prot · GY094 · 2010-10-12 00:00:00 — 1 § Val av ledamöter i utskotten 1 (M): Jag vill börja med att tacka kansliets personal, som på ett föredömligt sätt har sammanställt dessa listor så att valberedningen har kunnat ha ett snabbt och bra möte. Där har valberedningen enhälligt godkänt gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter i utskotten, , riksdagsstyrelsen och . I egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att till fru talmannen få överlämna de gemensamma listorna. Företogs val av 17 ledamöter i utskotten. De av för dessa val avlämnade gemensamma listorna godkändes av kammaren, varvid följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, befanns valda för innevarande valperiod till ledamöter i Per (M) (S) (M) i (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) Skånberg (KD) (SD) (V) finansutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) skatteutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) justitieutskottet (M) (S) (M) (S) i (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) Arhe Hamednaca (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) civilutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) Per Lodenius (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) utrikesutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (FP) (MP) (KD) (SD) (V) försvarsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) socialförsäkringsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) Finn (M) (S) (FP) Shadiye Heydari (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) socialutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (C) (MP) (KD) Per Ramhorn (SD) (V) kulturutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) Per (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) utbildningsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) i (C) (S) (FP) (MP) (KD) (SD) (V) trafikutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) i (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) miljö- och jordbruksutskottet (M) (S) (M) (S) (M) i (S) (M) (S) (FP) (S) Per Åsling (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) näringsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) arbetsmarknadsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) 2 § Val av suppleanter i utskotten Företogs val av 17 suppleanter i utskotten. Sedan de av avlämnade gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, valda för innevarande valperiod till suppleanter i (M) (S) (M) Per (S) (M) i (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) finansutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) Finn (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) skatteutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) justitieutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) Skånberg (KD) (SD) (V) civilutskottet (M) (S) (M) (S) i (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) Amineh Kakabaveh (V) utrikesutskottet (M) (S) (M) (S) de (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) försvarsutskottet (M) (S) Abdirizak Waberi (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) socialförsäkringsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) Per Ramhorn (SD) (V) socialutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) Shadiye Heydari (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) kulturutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) utbildningsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) i (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) trafikutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) miljö- och jordbruksutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) näringsutskottet Boriana (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) arbetsmarknadsutskottet (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) Arhe Hamednaca (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) 3 § Val av ledamöter och suppleanter i Företogs val av 17 ledamöter och 17 suppleanter i . Sedan de av avlämnade gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, valda till dess nytt val förrättats i början av nästa valperiod till ledamöter respektive suppleanter i . ledamöter (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (S) (M) (MP) (KD) (SD) (V) suppleanter (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (M) (MP) (KD) (SD) (V) 4 § Val av ledamöter och suppleanter i riksdagsstyrelsen Företogs val av 10 ledamöter och 10 personliga suppleanter i riksdagsstyrelsen. Sedan de av avlämnade gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, valda till dess nytt val förrättats i början av nästa valperiod till ledamöter respektive suppleanter i riksdagsstyrelsen. ledamöter (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (MP) (FP) suppleanter (S) (M) (S) (M) (S) (M) (S) (M) (MP) (FP) 5 § Val av ledamöter och suppleanter i Företogs val av 9 ledamöter och 9 suppleanter i . Sedan de av avlämnade gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, valda till dess nytt val förrättats i början av nästa valperiod till ledamöter respektive suppleanter i . ledamöter (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (V) (KD) suppleanter (M) (S) (M) (S) (FP) (S) (C) (MP) (KD) 6 § Kallelse till konstituerande sammanträden Tredje vice talmannen kallade samtliga utskott till konstituerande sammanträden denna dag i respektive utskotts sammanträdesrum. Tredje vice talmannen kallade till konstituerande sammanträde kl. 9.30 i Skandiasalen. 7 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 4, 5 och . 8 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (FP) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (FP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). Tredje vice talmannen meddelade att (SD) ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att (SD) skulle tjänstgöra som ersättare för . Tredje vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen. Kammaren biföll denna avsägelse. 11 § Anmälan om särskild företrädare för partigrupp Tredje vice talmannen meddelade att enligt 1 kap. 5 § fjärde stycket riksdagsordningen anmält att från denna dag och för återstoden av innevarande valperiod utgöra särskild företrädare för partigruppen. 12 § Anmälan om kompletteringsval till valberedning Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i valberedning. Tredje vice talmannen förklarade vald till ledamot i valberedning (KD) 13 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att arbetsplenum skulle utgå. 14 § Anmälan om uteblivet svar på skriftlig fråga Till hade inkommit följande skrivelse: Till Fråga 2009/10:1029 Styrningen av av (S) Frågan kommer inte att besvaras. Enligt uppdrag och rättschef 15 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:245 till skatteutskottet /11:57 och 911 till skatteutskottet Skrivelse 2010/11:8 till skatteutskottet 16 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM1 Användning av säkerhetsskannrar vid EU:s flygplatser KOM(2010)311 till justitieutskottet Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då debatt med anledning av budgetpropositionen skulle börja. 17 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2010/11:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 2 Finansminister (M): Det faller på mitt ansvar att överlämna budgetpropositionen Från kris mot full sysselsättning till riksdag. har begärt ett mandat från väljarna. Det är på det mandatet denna budget vilar. Vi har begärt ett mandat som vilar på ansvarstagande; ansvarstagande för offentliga finanser, ansvarstagande för att upprätthålla samhällsekonomisk stabilitet, ansvarstagande för ordning och reda i den svenska ekonomin. Vi har begärt ett mandat som vilar på arbete. Vårt mål är att staka ut vägen tillbaka till full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett arbete att gå till. Vi har ett mandat bakom oss som bygger på att vi ska värna sammanhållningen i . ska vara ett land där alla medborgare har goda förutsättningar att leva ett bra och tryggt liv. Vi har fått ett mandat från väljarna, trots att har gått igenom den svåraste ekonomiska krisen sedan depressionen. Vi har genomfört tuffa, viktiga, men besvärliga strukturreformer. Trots det har vi ändå fått ett starkt mandat att fortsätta att bedriva vår ekonomiska politik. Det är dock inte det mandat vi begärde och önskade. Vi var tydliga mot väljarna. En majoritetsregering har tydliga fördelar. Det innebär ett starkare mandat med majoritet när det gäller att ta helhetsansvar och när det gäller långsiktighet. Det är en fördel med en majoritetsregering när det gäller att genomföra besvärliga strukturreformer. har vi en budgetordning som gör att det finns en stabilitet i den ekonomiska politiken. fattar beslut kring budgeten som en helhet. Det ger en större säkerhet och stabilitet i den ekonomiska politiken. Vår politiska och parlamentariska strategi är klar. Vi vill regera på det mandat vi har fått för ansvar, arbete och sammanhållning. När det är möjligt och när vi kan ska vi söka stöd brett i , i första hand från , men också när så är möjligt från Socialdemokraterna. Om vi ska klara en period av god utveckling i och stå redo att möta en kommande ekonomisk kris måste vi gemensamt ta ansvar för en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är vår utgångspunkt. Det finns allvarliga risker i världsekonomin. Vi har där underskottet reviderats upp från till , där skulden uppgår till av bnp. Vi har där praktiskt taget hela banksystemet i de stresstester som har gjorts har visat sig vara sårbart, med en arbetslöshet som har ökat från . Vi har ett där man har ökat skuldsättningen av bnp och där underskottet ligger på . Det är klart att i en omgivning som denna finns det risker också för svensk ekonomi. Det är klart att de orosmoln vi har upplevt kommer att komma tillbaka. I denna process har stått starkare än de flesta andra länder. Vi har klarat oss igenom krisen i bättre skick. Låt oss också vara försiktiga. gick i konkurs . Vi vet att lågkonjunkturer och högkonjunkturer kommer efter varandra. Vi har haft kriser i vår världsekonomi ungefär . Då vet vi att den här återhämtningen kommer att leva på övertid efter 2013. Vi vet hur det kommer att se ut: Bankerna tappar greppet om sin egen girighet. Skuldsättningen hos hushållen stiger. Företagen belånar sig. Huspriser och aktier drar i väg. När detta har skett i tillräckligt många länder har vi nästa kris. Vår uppgift är att återställa offentliga finanser i gott skick . Offentliga finanser är den skyddsvall vi kan bygga runt . är en liten, öppen och sårbar ekonomi, men vi måste vara en del av världsekonomin. Det är så vi har byggt vårt välstånd. Om vi vill trygga våra medborgares vardag är de offentliga finanserna den kanske viktigaste skyddsvallen. Det är den som ger trygghet till hushåll och företag i . De vet att det inte kommer stora skattehöjningar eller drakoniska nedskärningar som i andra länder. Då vågar man se framtiden an med tillförsikt, och då stiger konsumtionen. Det är när vi har överskott vi kan motverka ett kraftigt fall i efterfrågan även i nästa lågkonjunktur. ska överskotten vara på plats. Det måste vara utgångspunkten. Det är en central utmaning för den ekonomiska politiken att återställa överskotten i de offentliga finanserna. En lika avgörande uppgift handlar om arbete. Svenska återhämtningar har präglats av jobblöshet. I kris efter kris har utanförskap och arbetslöshet vuxit och bitit sig fast. Efter IT-kraschen försvagades sysselsättningstillväxten 2001, 2002 och 2003. ser vi en mycket stark arbetsmarknad 2010. Vi har 100 000 fler sysselsatta än vad vi hade 2006. Vi har 100 000 fler sysselsatta än . Vi ser att sysselsättningen ökar med 100 000 . Indikatorer, exportsiffror, barometrar och inköpschefsindex tyder på att vi har en stark utveckling. Det här får inte brytas. Även om tillväxten är stark 2010 måste vi säkra att sysselsättningen fortsätter att öka 2011 och 2012. Då måste vi säkra att vi har en god efterfrågan i svensk ekonomi men att vi också har beredskap att vidta åtgärder för att säkra att det inte dyker upp flaskhalsar. Här har vi bilden av ekonomin, en svensk ekonomi där det sås frön av tillförsikt, en världsekonomi med mörka moln och stor oro. Vi räknar med ett budgetunderskott på ½ procent av bnp. Genomsnittet för , och ligger på 7 ½ procent. Underskottet är alltså 15 gånger större i de stora världsekonomierna. När jag tog över som finansminister hade vi en skuld på av bnp, och vi kom ned till . har skulden i ökat till av bnp. Kontrasten är tydlig: Tillförsikt, framtidstro i , orosmoln i övriga världen. Allra tydligast är kanske detta när vi tittar på arbetsmarknaden. Vi befarade en arbetslöshet på strax när det såg som värst ut. räknar vi med att komma ned till strax och att den därefter fortsätter att öka. Vi kan se att sysselsättningen är på väg tillbaka och att arbetslösheten pressas tillbaka. Det är naturligtvis inte tillräckligt, och det är inget vi kan vara nöjda med. Det är uppgiften för att fortsätta att driva en politik för full sysselsättning på område efter område. Men låt oss ändå konstatera att det har gått bättre än vi befarade. Det har gått bättre än i andra länder, och det beror på att politiken i har fungerat. Vårt ansvarstagande gjorde att vi kunde möta krisen. Att vi förstärkte arbetsmarknadens funktionssätt gör att sysselsättningen kommer tidigare och kraftigare än i andra länder och vad den har gjort i tidigare lågkonjunkturer. Det kanske allra viktigaste har naturligtvis med sammanhållningen och klyftorna att göra. Kriser brukar driva isär ett samhälle. Arbetslöshet tär på rättvisa. Nedskärningar som väntar i de flesta europeiska länder kommer att öka skillnaderna och ställa till bekymmer. Motsättningar och social oro har vi sett i praktiskt taget de flesta europeiska länder. Så har det inte varit i , och så har det inte varit i . Vi har kunnat sätta in motkrafter. Vi har värnat välfärden. Vi har gett 17 miljarder i extra stöd till kommunerna , och 3 miljarder tillkommer. De aktiva insatserna har ökat från 85 000 personer till 180 000. Vi har tillfört pengar till utbildning och andra åtgärder som ska bidra till att samhället håller ihop. , och är de EU-länder som tycks ta sig igenom den här krisen med minst skador på sammanhållningen, och det är det allra viktigaste. Det är välfärden, tryggheten och rättvisan som är målen för politiken. Budgetpropositionen innehåller naturligtvis inte mer än vi kan hålla. Vi lovar inte mer än vi kan leverera. Vi skapar inte osäkerhet. Vi tar ansvar för framtiden. Vi har lagt fram ett antal skarpa förslag. När det gäller jobben prioriterar vi utbildning. Det är viktigt med mer av yrkesutbildning men också av långsiktiga satsningar på mer undervisningstid, fler fortbildningsmöjligheter för lärare, mer av betyg och mer av ordning i klassrummen. Naturligtvis för vi arbetsmarknadspolitik mer av coacher, mer av praktikplatser så att människor hålls kvar på arbetsmarknaden och så att sökaktiviteten hålls uppe. När tillväxten och efterfrågan kommer ska människor också komma i arbete. Vi tillför också 3 miljarder till kommunsektorn för att hålla uppe aktiviteten i ett läge där skatteintäkterna annars hade sinat. Men det är inte bara fråga om jobben. Också välfärden är viktig. Det gäller att vi håller ihop i av ekonomisk kris. Därför sänker vi skatten för pensionärerna 7 ½ miljard från . Det blir i förstärkning för en pensionär med normal inkomst. Inom sjukvården blir det förstärkt vårdgaranti och ökad patientsäkerhet. Det är viktiga välfärdssatsningar som får plats i denna budget sammantaget 13 miljarder. Det finns på många punkter en betydande enighet i kammaren om att det är en väl avvägd politik. Detta är också den politik vi bedömer att vi kommer att få stöd för. Blickar vi framåt kan noteras att vi har reformambitioner. Det är mycket tydligt att den ekonomiska politiken måste förstärkas. Jobbskatteavdrag har vi sagt att vi vill göra, men inte förrän vi är tillbaka i överskott, inte förrän vi är säkra på att vi har ställt huset i ordning så att vi har resurser och reserver nog att möta en kommande lågkonjunktur. Jobbskatteavdrag är den viktigaste åtgärden för att få fler i arbete. Det ska löna sig bättre att arbeta. Vi vet att vi kan möta flaskhalsar bättre om det lönar sig bättre att arbeta. Rörligheten mellan yrken och regioner blir större. Arbetsmarknaden fungerar bättre om fler står till arbetsmarknadens förfogande. Lönebildningen fungerar bättre, och vi får en större sannolikhet att klara av tillväxt utan inflation. Det har skett stora förändringar i svensk ekonomi. Marginaleffekterna har i genomsnitt minskat med det . För en låginkomsttagare har genomsnittsskatten i när man, som gör, jämför mellan olika länder gått ned från . har en låginkomsttagarskatt som ligger på genomsnittet för . Det lönar sig bättre att arbeta än det gjorde historiskt. Det här är viktiga åtgärder som lägger bättre grund för en god sysselsättningsutveckling framåt. Det är naturligtvis så att en arbetslinje där det lönar sig bättre att arbeta också måste kompletteras med att det ska bli fler som vill anställa. Därför är det också vår reformambition att sänka tjänstemomsen. Vi har ett välfärdssamhälle i . Det vill vi ha. Men det gör också att vi har en stor skattekil. Det drabbar servicesektorn. Det leder till att man får färre jobb i servicesektorn än man annars skulle få. Då är det viktigt att vi ändrar det. Vi vill bevara vår välfärdsstat. Vi kommer också att ha relativt höga skatter . Då är det viktigt att vi gör insatser, särskilt för servicesektorn, och det har vi gjort. Sänkta arbetsgivaravgifter för unga har varit en viktig reform. RUT- och ROT-avdrag har varit viktiga för att det ska komma jobb på plats i svensk ekonomi. Med tjänstemomsen går vi vidare med ytterligare ett steg för att värna att jobben ska komma när återhämtningen förstärks i den svenska ekonomin. Det är också viktigt att vi fortsätter att utveckla anställbarheten. Vi har en ungdomsarbetslöshet som är alldeles för hög. Det beror på att vi har haft för höga trösklar in på arbetsmarknaden. LAS och kollektivavtal har gett minimilöner som har dämpat sysselsättningen bland unga människor. Yrkesutbildningar har brustit i kvalitet. Skatte- och bidragssystem har gjort att drivkraften att arbeta har varit för svag. Allt det här vill vi gradvis och successivt förskjuta. Vi ska lära oss av andra länder. I , och har man haft påtagligt lägre ungdomsarbetslöshet än i genom att man har satsat på bra yrkesutbildning som utgör en bra brygga in på arbetsmarknaden också för unga människor. Därför tror vi att vi ska utveckla lärlingsutbildningar. Vi ska införa ett särskilt lärlingskontrakt som gör att vi vidgar vägarna in på arbetsmarknaden också för unga människor. Det är en viktig reformambition för . Vi fick ett starkt mandat från väljarna i riksdagsvalet. Det handlar om ansvar, arbete och sammanhållning. Ansvar för svensk ekonomi säkra att vi kan ha tillväxt utan obalanser och ta ansvar för ordning och reda i offentliga finanser. Arbete är grundpelaren för vårt mandat. Man kan inte bygga ett tryggt välfärdssamhälle om man inte skapar breda vägar in på arbetsmarknaden och goda förutsättningar för full sysselsättning. Sammanhållning vi vill ha ett samhälle som präglas av små skillnader och som erbjuder god välfärd för alla medborgare. Det är en del av det mandat vi har begärt av väljarna. Vi har förutsättningar att få stöd för denna politik. Vi har en budgetlag som ger stadga åt den ekonomiska politiken. Det krävs en enighet om helheten vid riksdagsbeslut i . Sedan är det så att vi i vår parlamentariska strategi måste öppna för samarbete, i första hand med , i andra hand med Socialdemokraterna. Men det arbetet måste bygga på vårt grundläggande väljarmandat: ansvar, arbete och sammanhållning. Bara genom ansvar, arbete och sammanhållning kan vi bygga ett samhälle som präglas av just trygghet, välfärd och frihet. Människor har en möjlighet att forma sitt liv, men de har också en trygg grund att stå på. Det är så vi vill att ska se ut när vi reser oss ur krisen. ska stå starkt, men kan bara stå starkt om vi är beredda att ta ansvar för en sund ekonomisk utveckling också framgent. 3 (S): Låt mig börja med att gratulera till valframgång. Det är den som gör att du kan lägga fram budgetpropositionen på bord precis som . Men mycket är förändrat. har lämnat den djupaste delen av lågkonjunkturen bakom sig. Efter att bnp föll mer än i de flesta andra länder 2009 ökar bnp kraftigt . Det är välkommet att den rekylen gör att svensk ekonomi nu växer starkt. Den globala ekonomiska utvecklingen är ändå mycket osäker. Flera europeiska länder bär kostnaden för en ekonomisk kris med spruckna tillgångspriser, spruckna fastighetspriser och hög skuldsättning som gör att vi inte kan vara helt säkra på den europeiska utvecklingen. Återhämtningen i är fortfarande oklar. har kraftigt stärkt sin ställning i världsekonomin. Spänningarna ökar mellan de länder som har stora handelsöverskott, som , och länder med stora underskott i handeln med omvärlden, som . behöver, eftersom vi är ett litet omvärldsberoende land, en stark regering och en stark ekonomisk politik. lämnade finansministern sin budgetproposition som en del av en majoritetsregerings politik. styrs av en regering som saknar majoritet i . Det är en avgörande skillnad. har borgerligheten hävdat att det är oppositionen som ska säkerställa att minoritetsalliansen får igenom sin politik. Låt mig därför börja med att vara mycket tydlig. Det har alltid varit och kommer alltid att vara regeringsbildarens uppgift att få igenom regeringens politik. Regeringen regerar och oppositionen opponerar. Så är tanken med vårt parlamentariska system. Varken Alliansen eller De rödgröna lyckades få egen majoritet i . Det gör inte att det är som är vågmästare i . Det är inte som ska styra landet. Det är regeringen. Regeringens uppgift är att skapa majoritet i för sina förslag. Om det är någon som är vågmästare så är det statsministern. Vi är tillbaka till det normala i svensk politik en minoritetsregering. Jag inser att det är en stor förändring för finansministern som inte har behövt tänka i de banorna tidigare, men det är dags . Attityden från regeringen har fram till nu präglats av den unika situationen att man har varit en del av en majoritetsregering. En ansvarsfull minoritetsregering kommer att kräva passivt eller aktivt stöd från . Det sägs ibland också från regeringsföreträdare att nu ska oppositionen avstå från att lägga fram förslag för att regeringen ska kunna regera. Så fungerar det heller inte. Vi socialdemokrater kommer aldrig att tveka att lägga fram de förslag som vi menar behövs för att stärka konkurrenskraft och förmåga till omställning, rättvisan och välfärden. Budgeten har en särställning, utan tvekan, tack vare vår budgetlag, och den lagen har tjänat mycket väl. Men regeringen lägger fram hundratals förslag till utöver budgeten. Det är nödvändigt för att styra . Initiativ måste tas och kommer att behöva tas på bredden för att ska klara många svåra utmaningar som väntar.