prot · GX09128 · 2010-05-28 00:00:00 — De var inte heller medvetna om att man inte gjorde det. Jag tycker att det är ett allvarligt problem. Är det fritt fram att välja vilka delar man ska följa när man har ett avtal med ? Ska inte detta beivras? Om de inte har ett sådant krav på sig är det bara att beklaga att tekniken inte används när den borde kunna användas. 71 (): Som jag berättade tidigare i debatten görs det faktiskt mätningar för att kontrollera om det som operatören säger stämmer, att det i verkligheten finns täckning i områden där det ska finnas. Jag har läst om det på PTS webbsida. kan titta där och se hur mätningarna görs. De görs på ett väldigt professionellt sätt enligt rutiner som har fastställts av KTH bland annat. tog upp vikten av elektroniska kommunikationer för företag. Det tycker jag är jättebra. Jag kan hålla med om att det är jätteviktigt med elektronisk kommunikation i form av både mobiltelefoni och Internetuppkoppling för företag. Jag vill nämna att regeringen har gett i uppdrag att beskriva hur IT kan användas mer i företag, speciellt när det gäller små företag. Det är något som vi vill främja. Förutom att det kan främja effektivitet och tillväxt handlar det om stora miljövinster. Det kan effektivisera arbetet och till och med innebära att man kan undvika vissa resor. är också orolig för om man får behålla sin fasta telefoni. Alla hushåll och företag i har rätt till fast telefoni. Regeringen har gett i uppdrag åt PTS att se till att alla har telefoni, även om man saknar det . När det gäller stolpar för kopparnätet har Sonera skickat ett formellt brev till PTS där de säger att de inte kommer att avveckla kopparnätet där det finns kunder för fast telefoni eller där man inte har tillgång till Internet. 72 Statsrådet (): kom det ytterligare frågor. Jag börjar med frågor om fast mobil. Vi har haft den diskussionen . Jag upprepar: Alla har rätt till telefon. Det är en samhällsomfattande tjänst. När Sonera avvecklar kopparnätet ska det ersättas med motsvarande teknik så att en telefon fungerar. Sonera ersätter det med fast mobil. Om det i vissa delar av landet mot förmodan inte görs någon ersättning med ny teknik har regeringen avsatt medel i budgeten för att se till att det görs en upphandling så att tekniken fungerar. Att ha telefon är en rättighet. I ett antal kommuner gör man försök för att se hur man kan skifta teknik utan att det blir problem. Jag ställer mig bakom vikten av att vi har så bra mobiltelefontäckning som möjligt i hela landet. Det är naturligtvis avgörande. Jag hänvisar återigen till täckningsgraderna. I har man en täckningsgrad via turbo på av befolkningen, via Net 1 på . När det gäller arbetsställen via är vi uppe på , och arbetsställen via Net 1 ligger på . Det är lägre när det gäller yttäckningen eftersom länet är så glest befolkat. Det är naturligtvis en annan nivå. Där har Net 1 att leverera. Vi har både nytäckning och befolkningsmål att hantera. Det finns vita fläckar. Jag kan se problematiken. Vi har gjort en utredning om hur vi ska hantera frekvenserna. I den frekvensutredningen har man identifierat att målet 100 procents yttäckning överallt skulle motsvara en ytterligare investering på upp mot 9 miljarder. Det är en balansgång som PTS har att hantera när man ställer krav på yttäckning kontra befolkningstäckning. Vem ska betala nästa täckningsgrad? Vi ser dock att det blir bättre och bättre täckningsgrad . 73 (): Det var själva poängen med det gamla NMT 450-systemet. Det var ett system som var lite specifikt för oss som bor perifert där det är långt mellan människor. Det var det unika med det. Det är så bedrövligt att man inte erbjuder mobiltelefoni. För mig är det två olika saker. Vad jag försökte säga i mitt inledningsanförande var att mobiltelefonen blir allt viktigare . Här finns sms, mms och så vidare. Man får den ena tjänsten efter den andra i mobilen. Jag konstaterar att ministern inte svarar mig om den här delen, 2.1, i tillståndskravet där man skriver om det som handlar om den handburna terminalen. Om det har försvunnit och man har beslutat att ta bort det har jag i sådana fall missat det. Hur det än är kan man väl lite humoristiskt säga att visst är det väl chict att ha en lur med en sladd till själva mobilen, men även vi som bor i glesbygd vill gärna ha en handburen enhet som ser ut som den här telefonen som jag håller i min hand. 74 (): Ministern säger gång på gång att principen om rätt till telefoni i hemmet gäller. Hur det än är tror jag att många människor upplever att den lagen och regeln är på väg att sättas ur spel. Jag har pratat om och hans syster i som faktiskt förlorat sin fasta telefon. De har för dålig täckning för mobiltelefon, och använder de nu kommunikationsradio. Det är klart att det inte är acceptabelt. Jag tolkar det också som att punkt 2.1 i avtalet faktiskt gäller eftersom ministern inte har svarat på frågan om den. Hur som helst är det faktiskt oacceptabelt att så många människor fortfarande inte är en del av det digitala samhället. En tidigare talare här pratade om att man ska se det här i sin helhet och att allting hänger ihop. Det kan vi alla ställa upp på, men om man inte ens har en telefon är det väldigt långt kvar till en situation där man har ett fast bredband eller där det mobila bredbandet är på väg in i hemmet. Många av de här människorna har faktiskt inte ens en dator, utan det enda de kräver är att faktiskt kunna kommunicera med samhället. Jag tycker att de också ska ha rätt till att använda mobiltelefonen och ha tillgång till den service som kommer med den från resten av samhället. Jag tycker också att om avtalet gäller, för jag tolkar det så, finns det anledning att fundera på hur avtal ska hållas och vad det är som gäller för företag som har tillstånd. Beskedet från var att det här kanske kunde bli ett förläggande. Men det här ska ju beivras så fort som möjligt, för det här är en teknik som man har monopol på och som jag tycker är väldigt viktig att man värnar om och behandlar med respekt. 75 Statsrådet (): Självklart är det så, ! Avtal ska hållas, och är avtal brutna är det Post- och ansvar att följa upp det. Det är det som åligger den myndigheten. Det är naturligtvis också den som ska ge svar på om någon del i avtalet är bruten. Det ställer jag mig fullständigt bakom. Det är oerhört avgörande. kommer in på den fasta telefonin igen, och jag vill upprepa att vi har en lagstiftning som styr den fasta telefonin. Blir man av med en fast telefon via till exempel har man rätt att få den ersatt med en annan teknik. Men den rättigheten är riktad till bostad eller till arbetsställe. Det är där vi har den rättigheten, och via budget har vi tydliga möjligheter till upphandling. Låt oss gå tillbaka till den mobila telefontäckningen. Vi har ju sett en utveckling av tjänsterna och hur täckningen blir bättre. Jag har, måste jag upprepa, svårighet att se att det skulle bli en hundraprocentig täckning. Interpellanterna kom inte heller in på vad en hundraprocentig täckning de facto betyder. I reella kostnader innebär det investeringar motsvarande 9 miljarder för att täcka alla delar av . Jag är medveten om att vi har vita fläckar på kartan, och jag ser hur de vita fläckarna blir färre. Inte desto mindre är det stora investeringar som i så fall ska genomföras antingen direkt över budget eller via att kunderna betalar. Det är en ständig balansgång mellan befolkningstäckning och yttäckning. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2009/10:355 om fastighetsskatt på studentbostäder 76 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till att förändra fastighetsbeskattningen för rum i studentkorridorer och för de dyraste villorna. Jag har besvarat frågan om fastighetsbeskattning för studentkorridorer i flera olika interpellations- och frågesvar, i ett svar på en fråga från . Som jag redogjort för beräknas fastighetsavgiften för bostäder i hyreshusenheter med utgångspunkt i antalet bostadslägenheter. Definitionen av bostadslägenheter överensstämmer med den som finns i andra lagar som knyter an till definitionen av bostadslägenhet i jordabalken. Det ligger ett värde i att ha en enhetlig definition utan olika specialundantag. För många hus med studentbostäder kommer fastighetsavgiftens fasta belopp, som är per bostadslägenhet, att överstiga av taxeringsvärdet. För dessa hus blir i stället taxeringsvärdet styrande för fastighetsavgiftens storlek. Studentbostäderna får därigenom del av den genomförda generella sänkningen av skattesatsen på bostäder i hyreshus till av taxeringsvärdet. har jag därför inte för avsikt att se över systemet med fastighetsavgift för studentbostäder. Som framgår av propositionen om fastighetsavgift kommer dock regeringen särskilt att följa frågan om behovet av att stimulera utbudet av studentbostäder. När det gäller villor har jag inte för avsikt att föreslå några förändringar av fastighetsbeskattningen för dessa. 77 (): Tack för svaret, ! Ni har lurat svenska folket när det gäller fastighetsskatten. Ni gick till val på att ni skulle avskaffa den. Visserligen hade inte den uppfattningen, utan han blev överkörd av partiledarna och tycker numera att den skulle ha avskaffats. Men det blev inte så. Ni ändrade namn på den och gjorde gigantiska skattesänkningar för dem som bor i stora hus i med omnejd medan till exempel skaraborgarna inte har fått någon fastighetsskattesänkning alls utan bara ett ändrat namn på skatten. Det är orättvist att slott och koja beskattas lika. Det har även tyckt tidigare, men han har ändrat uppfattning. När det gäller studenter, som vi pratar specifikt om här, får studentkorridorerna betala för varje rum trots att man har gemensamma utrymmen och trots att man delar på mycket av servicen i korridorerna. Ändå ska de betala lika stor avgift för ett rum som för en lägenhet. Det är inte rättvist, . Grejen är även här, som i så många andra frågor, att ni inte är sams i regeringen. Ni brukar försöka hålla skenet uppe och få det att se ut som att ni är sams, men i själva verket är det en stor spricka här just när det gäller beskattningen av studentbostäder. har vi haft en interpellationsdebatt med , och han har en helt annan uppfattning än trots att ni är på samma departement. svarade till och med att han kommer att driva frågan i Alliansens valplattform. Vi undrade då om han behövde hjälp i den debatten mot , för det är uppenbarligen så att inte tycker att den här orättvisan ska förändras. Det är synd. Det är synd för studenternas skull över huvud taget. Vi har många studenter som vi behöver satsa på. Om vi hade gjort förändringen kunde det ha blivit mindre i fastighetsavgift för varje studentrum. Det hade varit välkommet. Om vi skulle satsa , på ungdomarna och studenterna, vore det ett bra besked till dem att de inte behöver drabbas på detta orättvisa sätt. När vi frågade om vi skulle driva kravet åt honom i kammaren svävade han lite på målet, men det var alldeles uppenbart att det blir en förhandling där kommer att få stryka på foten eftersom inte vill förändra den här orättvisan. är en mindre högskoleort, men där är man väldigt mån om att studenterna ska ha det bra. I det kommunala bostadsbolaget finns 850 studentbostäder, och man kan välja om man vill bo i korridor eller inte. Det orättvisa i systemet är att de studenter som bor i korridor drabbas av den avgift som finns på de bostäderna. Jag skulle vilja ha besked om varför dessa studenter, och väljare, ska behöva vänta tills ni i regeringen bråkat färdigt. Sedan kommer ni före valet och säger: kommer vi med valfläsket, nu kanske vi ändrar på det om vi vinner valet. Det behövs ett besked , . 78 Finansminister (): Vi har haft den här diskussionen i vid ett antal tillfällen. Definitionen av en bostad är en komplicerad del av vår fastighetslagstiftning, och man kan inte bryta ut en lägenhetstyp utan att skapa betydande lagstiftningsproblem i det här sammanhanget. Låt oss konstatera att det är en mycket liten andel studenter som bor i studentbostäder. Det är därför högst tveksamt om det är motiverat att den vägen förbättra studenternas standard. Naturligtvis ska vi nogsamt följa frågan och se vad som kan behöva göras, men i första hand borde studenternas standard förbättras av att de har möjlighet att avsluta sin utbildning, får ett arbete och därigenom får avkastning på den investering i utbildning som de gjort. Det stora hotet mot studenterna är den mycket kraftiga marginalskattehöjningen, en återgång till det gamla 70-talssamhället som De rödgröna förordar. nämner fastighetsskatten, och då glömmer hon i och för sig bort förmögenhetsskatten. De rödgröna vill väldigt gärna återinföra en fastighetsskatt. Det är en skatt som kanske är mindre populär och mindre legitim än någon annan skatt, särskilt i . Den slår oerhört hårt mot människor som med sparsamhet och flit betalat av sin villa, folk som för kanske 20 eller till och med köpte en mindre fastighet i någon av Stockholmsförorterna och sitter med ett ombyggt radhus och betraktas som förmögna för att de betalat av sina lån. Man kan naturligtvis göra som framhöll som De rödgrönas alternativ, att man lånar pengar på sin fastighet och skuldsätter sig som pensionär för att kunna betala skatten. Det är nämligen lite svårt att bryta loss bräderna från fasaden och sälja dem för att betala fastighetsskatt. nämner att vi förhandlar. Så går det till även i det rödgröna samarbetet. Vi vet att det är som driver frågan om höjd bensinskatt och frågan om höjd fastighetsskatt, allt för att betala det som är Socialdemokraternas prioritering, nämligen de höjda bidragen. Det väcker naturligtvis frågan vad vi kan räkna med om olyckan vore framme, om det ska bli mer av bensinskatt eller mer av fastighetsskatt. Jag tror att det är just den frågan som gör att många fastighetsägare i blir oroliga. De känner att de inte vågar lita på beskeden för de vet att det kliar i skattehöjningsfingrarna. Det jag tycker är så märkligt i den här diskussionen är den socialdemokratiska viljan att höja skatter. Jag kan förstå att man behöver göra det i socialdemokratiskt styrda länder. Vi ser att det i , och behöver höjas skatter. Då kan man naturligtvis överväga fastighetsskattehöjningar. Men har den starkaste tillväxten i . Vi får nya rapporter om starka offentliga finanser. Om vi bara avstår från de bidragsförstärkningar som Socialdemokraterna vill göra har vi inget behov av att höja skatten, och då kan man ge besked till pensionärerna. (: Jag vill erinra om att debatten gäller studentbostäder.) Jag vill bara erinra om att inledde diskussionen med att hänvisa till fastighetsskatten, och då måste jag ha möjlighet att följa upp den diskussionen. Vi är alltså på frågan om fastighetsskatten som nämnde som en viktig fråga. Enligt min uppfattning är det alltså inte motiverat att höja fastighetsskatten för människor som betalat av sina villor och inte heller att införa en förmögenhetsskatt, vilket därtill vore utomordentligt skadligt för tillväxten. 79 (): irrar omkring med en massa olika frågor eftersom han inte har lust att diskutera studenternas villkor. Han drar in bensinskatten, men vi vet mycket väl hur ni, , lurade väljarna där. Ni gick till val på att sänka bensinskatten, men ni höjde den. Vi vågar berätta för väljarna och ni vågar inte berätta för väljarna. Det är i många frågor ni lurar väljarna. Fastighetsskatten är ett annat sådant område. Ni påstod att ni skulle ta bort fastighetsskatten, även om inte ville det. Ni påstod att ni skulle göra det, men i stället bytte ni namn på den och sänkte skatten i vissa områden i tillväxtområdena. Vi tänker inte höja skatten för vanligt folk med vanliga småhus ute i landet. Däremot tänker vi införa för dem som har ett hus med ett taxeringsvärde över 4,5 miljoner. Dessutom har vi för pensionärerna, , en begränsningsregel. Den innebär att man ska betala max av sin inkomst. (: Jag måste åter erinra om att interpellationen gäller studentbostäder.) har jag förklarat för det orättvisa i förslaget där fastighetsskatten ingår liksom den avgift som regeringen har på studentkorridorerna. ser bara bekymmer, att det är bekymmersamt och att vi inte kan ändra i reglerna eftersom det blir svårt att ta ut just studentkorridorerna. Dessutom är de väldigt få, och därför behöver vi inte göra någonting. Men varje människa räknas väl? Om de är så få blir det ju inte en särskilt stor kostnad för staten att ta bort den orättvisa avgiften och se till att avgiften för studentkorridor räknas som för en bostad i stället för att ha avgift för varje rum. Studenterna delar på gemensamhetsutrymmena och servicen, och då borde det vara enkelt att kunna räkna det som en bostad i stället för att räkna varje rum för sig. Det är dumt att ha det så, och det är dumt att inte vill ändra på det. Han tycker att det bara är bekymmer och kan inte bryta ut den delen. Politik är att vilja förändra, att vilja stärka människornas möjligheter, att vilja satsa på exempelvis dessa studenter och andra ungdomar så att de får utbildning och kan komma ut på arbetsmarknaden. säger att det bästa är om de avslutar studierna. Det vore väl bra om de hade råd att studera och kunde slutföra sina studier med godkända betyg. Det är dumt att dessa studenter drabbas så hårt, och det är tråkigt att har den inställningen inför förhandlingarna med bland annat , som ju har en helt annan uppfattning. Därför upprepar jag frågan: Vore det inte lämpligt att nu se över den orättvisa regeln gällande studentkorridorer och i stället beskatta hela korridoren i ett? Det kanske handlar om 30 000 korridorsrum, och det är ingen stor kostnad för . Det kan till och med han ha råd med även om han sänkt skatterna med 100 miljarder . 80 Finansminister (): ska vi inte överdriva betydelsen av den här frågan. Det är alltså av studenterna som bor i så kallade studentrum. I årsredovisningen konstaterar vd:n för att om man tog bort fastighetsavgiften skulle man kunna sänka hyrorna . av studenterna skulle alltså få en förstärkning på av sin bostadskostnad. Vi skulle behöva göra om hela den grundläggande definitionen av hur vi ser på bostäder, ett mycket komplicerat lagstiftningsarbete, för att uppnå en hyressänkning på för av studenterna. Jag inser att Socialdemokraterna är varma vänner av krångel, men även för dem måste detta framstå som en osedvanligt krånglig väg att åstadkomma det man önskar. Det stora hotet mot studenterna är naturligtvis återgången marginalskatter. har den kanske lägsta utbildningspremien av alla . Det lönar sig alldeles för dåligt att utbilda sig i det här landet. har vi gjort en del för att underlätta det. Vi har sänkt skatter, infört jobbavdrag och höjt brytpunkter, vilket har underlättat. Det är viktigt, för det är när det lönar sig att utbilda sig som människor väljer att utbilda sig till de saker som efterfrågas i samhället. Det har de positiva effekterna. En återgång till 63 procents marginalskatt kan inte kompenseras med att man sänker hyran för av studenterna. Det som är det avgörande hotet mot människor som skaffar sig en högre utbildning är att De rödgröna vill återinföra 70-talets marginalskatter. säger att man inte vill höja skatten för vanligt folk. Det är ett mycket märkligt konstaterande från en person som företräder ett parti som vill höja skatten för tre miljoner löntagare. Praktiskt taget alla löntagare i får höjd skatt via det rödgröna alternativet. Det som är viktigt för studenterna är att vi höjer kvaliteten på utbildningen, att vi satsar på forskning och att vi säkrar att de som går ut universitet och högskolor får bra arbeten och inte får betala alla sina inkomster i skatt. Det är därför det är så glädjande att vår politik gradvis får genomslag. Vi ser hur sysselsättningen utvecklas starkare än vi har räknat med, hur tillväxten i kommer tillbaka starkare än i andra europeiska länder och hur de offentliga finanserna utvecklas bättre än vad vi trott. Det är naturligtvis detta som är glädjande. Det skapar förutsättningar för studenter och andra svenskar att komma i arbete och komma tillbaka till full sysselsättning. Det är 63-procentiga straffskatt på utbildning som är hotet mot studenterna, tillväxten, återhämtningen, jobben och de offentliga finanserna. Om vi bara kan slippa en rödgrön regering har väldigt goda förutsättningar för att trygga både välfärd och sammanhållning och för den delen även god tillväxt. 81 (): försöker dupera svenska folket på olika sätt. Jag vet att han ändrar uppfattning då och då men pläderar väldigt starkt för den uppfattning han har för tillfället. För tillfället tycker han att fastighetsskatten ska vara en fastighetsavgift. Han tycker också att studentkorridorsrummen ska beskattas så här orättvist. har ett förslag om att varje studentkorridor ska beskattas i stället för att det ska tas ut en avgift på varje rum. Det har kommit fram till. Även har räknat på detta. De menar att det skulle kosta samhället bara 25 miljoner att göra en sådan här förändring. Det är alltså en väldigt liten kostnad för staten. I stället skulle det bli en sänkt fastighetsskatt med per studentrum, eftersom det finns ungefär 30 000 studentrum och 3 500 korridorer. Detta vill vi förändra när vi kommer i regeringsställning. Vi tycker nämligen att det är viktigt att satsa på studenter, i motsats till vad nu försöker ge sken av. Han säger att Alliansen vill ha högre kvalitet i utbildningen och så vidare. Men han glömmer sin historia, nämligen att ni var emot utbyggnaden av högskolorna. är ett sådant ställe där vi har en jättefin högskola. Men hade fått igenom sina förslag hade inte ens funnits, liksom många andra små högskolor. Sedan breder återigen ut sig och säger att det viktiga är att det går bra för . Ja, det är viktigt att det går bra för ; jag håller fullständigt med om det. Han säger att det är bättre än prognoserna. Men ni gjorde prognoser på 12-procentig arbetslöshet. är det , och då är ni nöjda. Jag tycker inte att man kan vara nöjd med 10-procentig arbetslöshet. Var fjärde ungdom är arbetslös. Hur kan du vara nöjd med det, ? 82 Finansminister (): Vad frågan gäller är om vi ska göra om hela lagstiftningen kring hyresfastigheter och inleda en mycket komplicerad process för att lyckas sänka hyrorna . Enligt handlar det om en genomsnittlig fastighetsavgift per lägenhet på . Det är den divisionen vi talar om. För av studenterna ska vi sänka hyran . Det är naturligtvis en mycket märklig väg att krångla till svensk skattelagstiftning. Men som sagt är det naturligtvis ingen hemlighet att ett kärnmål för Socialdemokraterna är att krångla till skattelagstiftningen. Det är och förblir så att det skadligaste vi kan göra för högre utbildning är att återinföra 70-talets marginalskatter. En 63-procentig marginalskatt är djupt skadlig för , djupt skadlig för utbildning och djupt skadlig för utbildningspremier. Det är klart att vi ska vara glada när det går bra för , när tillväxten är den högsta i och sysselsättningen stabiliseras , trots att vi räknat med att den skulle sjunka. Den ligger 125 000 högre än den gjorde . Det måste vi vara glada för. Vi är aldrig nöjda. Det är väl klart att vi ska bekämpa massarbetslösheten. Det är väl klart att vi ska ta steg för steg tillbaka i riktning mot full sysselsättning. Det är en huvuduppgift. Det är därför det är så farligt med den politik som De rödgröna föreslår, med kraftiga skattehöjningar för ungdomar, kraftiga skattehöjningar för transportsektorn, kraftiga skattehöjningar för hushållen och kraftiga skattehöjningar på allt som gör att vi har tillväxt och utveckling i . Det är därför, fru talman, vi behöver hålla fast vid en politik för full sysselsättning. (: Innan vi går in på nästa interpellation vill jag säga att jag innerligt hoppas att båda debattörerna håller sig till ämnet i den sista debatten. Är det så att man inte har argument som räcker för det ämne som det handlar om behöver man inte använda hela sin talartid.) Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2009/10:356 om ROT-avdrag för flerfamiljsfastigheter och skolor 83 Finansminister ():