prot · GX09145 · 2010-06-29 00:00:00 — Man blir orolig, inte minst i svensk basindustri, när oppositionen säger att man visst har en gemensam energipolitik utan att vara överens om elcertifikaten. kan tycka vad han vill om sina kolleger, men har stått här i talarstolen i och sagt att han inte gillar elcertifikatssystemet utan han vill ha feed-in-system. Då har ni ju ingen energipolitik, och då har ni ingenting att ersätta kärnkraften med! Ni har heller ingen säkerhet i att det tredje benet kommer att utvecklas, för ni har inget styrmedel för det. Det är klart: Om vi förmår producera mer el så att vi också kan exportera är det dels en inkomst för landet, dels något som gör att vi kan fasa ut en del av den kolkraft som finns på den europeiska marknaden. Det utsläppshandelssystem som baseras på den sist producerade kilowattimmen leder till att ju mer vi fasar ut kolkraften, desto bättre fungerar det andra systemet. Det är också en viktig miljöaspekt. Om vi från svensk sida har möjlighet att producera bra energi med minskade utsläpp är det väl rimligt att vi också tar intäkter och exporterar på det området. har jag en fråga. och kommer ju att ha möjlighet att svara i nästa inlägg. Jag undrar bara: Hur kan ni tro att man pressar elpriserna med höjd skatt på kärnkraft och på vattenkraft och minskad möjlighet att bygga elnät? Hur kan det sänka elpriserna för svensk basindustri? 56 (): Interpellationer tillhör ju kontrollfunktion. Vi kan ställa frågor till statsrådet om hur hon sköter sitt uppdrag, och jag hoppas att jag får fortsätta att göra det . Det är i alla fall på det sättet som jag har uppfattat att interpellationerna ska gå till. Det är därför jag har ställt frågor om statlig styrning. Jag har också tidigare ställt frågor, till exempel om hur såg på det faktum att uran är fossilt bränsle och om hon därför tyckte att utbyggnaden av kärnkraften var en del av den klimatsmarta energin. Det svarade hon inte på. När det gäller tycker jag att skulle lyssna på vad jag sade. Eftersom hon inte gjorde det får jag hänvisa till protokollet. Men jag påpekade att riksrevisor säger att regeringens förslag till ett förändrat uppdrag förtydligar roll, men behovet av en aktiv ägarstyrning kvarstår. Det vill säga att man måste vara aktiv som ägare. Man måste vara aktiv som ägare i . har noga undvikit att svara på min fråga om den sista, flummiga meningen i hennes interpellationssvar. Hon säger däremot: förstår precis vad vi menar. Förvärvet av Nuon, med mer kol och gas, var alltså vad menade. När säger att man ska bygga ny kärnkraft och satsa ännu mer på kol i har man förstått precis vad och regeringen menar. vill bygga ny kärnkraft. Kommer att motsätta sig det? I den här kammaren har vi hört fyra borgerliga partier diskutera kärnkraft. Tre av dem har hävdat att det nu blir mer kärnkraft, men har sagt att det blir mindre kärnkraft. Då måste man väl få ett tydligt svar från statsrådet, som vägrade delta i den debatten trots att hon var ansvarig för den frågan: Vad menar ? Blir det mer kärnkraft från sida, eller blir det mindre? Det är en del av den tydliga ägarstyrningen, tycker jag. 57 (): När man är i avsaknad av egen politik och när man inte kan svara på hur basindustrin ska få lägre priser säger man att de från basindustrin är glada för att de har fått långsiktiga villkor genom det energibeslut som togs här i , med två rösters majoritet. Man kan inte säga att det är någon stabil grund att stå på , . var så feg att hon inte ens ville vara här i kammaren och lyssna på debatten och höra , inte minst, utveckla sin syn på energipolitiken. tar i stället upp en interpellationsdebatt som var för sedan om att man är emot elcertifikatssystemet. är inte det, i varje fall inte enligt deras egen energipolitiska talesperson. Däremot har man synpunkter på hur det fungerar. Det tror jag i grund och botten att också har en del synpunkter på, för det är naturligtvis ett system som behöver förbättras. Jag tycker också att det är viktigt att vi, när man får ett elöverskott, eventuellt ska kunna hjälpa till på den europeiska marknaden. Men först måste vi se till att vi har en marknad som fungerar i . Och en av de mest konkurrenskraftiga delar vi har haft för basindustrin i har varit just de konkurrenskraftiga elpriserna. Där vill säga: Ja, vad som händer med det har jag ingen aning om. tycker att det är helt okej att det får gå ut på en europeisk marknad. Sedan får vi bara acceptera det som händer. Det är alltså återigen en avregleringsiver som inte är rimlig i förhållande till verkligheten. 58 Näringsminister (): Jag tror att interpellationsdebatter också är en möjlighet att visa på de olika alternativ som finns i svensk politik. När det gäller de statliga bolagen kommer vi att fortsätta att styra dem med strategier, med tydliga mål och uppföljning och med kompetenta styrelser som också har möjlighet att leverera i fråga om de mål och strategier som regeringen och ägarna har satt upp. Så kommer vi att fortsätta. Det ska också vara möjligt att följa. Det är precis det som har efterfrågat. När det gäller låga elpriser, låt mig än en gång säga: Det är väldigt svårt att följa Socialdemokraterna. är fortfarande språkrör för . Han står här i och säger att han ska ha feed-in-system. Med det faller också den energiöverenskommelse som oppositionen har. Elcertifikatssystemet är garanten för att vi ska få fram det förnybara. Om ni vill avveckla kärnkraften, som ni säger att ni vill göra, måste ni ha förnybart i stället. Ni har inget styrsystem om ni inte har ett certifikatsystem som klarar av den manövern. Sedan står ni här och lovar låga elpriser till bolagen. Ni kommer inte att få det. Ni säger: höjd kärnkraftsskatt. Ni säger: höjd fastighetsskatt på vattenkraften. Ni säger: införande av kilometerskatt. Vad säger basindustrin om det? Och tror ni att det kommer att leda till lägre energikostnader? Nej, det är tvärtom. Det kommer att leda till högre kostnader. Tala om för svensk basindustri vad det är ni verkligen tänker genomföra! Eftersom ni själva inte vill presentera allt detta finns det anledning för oss att göra det. Vi kommer från regeringens sida att fortsätta den här omställningen. Det ger tydlighet. Det ger långsiktighet. Vi ser också att det behövs en energimix i vårt energisystem som ger den här tryggheten. Vi har styrmedlen. Omställningen är på gång. Det kommer också att göra att vi får en bra och effektiv energi- och elmarknad men också konkurrenskraftiga priser för svensk basindustri. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2009/10:472 om situationen för företagare 59 Näringsminister (): har ställt fyra frågor till mig om situationen för företagare. Den första frågan avser arbetsgivaravgifternas förhållande till fler jobb och minskat utanförskap. Den andra frågan avser regeringens strategi för att minska regelkrånglet. I den tredje frågan efterfrågas min syn på de strategiska branschprogrammen. Den fjärde frågan handlar om statliga insatser för att förbättra företagens tillgång till riskvilligt kapital. Inledningsvis vill jag tydliggöra att regeringens gemensamma målsättning när det gäller att främja entreprenörskap och företagsamhet alltjämt står fast. Den allianspolitik som regeringen genomfört har varit framgångsrik . Det är viktigt att vi fortsätter på den inslagna vägen, så att ett förbättrat företagsklimat alltjämt står högt på den politiska agendan. När det gäller frågan om arbetsgivaravgifternas förhållande till fler jobb och minskat utanförskap är det viktigt att poängtera att regeringen har satt upp som mål att ska bli ett av världens bästa länder att starta och driva företag i. Regeringen har genomfört såväl generella som riktade sänkningar av socialavgifterna. Det har bland annat blivit billigare att anställa unga, äldre, nyanlända invandrare samt personer som stått utanför arbetsmarknaden . När det gäller frågan om regeringens arbete med att förenkla för företagen är detta arbete framgångsrikt. Regeringen antog en ambitiös målsättning och har därefter lagt en stabil grund för ett långsiktigt arbete. De fem centrala verktygen för regelförenklingsarbetet är nu på plats. Regeringens systematiska tillvägagångssätt har inneburit att trenden med ständigt ökade administrativa kostnader har brutits. De senaste siffrorna visar på en sänkt administrativ börda för företagen . Flera internationella studier visar också att placerar sig i topp när det gäller en sammanvägning av hur enkelt det är att bedriva näringsverksamhet. Detta sammantaget visar att vi är på rätt väg. Det finns således ingen anledning att byta inriktning, utan nu handlar det i stället om att fördjupa arbetet och med kraft genomföra det vi åtagit oss. När det gäller frågan om det ekonomiska stöd som man skulle kunna kanalisera genom ett branschprogram har vi till skillnad från den tidigare regeringen valt andra verktyg för att göra detta. Ett exempel är den forsknings- och innovationsproposition (prop. 2008/09:50) som regeringen har beslutat om. har resurserna för forskning och innovation ökat med . Det är den största satsningen som någonsin har gjorts i på detta område. Satsningarna i propositionen innebär både att den behovsmotiverade forskningen förstärks och att resurserna till grundforskningen ökar. Vidare vill jag betona att en ständigt pågående dialog mellan näringslivet och regeringen är avgörande för att skapa en effektiv politik som bygger på de verkliga utmaningar som finns i samhället, nationellt och globalt. Regeringen har därför valt att föra dialogen på ett flexibelt sätt för att man på så vis ska kunna mötas när det är som mest angeläget. Regeringen träffar kontinuerligt representanter för branscher och företag och ser detta som ett viktigt underlag för att utveckla politiken. När det gäller frågan om riskkapital har regeringen redan vidtagit en rad åtgärder för att förbättra tillgången till kapital för svenska företag. Regeringen har bland annat avskaffat förmögenhetsskatten för att frigöra kapital till investeringar i nyföretagande och affärsutveckling och förbättrat små och medelstora företags finansieringsmöjligheter hos . Mot bakgrund av finanskrisen har regeringen härutöver vidtagit en rad ytterligare åtgärder för att förbättra de mindre företagens kreditmöjligheter. Förutom stabilitetspaketet för det svenska finansiella systemet, som underlättar bankernas kreditgivning, har regeringen förstärkt AB:s utlåningskapacitet med . Avslutningsvis vill jag poängtera att det är viktigt för att vi fortsätter på den inslagna vägen, så att entreprenörskap och företagsamhet alltjämt främjas. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 60 (): För företagare tror jag att det skulle vara förödande om man fortsatte på den inslagna vägen. Låt mig utveckla detta lite närmare! säger att man har genomfört riktade socialavgifter. Man skulle väl ändå kunna få de företag som normalt sett anställer unga och som kanske skulle kunna tänka sig att anställa äldre att anställa ytterligare unga, äldre eller sådana som står långt ifrån arbetsmarknaden. När det gäller äldre har jag ingen statistik; det ska jag villigt erkänna. Men när det gäller unga och dem som står långt ifrån arbetsmarknaden får man väl ändå betrakta detta som ett stort misslyckande i det sammanhanget, för att börja i den änden. Den här regeringen började med att i sitt valmanifest säga: Vi vill främja initiativkraft i alla samhällssektorer, inte minst genom att uppmuntra entreprenörskap och företagsamhet. Det första man gjorde var att höja arbetsgivaravgiften för småföretagen. På vilket sätt ökade detta entreprenörskapet i företagen? Man har velat ställa om näringspolitiken. Eftersom sällan är i kammaren när vi debatterar och beslutar om näringspolitik är det genom interpellationerna man får ta upp detta. Det gör att vi inte får någon speciellt samlad bild över regeringens näringspolitik. Man har ersatt forsknings- och innovationsprogrammen med ökade anslag i forskningspropositionen. Men tittar man noga var det till grundforskningen som huvuddelen av anslagen gick. Det finns till och med exempel på där man har skurit ned på den tillämpade forskningen som borde vara bevakningsområde. Det är ingen tvekan om det. Branschprogrammen var så mycket mer. Det handlade också om utbildning och branschernas egna insatser. Vi har debatterat turistsektorn. Den skulle i allra högsta grad behöva utveckla sin kompetens på forskningsområdet. Det forskas alldeles för lite på turism. Jag har själv rötter i den branschen och vet väl att där behövs det. Man säger att man har gett 2 miljarder till och finansiering av företag. Men talar man med representanter för och tittar på utfallet av det ser man att det gjordes under finanskrisen. Det mesta av pengarna gick till redan etablerade företag som inte kunde få krediter någon annanstans. Det gick alltså inte till att utveckla nya företag. Nyföretagandet har förvisso ökat, men problemet är att antalet företag nästan inte ökar alls. Det kan bara betyda av totalt misslyckad näringspolitik. När det gäller förmögenhetsskatten hade och jag en debatt om att man behövde ha en rik moster. Kan redovisa hur mycket pengar förmögenhetsskatten har gett i ökat riskkapital till de svenska företagen? 61 Näringsminister (): Det är viktigt att se helheten när man talar om företagspolitik. Jag har därför tagit med mig två broschyrer som jag ska överlämna till . Den ena innehåller 172 åtgärder för förbättrat företagsklimat i och den andra 61 åtgärder för förbättrad konkurrens för företagen i . Syftet med innehållet i dessa två broschyrer, tillsammans med broschyren för landsbygdsutveckling, är att stärka företagsamheten runt om i . Det handlar om allt från skattesänkningar, regelförenklingar och förbättrad tillgång på riskkapital till infrastruktursatsningar och satsningar på forskning och innovation. Det är helheten som i slutändan kommer att avgöra. Med tanke på att vi har gått igenom en global finanskris är det kanske inte den bästa perioden att avläsa resultatet av den här politiken och räkna antalet nystartade företag. Trots det kan vi se att har klarat sig relativt bra. Har staten ordning och reda på de offentliga finanserna kan vi hålla nere räntan. Ränteutgifterna är en viktig del för svenska företag. Vi kan också göra reformer i form av att sänka skatter och avgifter, vilket vi har gjort med 50 miljarder . Mot detta står oppositionen med sin sedelpress. Man har ofinansierade välfärdssatsningar, ofinansierade infrastruktursatsningar och annat ofinansierat som kommer att riskera den offentliga ekonomin. Det mest allvarliga är inte att man är för eller emot någon enskild åtgärd, utan det är ansvarslösheten när det gäller den offentliga ekonomin. Det överraskar inte mig att Socialdemokraterna hamnar i ett sådant läge när de samarbetar med . Vi vet att inte är berett att följa budgetlagar och annat. Man ska dock komma ihåg att detta är ett stort hot mot svensk företagsamhet. Det finns inga gratisluncher. Vi vet mycket väl att man måste hålla ordning och reda på statsfinanserna. Vi är det lysande undantaget jämfört med övriga . Det är vi, och som klarar en del av regelverken. Låt mig ta upp kvinnors företagande. Att vi har öppnat upp den offentliga sektorn för företagande kommer att spela en avgörande roll för kvinnors möjlighet att starta och driva företag. Allt detta är ni emot. När jag tillträdde sade jag att målet var nyföretagare bland kvinnor till 2010. Vi har nått 37 ½ procent och är alltså snart uppe i . Det är en fantastisk utveckling. Det skulle vara intressant att veta vad tänker säga till alla kvinnor som har startat företag inom dessa sektorer. Ni ska ju ta bort allt detta. Vad är ert besked till kvinnorna? Ska de inte kunna starta och driva företag inom de verksamheter som de kan och behärskar för att ni ska stänga sektorn igen? Jag erkänner villigt att det återstår en del att göra. byggdes inte , vilket jag har sagt förut. Men dessa 172 plus 61 åtgärder är viktiga steg på vägen för att förbättra företagsklimatet. Jag tror att företagen steg för steg kommer att se förbättringar på olika områden. sänks egenavgifterna på . Jag tror att många småföretagare är glada över det. får man ett socialt trygghetssystem värt namnet. Det är också en reform som jag känner mig stolt över. 62 (): Jag får gratulera till att hon har lyckats producera tre broschyrer. En stor del av innehållet är sådant som var förberett av tidigare regeringar och utredningar, men på en del områden kan regeringen ta åt sig äran. Dock berör det allra mesta bara en mycket liten andel företag. Problemet är att det är för mycket riktat och för lite generellt i regeringens företagspolitik. Detta har vi debatterat förut. Låt mig ta upp min gamla käpphäst regelförenklingarna. säger att man har lyckats nå . På , , sade statssekreterare att prognosen var . Vem har gjort mätningen av regeringens regelförenklingar? Det var väl regeringen själva som gjorde prognosen, men var det inte inbyggt i strukturen att någon annan än regeringen skulle mäta det? Vem är det i så fall som har mätt det? Det finns några saker som alltid kan skylla på. Det ena är Socialdemokraterna generellt, det andra är de tolv åren vi satt i regeringsställning och det tredje är den globala finanskrisen. Det skulle förvåna mig mycket om lade skulden på något annat än dessa tre saker. Jag håller dock med om en sak, och det är att det är viktigt att hålla nere räntan. Man behöver dock inte förläsa sig på affärstidningar för att se att räntehöjningar är just det som befaras. , kanske bara , kommer räntorna att höjas. Vilka åtgärder tänker vidta för att motverka detta? säger att man genom att öppna upp den offentliga sektorn kan skapa många fler företag. På papperet stämmer det kanske, men problemet är att ökningen av det totala antalet företag är mycket liten trots att vi är på uppgång enligt regeringens egen bedömning. Hur lyckat har det varit om man ser på totalen för näringspolitiken? skryter med att ett antal nya företag inom den offentliga sektorn har startats. I nästa inlägg kommer hon säkert att dra upp de hushållsnära tjänsterna också. Min fråga är dock: Vilka företag är det som har försvunnit om detta har varit så fantastiskt framgångsrikt? Vi har ingen sedelpress. Vi har inte presenterat några ofinansierade förslag i vår budget. Det är svårt för att föra det i bevis. Det är sådant som kastar ur sig och tycker låter bra. Jag har respekt för . Jag tycker att ska ha respekt för oppositionen. 63 Näringsminister (): säger att många av åtgärderna i de här broschyrerna var förberedda tidigare. Det är väl inte riktigt sant. Vi har länge väntat på att det sociala trygghetssystemet skulle bli verklighet. kan vi äntligen genomföra det. Det innebär att vi får sänkta kostnader för småföretagen. Man får ta med sig ersättningar från tidigare anställning. Man jämställs med löntagarna när det gäller uttag. Man får ett högkostnadsskydd. får man sänkt egenavgift i samband med karensdagen. Jag tycker att det här är en väldigt bra reform. Det är bra att vi också kan sänka kostnaderna. Att öppna välfärdsområdet var väl inte riktigt vad ni beredde marken för när ni satt i regeringsställning. Jag vill påminna om att i den offentliga sektorn är kvinnor. Om de ska kunna starta och driva företag är det inom välfärdsområdet. Det har gett ungefär 30 000 nya jobb. Det är inte att förakta i en situation där vi behöver skapa fler jobb. Det har dessutom gett ökad frihet för kvinnor att välja mellan olika arbetsgivare. Det visar sig att det också ger en bättre löneutveckling inom hälso- och sjukvård. Jag tror att svenska folket vill ha större flexibilitet, högre kvalitet och möjlighet att välja. Kvinnor har samma rätt som män att starta och driva företag. Öppnandet av den offentliga sektorn är en viktig åtgärd för att öka företagandet inte minst bland kvinnor. Det är ju ni emot. Jag vill också ta upp konkurrensfrågan. Den är också viktig. Om småföretag ska kunna vara med i offentlig upphandling måste det finnas en vettig konkurrenssituation. Vi har 61 åtgärder för att förbättra konkurrensen. När vi riktar dem mot de riktigt små företagen slår det rätt. Regelförenklingen är när vi räknar in revisionsplikt och bokföringsförändringar. Det motsvarar i arbetsgivaravgiftssänkning. Det här är första gången en regering över huvud taget har minskat regelbördan. har kritiserat mig år ut och år in. Jag har ännu inte sett en enda lista på fler åtgärder som och vill genomföra för att minska regelbördan ytterligare, snarare tvärtom. Mycket av det som vi har föreslagit har och varit emot. Jag tror att det också är viktigt att se att den sänkning av arbetsgivaravgiften som vi har gjort, riktat mot olika grupper som har stått långt från arbetsmarknaden, har karaktären av att vi vill stimulera människor att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ungdomar är en sådan grupp. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande för hög. Det är svårt för mig att förstå hur ett borttagande av halveringen av arbetsgivaravgiften för unga skulle stödja företagen och leda till fler jobb för unga. Det är tvärtom. Man har 10 miljarder i ökade kostnader för småföretagen för att anställa unga . De pengarna ger man till människor som har relativt höga inkomster och inte arbetar. Det är fullständigt obegripligt. Jag tror att ungdomarna spelar en mycket viktig roll på svensk arbetsmarknad och för svenska småföretag. De tillför nya idéer och ny kunskap. Det är helt obegripligt att Socialdemokraterna går till val på att införa en ungdomsskatt. Vi kommer att aktivt kämpa mot det. Ungdomar är värda att få jobb. Småföretagarna är värda att få in ungdomar på sina arbetsplatser. 64 (): Vi kunde ha haft ett bättre socialt skyddsnät för företagare om inte hade sparkat utredaren och låtit göra om hela utredningen på grund av att hon trodde att det var fel utredare. Vad jag har förstått har man presenterat ungefär samma sak som den tidigare utredningen. hade fel och ville dessutom ha beröm av oppositionen för att hon sparkade fel utredare. Att konkurrensutsätta den offentliga sektorn har gett 30 000 nya jobb, säger . Det vore klädsamt om också talade om hur många jobb som har försvunnit i den offentliga sektorn. Det kanske inte har skapats så många nya jobb. Det här är ju skattefinansierad verksamhet. När jag var på nivå hade vi ofta debatt om detta. Då handlade det om att man med mindre arbetskraft kunde göra mycket mer. Det handlade debatten om då. Det är möjligt att det har ändrats. Jag vill ha svar på frågan om förmögenhetsskatten. Hur många miljarder i riskkapital har detta inneburit? Hur mycket har mosterspengarna inneburit för företagen? Hur mycket har investerats? Det skulle jag vilja ha svar på. Det är ju inte så att ungdomar aldrig har varit anställda. Ungdomar har funnits med i arbetslivet redan tidigare. Vi har uppfattningen att det är de ungdomar som har problem att ta sig in på arbetsmarknaden som ska ha chansen. Det är ju inte något som ungdomar generellt behöver. Det vore att säga att ungdomar inte kan få jobb. 65 Näringsminister (): Den här debatten visar tydligt vilka skillnader det är i vår syn på företagspolitiken. Vi jobbar med generella villkor. Vi jobbar med bättre konkurrensvillkor, med att öppna den offentliga sektorn, med regelförenklingar och med skattesänkningar för att stärka företagsamheten i . Det återstår en hel del att göra. Vi har inte hunnit allt , men vi är på god väg. Välfärdssektorn är ett bra exempel på att vi genomför välfärdsförändringar och får nya företag som ger bättre välfärd och ökad valfrihet samt ökad möjlighet, inte minst för landets kvinnor, att starta och driva företag. Sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga syftar naturligtvis till att göra ungdomarna mer attraktiva på arbetsmarknaden. De är de första som slås ut på grund av det regelverk vi har. Ingen kan förklara för mig hur man ska kunna göra det enklare att anställa unga genom att ta bort 10 miljarder i skattesänkningar.