prot · GX09101 · 2010-04-09 00:00:00 — Ytterst, fru talman, handlar dock det vi diskuterar här , situationen i , om att människor känner oro när kyrkogårdar skändas och när judiska församlingens lokaler i brinner. Detta måste hanteras på två sätt: dels med att vi får fler och bättre poliser, dels med att vi är mycket tydliga i våra värderingar, att ingen ska behöva känna oro eller rädsla för att man har en religiös, eller för den delen icke-religiös, tillhörighet i vårt land. 27 (m): För att så mycket som möjligt hålla oss till ämnet: Det finns människor inom den judiska församlingen i som känner sig otrygga och oroade över attityder, hatbrott och den typen av verksamhet, och det är naturligtvis oerhört allvarligt. Men det finns också som påpekar olika församlingar och olika religioner. Det är inte enbart den judiska församlingen i som av och till känner av problem. Det är skälet till att polisen har ett generellt ansvar att svara för tryggheten och måste arbeta på ett sådant sätt. Polisen i har en nära dialog med de judiska församlingarna. I praktiken innebär det att man lokalt har utsedda kontaktpersoner inom bland annat närpolisen som samverkar med företrädare för församlingarna och samordnar säkerheten på olika sätt. Också företrädare för de judiska församlingarnas säkerhetsorganisation är involverade i det arbetet. Kontaktpersonerna träffas regelbundet och stämmer av information, inte minst inför olika evenemang och annat vi har ju haft en del tråkiga exempel i . Vid befarade eller inträffade antisemitiska incidenter finns det överenskommelser mellan Skånepolisen och de judiska församlingarna om samverkan. Detta har också utökats . Det finns rutiner och en fortlöpande kontakt. Det tycker jag är viktigt. Det är också viktigt att detta arbete fungerar på ett bra sätt, och det ser jag att det gör. Det är dock så, som också har sagts här, att det tar stora resurser för de judiska församlingarna med det säkerhetstänkande man anser sig behöva. Det är naturligtvis alltid ett bekymmer. Det är inte bara församlingen i som har fått stöd. gav regeringen till Judiska centralrådet att fördela för just arbetet med säkerhetsfrågor. Det var inte via utan via . Men generellt är säkerheten en fråga för polisen, och vi arbetar på ett decentraliserat sätt. Sedan är det naturligtvis väldigt roligt att få epitet som något slags rekordhållare i att berätta om vallöften. Skälet till det kanske är att alliansregeringen sätter en ära i att genomföra utlovade löften, och då vill man naturligtvis berätta om det. Det har ju inte varit så vanligt under tidigare mandatperioder, så det är klart att det kan kännas lite nytt. Vi har dock inte bara ökat antalet poliser, utan vi har också gett väldigt tydliga riktlinjer om att polisen ska arbeta nära medborgarna. pekade på att det bara var en viss procent som arbetade i yttre tjänst. Jag är inte säker på siffran, men det har varit en period under tidigare styre där alltmer av polisarbetet har centraliserats. Man lade ned polisstationer. Vår ambition är att vända den utvecklingen. öppnas det poliskontor runt om i . får vi fler poliser som arbetar i yttre tjänst. En förutsättning för att kunna göra det är naturligtvis att vi har ökat volymen, men också att vi har den bestämda uppfattningen att polisarbete bäst bedrivs nära och i samverkan med de människor man ska serva. 28 (): Jag vänder mig först till : Varför skriver brev får du ringa honom och fråga. Eller du kanske springer på honom hemma i . Anledningen till att jag tog upp den här frågan är att jag tycker att den är så oerhört viktig. Jag har personligen egna erfarenheter av att höra alltifrån glåpord till regelrätta ja, jag vet inte riktigt vad man ska kalla det. Jag tror att även om man inte känt diskrimineringen kan man ändå förstå den rent intellektuellt, men om man känt diskrimineringen in på bara skinnet, så att den känns i magen, hjärtat och huvudet , då brinner man för dessa frågor. Det var därför jag tog upp det, inte för att skrev brev. Jag tycker att du har fel fokus i debatten, inte jag. När man känner diskrimineringen, när man sett vänner, bekanta och familj bli av med jobbet, bli utsatta för förföljelse och olika tillmälen på grund av tro, hårfärg, etnicitet, ja, kalla det vad du vill, då blir den här frågan mer än bara ord på ett papper. Till vill jag säga att mitt ifrågasättande av de 20 000 poliserna beror på att jag anser att vad polisen gör är en viktigare fråga än hur många de är. Vi kanske behöver 20 001 poliser. Då ska vi ha 20 001 poliser. Eller kanske behöver vi i stället 19 998 poliser. När jag får höra att en kompis som är polis får sitta häktesvakt tycker jag inte att det är ett bra polisarbete. Det kan någon annan göra. En annan polis får sitta i receptionen på polisstationen. Också det kan någon annan göra. När man hör från den ena polismyndigheten efter den andra att civila sägs upp och att dessa tjänster inte besätts av andra börjar man förstås fundera på vad de 20 000 poliserna betyder för medborgarna. Det jag är ute efter är att människan ska vara i centrum människan före systemet. När det gäller värderingar och ledarskap menar jag att värderingar kan vi påverka från talarstol, absolut, men ytterst sker det stora värderingsarbetet i form av klassiskt folkrörelsearbete. Jag har förstått att majoriteten i kulturutskottet för övrigt inte gillar ordet folkrörelsearbete. Jag tycker att det är något av det vackraste som kommit upp ur den svenska myllan. har dock fått sina anslag nedskurna. Folkbildningsarbete innebär att människor kan träffas, utbilda sig tillsammans, växa som människor och bygga broar i samhället. Även de har fått minskade anslag. Det är kanske områden för kulturutskottet att jobba med om man vill påverka samhället värderingsmässigt. Justitieminister nämnde kontaktpersoner hos polisen i . Det gör mig trygg, och jag har förstått att det ibland går ut så att säga säkerhetspengar från till olika församlingar. Om man ska vara helt ärlig är det tråkigt att det behövs, men det är bra att så sker. Ytterst är säkerheten ett statligt ansvar. Att vi skulle vara emot en decentralisering av polisen stämmer inte. Vi hade till exempel idén med kontaktpoliser på alla skolor i hela landet, något som Alliansen inte genomfört. Jag tror att även justitieministern kan se att vi har en syn på polisen som handlar om att de ska vara ute bland människorna, och just därför är vi oroliga över att antalet civilanställda minskar vid polismyndigheterna. Då kan polisen nämligen inte vara ute bland människorna. 29 (): Låt mig ge ett väldigt kort svar till beträffande civilanställda inom polisen i . Det finns många fler civilanställda inom polisen än 2006 när Socialdemokraterna hade regeringsmakten. Om det nu är så illa som säger kan man fråga sig hur illa det då inte var när Socialdemokraterna styrde landet. I övrigt vill jag säga att jag uppskattar stora engagemang i diskrimineringsfrågor, frågor om mänskliga rättigheter och så vidare. Det är när vi jobbar tillsammans över partigränserna och blockgränser som vi kan göra skillnad när det gäller dessa frågor. De får inte bli frågor där det politiska käbblet går före viljan att nå resultat. Jag är en trist, vit, heterosexuell, snart medelålders man jag vill inte gärna vara det, men är väl tyvärr snart där som inte blir diskriminerad, det kan jag ärligt säga. Jag kan kanske inte känna så som beskriver, men jag tror att vi alla behövs i arbetet för att hindra hatet, hindra hotet, hindra diskrimineringen och för att se till att alla som lever i , och också i övriga världen, kan leva på det sätt man själv vill, där den personliga friheten att utforma sitt liv måste vara det viktigaste och där mänskliga rättigheter står över alltsammans. 30 HANS (): Vi diskuterar den judiska församlingen och huruvida justitieministern ska föra en dialog med den eller inte. Det har diskuterats folkrörelser, folkbildning och polisarbete, alltsammans mycket intressant, fru talman, men det får vi diskutera vid ett annat tillfälle. Det är viktigt att ha ett bredare perspektiv på hur de judiska trosbekännarna uppfattar sig i . Där tror jag att den viktigaste frågan är alldeles oavsett om justitieministern för dialog med den judiska församlingen i , , eller någon annanstans att det finns ett judehat i . Det är ibland delvis kopplat till andra konflikter. Vad gäller situationen i har det från politiskt håll till och med uttryckts önskemål om att man från den judiska församlingens sida skulle ta avstånd från vad som sägs vara kränkningar av civilbefolkningen. I stället har man, sägs det, arrangerat en demonstration. Det är klart att det då blir fråga om en kollektivisering. Man ger en hel grupp personer en kollektiv egenskap. Det är inte unikt för judar. Det gäller även muslimer och kristna. Därför är det viktigt att ha den värderingspolitiska kompassen helt klar och tydlig för sig. Man måste se människorna, och man måste också se den typ av hat som finns, inklusive det judehat som finns. Att sedan föra dialog med olika trossamfund och religiösa inriktningar tycker jag i grunden att man ska göra, men att fastställa det från talarstol till att gälla enskilda ministrar tror jag inte är det bästa sättet, utan jag tror att en god uppmaning är nog så verkningsfull. 31 (m): Interpellationen handlar om ifall behöver ha en dialog med den judiska församlingen i eller inte. Jag har redovisat hur jag ser på det, nämligen att det viktiga är det konsekventa och kontinuerliga arbete som polismyndigheten i gör tillsammans med den judiska församlingen. Jag har försökt att beskriva hur det ser ut. I en tidigare diskussion har jag också pekat på att det satsas på att utbilda hatbrottsutredare och görs insatser för att förbättra arbetet i den delen eftersom det hänger ihop. Bakgrunden till detta är den oro, den otrygghet och de brott som bland annat, såsom i detta fall, judar känner eller har blivit utsatta för, något som vi naturligtvis är mycket bekymrade över. Oavsett vem man är, varifrån man kommer, vad man tror och var man bor ska man i känna trygghet, veta att samhället ställer upp och försöker se till att rättskipningen fungerar samt att man får det stöd och den hjälp man behöver. För det ändamålet behöver vi ha en stark polis som arbetar metodiskt och professionellt med de frågor det handlar om. Vi behöver även ha rätt ordning på hur det sker. Där tror jag, som sagt, att det lokala arbetet är viktigt. Det finns anledning att redovisa detta på det sätt som jag försökt göra av det enkla skälet att det också är en del av folkbildningen. Jag delar uppfattning att folkbildning är oerhört centralt, och jag sade inledningsvis i denna debatt att en orsak till konflikter mellan människor och olika grupper, även i , ofta är bristande kunskap eller osäkerhet om vad olika människor står för. Vägen till en bättre gemenskap är att man förstår varandra. Med förståelse och kunskap växer också respekten. Detta måste vi arbeta med, och då är det utanförskap som finns i många av våra större städer ett stort bekymmer för vissa grupper. Sedan har vi den specifika antisemitismen som dyker upp, och det finns också en del andra sådana aspekter som vi ska vara vaksamma på. Antisemitismen är gammal. Den tar sig speciella uttryck, finns över hela världen och utgör en mycket stor problematik. Tack vare ett energiskt arbete, bland annat via Levande historia, som också har varit uppe, har vi fått lite bättre kunskap än vi hade tidigare, tror jag. Låt mig som avslutning säga att det pågår en otroligt viktig om romernas situation. Under dödades såväl judar som romer, homosexuella och andra grupper. Den romska minoritetsgruppen med ungefär 13 miljoner personer är den största i och utsätts på ett konsekvent sätt för olika typer av hatbrott, förföljelser och fördomar. Jag är glad över att det finns ett växande intresse på den europeiska nivån för att ta itu med den här aspekten. Även den problematiken kan av och till dyka upp i , och därför anser jag att hatbrottsfrågorna är viktiga och att det är viktigt att polisen i , och hela har och utvecklar metodik och kompetens på detta område. Det är bra att Utvecklingscentrum på åklagarsidan har ett nationellt ansvar för att arbeta med dessa frågor. Tack för debatten! 32 (): Jag ska göra ett snabbt avslut. Det har kommit en hel del kritik från både och mot att jag har ställt de två interpellationerna. Ändå har de gladeligen varit med i debatten, vilket jag tycker är väldigt bra. Jag kan garantera justitieministern, och att så fort mängden hatbrott briserar i , oavsett om det handlar om attacker eller hot mot folk som bekänner sig till den judiska tron eller till andra trosinriktningar, tänker i alla fall jag vara med i debatten, för jag tycker att den är så viktig. Ett sätt att ignorera problemet är att säga att debatten inte behövs. Som sagt har vi i riksdag inte bara ansvar för de pengar som myndigheterna får för att göra sitt arbete. Vi har också ett värderingsansvar. Vi har ansvar för att föra upp diskussionen på dagordningen och statuera exempel för hur människors lika värde ska respekteras och hur vi ska kunna leva i sida vid sida med olika uppfattningar om andlighet och andra saker. Jag vill tacka justitieministern och meddebattörerna för en god debatt. Vi lär ses igen i samma ämne i kammaren tyvärr, måste jag säga. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2009/10:270 om Öresundsintegrationen 33 Statsrådet (): har frågat mig om vilka initiativ jag i min egenskap av regeringens minister för nordiskt samarbete har tagit och är beredd att ta i syfte att på olika sätt öka integrationen i . Jag instämmer helt med i att utvecklingskraften och integrationen i har varit dynamisk och framgångsrik. Detta visas inte minst av omfattningen av pendlingen över sundet. Avlägsnande av gränshinder är en viktig fråga för regeringen. har, enligt en förteckning från , 30 gränshinder i lösts, så många som . Förutom i det nordiska samarbetet har även många bilaterala svensk-danska gränshinder avlägsnats. När reglerna skiljer sig mellan länderna är information väsentlig för att regionens invånare ska kunna verka över nationsgränserna. Inom det nordiska samarbetet har på svenskt initiativ beslut fattats för att säkerställa basfinansiering för gränsregional information. Detta är av vikt för bland annat direkts rådgivning till pendlarna. efterlyser även en översyn av skattelagstiftningen och en omförhandling av skatteavtalet mellan och , med målet att man ska betala skatt där man bor och inte där man arbetar. Det nordiska skatteavtalet är vårt viktigaste skatteavtal och återkommande föremål för diskussioner om förändringar. I täta kontakter med kring detta avtal har det klart framkommit att man från dansk sida inte är intresserade av att diskutera några förändringar som innebär att arbetspendlarnas inkomster ska beskattas på det sätt som föreslår. vill bibehålla rätten att som arbetsland beskatta dessa inkomster, en ordning som har stöd i internationellt vedertagen praxis. Det särskilda skatteavtalet mellan och beaktar frågeställningen att personer som är bosatta i men arbetar i eller tvärtom betalar skatt i arbetslandet. Avtalet innehåller en ordning för utjämning av skatt mellan länderna där bosättningslandet kompenseras för skattebortfallet från arbetspendlarna. har detta avtal inneburit att nettokompenserats med nästan . Den svensk-danska rapporten två länder, en arbetsmarknad är ett uttryck för regeringarnas ambition att arbeta för en gemensam arbetsmarknad i regionen. Många hinder har avlägsnats. Ett exempel är att långtidssjukskrivna pendlare som blivit uppsagda i under sjukskrivningen numera kan få arbetslöshetsersättning i , när de åter står till arbetsmarknadens förfogande. Ett annat är att arbetslösa i nu kan ta deltidsarbete i . Vissa frågor är svårare att påverka, till exempel storleken på arbetslöshetsförsäkringen för pendlare, eftersom avgör vilket lands ersättningsnivå som ska gälla. Det är många olika faktorer som har betydelse för frågan om arbetspraktik i annat nordiskt land. har en EU-dimension, och konsekvenserna av praktik utomlands, till exempel i , behöver också beaktas ur ett EU-perspektiv. Hänsyn måste tas till försäkringsfrågan. Om det blir möjligt för svenska arbetssökande att göra praktik i annat land kan de komma att sakna försäkringsskydd. Även företag och landsting är aktörer i Öresundsintegrationen. Detta gäller inte minst på områden som nämner, som Öresundstaxa för mobiltelefoni, mobilt bredband och gemensamt pendlarkort för kollektivtrafiken i . Det kan i sammanhanget noteras att den så kallade eurotaxan sätter ett högsta tak i EU för samtal och sms över nationsgränserna i unionen och därmed över . ställning inom forskningen kommer ytterligare att stärkas genom byggandet av ESS, European Spallation Source, och i . blir därmed världsledande på materialforskning, och integrationen stärks genom att viss del av ESS verksamhet förläggs till den danska sidan av sundet. Svensk-danskt forskningssamarbete underlättas även av att den så kallade högskolemomsen är avskaffad. och är närstående EU-partner. Tillsammans arbetar vi på att stärka den inre marknaden, något som är viktigt för att främja utvecklingen i gränsregioner. Som ansvarig minister för nordiskt samarbete kommer jag att fortsätta verka för att stärka integrationen i . 34 (): är det invigdes. Bron hade till stor del till syfte att öka integrationen över . Det har fungerat alldeles utmärkt. Det har skett en fantastisk utveckling. och delar av , centrerat till bebos av 3,7 miljoner människor. Det finns en enorm potential i denna region. Det är också hög tillväxt. Det händer väldigt mycket. Utvecklingen går framåt. Nya arbetstillfällen skapas. Det är väldigt positivt för oss i att vi är med i denna region via . Bara såg Malmös arbetslöshet helt annorlunda ut än den gör . har starkt bidragit till denna positiva utveckling. Vi hjälps åt över sundet. Arbetslösa i har kunnat åka över sundet och få jobb. Sedan finns det å andra sidan Köpenhamnsbor som tycker att det är för dyrt att bo i som har flyttat till men även andra skånska kommuner. Men det finns fortfarande hinder på vägen. Målet är att det ska vara fullständigt naturligt att flytta över sundet, att jobba, att studera och att gifta sig med någon från den andra sidan. Framför allt ska möjligheterna vara i fokus och inte svårigheterna. En sak som är väldigt viktig är skatteavtalet där man betalar skatt där man arbetar och inte där man bor. Vi har till exempel många svenskar som bor i och som arbetspendlar . Men de betalar ändå skatt i . På ett sätt tappar vi skattebetalare från som har arbete. Sedan har vi danskar som jobbar kvar i och framför allt i men som flyttar till och övriga . De betalar också skatt i . Det har blivit en snedfördelning här. Det är många fler som arbetar i men som bor i . Det finns en kompensation, som ministern nämner. Men den täcker inte fullt ut bortfallet. Framför allt kommer det inte tillräckligt mycket till del. Det gäller inte minst i där vi får tillbaka bara en bråkdel av skattebortfallet. Det är viktigt man håller fast i den här frågan även om inte vill ändra någonting. Det har nog sina naturliga orsaker. De har tjänat väldigt bra på avtalet. Det kan förändras . har bostadspriserna börjat sjunka i . Kanske blir det så att fler stannar kvar i . Om det mer jämnas ut kanske de blir lite mer intresserade att se över detta. I väntan på detta, och vi ska självklart fortsätta att trycka på dem längs vägen, ska vi jobba för en bättre kompensation både till som land och till och de skånska kommuner som tappar skatteintäkter. Det är jättepositivt att växer , människor flyttar hit och det finns Malmöbor som arbetar på andra sidan. Men det är lite olyckligt att skattebortfallet medför att det också upplevs som något negativt. Det finns också andra frågor. Det handlar om att underlätta för medborgarna på olika sätt att resa fram och tillbaka och de hinder som finns att skapa en gemensam arbetsmarknad. Jag återkommer mer till det i nästa inlägg. 35 (): Statsrådet som också är nordisk samarbetsminister har på ett övergripande sätt i sitt svar beskrivit en del av det som pågår i vår region. tycker jag att vi i är dåliga på att marknadsföra vad som sker i och och vilken kraft det finns. När man är här uppe i känns det ibland som att det är helt obekant att det är en oerhörd fart och kraft i den allra sydligaste delen av vårt land. Men det finns gränshinder som gör att kraften inte blir lika stark som den skulle kunna vara och att inte så många människor kan jobba på andra sidan gränsen som skulle kunna göra det. Det är väldigt många som pendlar från till eftersom arbetsmarknaden ser mycket bättre ut i än i övrigt i . Det är något som med all sannolikhet också kommer att fortsätta eftersom demografin i och är sådan att vi har en betydligt yngre befolkning medan kommer att få ännu större demografiska problem med den åldrande befolkningen. Allt talar för att det kommer att fortsätta att vara svenskar som pendlar över till och jobbar där men som bor i . Det gäller åtminstone så länge som det är som med att det är väldigt mycket billigare att bo i än i . Då kommer vi till skatteavtalet. Var ska man betala skatt? Det är en väldigt viktig fråga. Jag har motionerat om det. får man kritik som riksdagsledamot att man motionerar om samma fråga år . Jag får väl erkänna att jag är en sådan som gjort det i den här frågan om att skatteavtalet behöver ändras. Men man behöver vara två för att kunna förändra det. It takes two to tango, som man säger, och är inte så intresserat. Det är inte heller så svårt att räkna ut varför, eftersom det är de som tjänar på det nuvarande avtalet. Man får gå tillbaka lite och titta. Det är en socialdemokrat som har interpellerat och tagit upp den här frågan. Det var den socialdemokratiske finansministern som skrev under det nuvarande skatteavtalet. Det kanske var så att han och den socialdemokratiska dåvarande regeringen inte förstod hur ofördelaktigt avtalet skulle vara för . Det var givetvis då när avtalet förhandlades och skrevs under som man hade den största möjligheten att få fram ett bättre avtal. När det väl är påskrivet är det betydligt svårare att förändra. Det är klart att vi ska fortsätta att ligga på danskarna och visa att vi inte är nöjda med det avtal som finns. Men det är lika naturligt att det finns ett motstånd från andra sidan. Gränshinder i stort är en fråga som jag har jobbat länge med. Jag sitter i och i presidium som en av tre svenskar och den enda skåningen. Detta är frågor som vi diskuterar vid varje möte. På den nordiska agendan är gränshindersfrågorna bland de allra högst prioriterade. Det var länge väldigt trögt. Jag tycker fortfarande att det går för trögt. Men det går betydligt bättre sedan Gränshindersforum tillsattes som leds av den före detta finske ministern . Detta gör att man nu mer systematiskt går igenom de gränshinder som finns. Det gäller inte bara mellan och utan även till exempel och mellan och eller för den delen också mellan och . Man har lyckats ta bort det ena efter det andra. Det borde kunna gå ännu fortare. Men det är trots allt ännu bättre nu än vad det varit tidigare. 36 HANS (): Det är en väldigt positiv interpellation vi har att debattera, och det är ett väldigt positivt interpellationssvar som vi har som kastar ljus över de olika frågeställningarna. Låt mig närma mig frågorna som företrädare för norra och östra i riksdag och också som ledamot av den svenska delegationen till . Precis som har sagts har det skett ett helt annat arbete de nordiska länderna emellan när det gäller att konkret göra någonting åt de olika gränshinder som finns. Ofta är det rätt pillemariskt, om uttrycket tillåts, med många detaljer. har det också en tendens att snarare vara bilateralt, det vill säga mellan två länder, än att det krävs hela nordiska lösningar för de fem staterna och de tre självstyrande områdena.