna eller som har aktivitetsersättning och som vill göra någonting annat i livet. Men det som jag pratar om är människor som sannolikt aldrig, om det inte kommer några nya mediciner eller någon kirurgisk behandling eller liknande, över huvud taget kommer att kunna vara på en arbetsplats eller i en lokal där man gör någonting mer än någon enstaka timme. Det som upprör mig mycket är att en sådan grupp ska behöva gå igenom detta och kanske dessutom uppröras ganska mycket för att hela deras tillvaro blir förändrad. Det är inte sällan så att personer i denna grupp dessutom har en del psykiska problem. Det är en liten grupp som jag pratar om, men det är en viktig grupp. 106 Statsrådet (): Om man går över till arbetslivsintroduktionen som är frivillig man kan söka förlängd sjukpenning, och man kanske kan få en permanent förtidspension om man har en bestående nedsatt arbetsoförmåga och som inte är en kurs i att söka jobb eller lära sig skriva cv finns det beteendevetare, terapeuter och handläggare där. Om man ser att det inte finns någon möjlighet att få någon form av sysselsättning, inte på , med lönebidrag eller på den reguljära arbetsmarknaden, och inte ens kan fortsätta i jobb- och utvecklingsgarantin är denna bro inte enkelriktad, utan då kan man genom ett annat överlämningsmöte gå tillbaka in i sjukförsäkringen. Denna möjlighet finns. 107 (): Jag har en fråga till justitieministern. Vi befinner oss nu i då det tyvärr inträffar många utomhusvåldtäkter. Antalet ökar när det blir varmare ute. I min hemkommun inträffade en brutal utomhusvåldtäkt . En kvinna överfölls av tre män utanför . Vi vet att den här typen av övergrepp leder till ett stort lidande och att det är viktigt att bekämpa denna typ av allvarlig brottslighet. Vilka åtgärder menar justitieministern är de viktigaste för att bekämpa våldtäkter och för att förbättra omhändertagandet av offren? 108 (m): När det blir varmare och människor rör sig ute i festliga sammanhang ökar tyvärr den här typen av övergrepp. Detta är naturligtvis väldigt allvarligt. Det finns inga enkla lösningar, men några saker måste vi vara klara över: Vi behöver polisresurser så att det utreds och hanteras på ett bra sätt. Det måste också finnas en brottsofferkompetens. Vi har arbetat med ett antal åtgärder för att utbilda personal i rättsväsendet och i sjukvården om hur man tar sig an drabbade brottsoffer.