prot · GY0932 · 2010-12-10 00:00:00 — Det kan vara viktigt att påminna om att alla faktiskt inte har blivit lurade. Av de ca 4 500 bärplockarna har det uppdagats att det i av fallen ändå verkar ha gått bra. Av de 4 500 bärplockarna som har beviljats arbetstillstånd är det så många som 2 300 som har haft tillstånd att plocka bär som har återkommit. Hur rimmar det med domedagsprofetia från talarstolen? Om människor kommer tillbaka år och upplever att systemet fungerar måste vi ställa oss frågan om det är något positivt. Ja, rimligen. Vi ska inte glömma bort den stora gruppen bärplockare som vi inte har läst om i tidningarna och som det faktiskt har gått bra för. Säsongen 2010 är den första någonsin som bärplockarna har omfattats av kollektivavtal. Det har inte funnits tidigare. Det vore en rimlig fråga att rikta till , som har ingått i tidigare regeringar, varför ni inte tog initiativ till att se till att kollektivavtal kom på plats för den här gruppen? Varför var det den borgerliga regeringen som gjorde detta, inte en socialdemokratisk? Det kan vara viktigt att peka på. Det finns också fall där det är helt uppenbart att det handlar om rent kriminell verksamhet. Det har alltså ingenting att göra med arbetskraftsinvandring eller migrationsregler. Ett företag som går i konkurs efter det att ägaren har försvunnit med företagets pengar har väldigt lite att göra med arbetskraftsinvandringsreglerna, och det har inte någonting att göra med mitt ansvarsområde som migrationsminister utan faller möjligen närmast under justitieministerns ansvarsområde. Bärplockarna som då var anställda i kunde dessutom söka statlig lönegaranti, vilket har inneburit att vi också har tagit ett ansvar för den här gruppen. Vi följer nu från regeringens sida upp reformen. Vi tycker att det är viktigt att konstatera de saker som fungerar. Det grundläggande regelverket finns på plats. Bärplockare omfattas av samma regler som andra arbetstagare från tredjeland. Men bärplockarproblematiken är inte, som sagt var, en konsekvens av de nya reglerna för arbetskraftsinvandring. Säsongsarbete som särskild grund för tillstånd förekom redan innan de nya reglerna för arbetskraftsinvandring infördes, och redan då fanns en hel del problem av skiftande karaktär. Men det finns saker som vi bör jobba med: informationen till de människor som kommer till och frågan om den når rätt personer i rätt tid. Här kan nog göras mer, plus att bärbranschen också kan göra mer. Livsmedelsföretagen kan ställa krav på bärgrossisterna, bärgrossisterna kan ställa krav på bäruppköparna och bäruppköparna kan ställa krav på de kontaktbyråer som rekryterar människor. Summa summarum tycker jag att det är många parter som bör ta sitt ansvar i detta sammanhanget, och vi kommer även framgent att se till att så blir fallet. 11 (S): Jag läste också statistiken över hur det har fungerat. Frågan är väl egentligen hur det varit för de som man påstår att det har fungerat väl för: Vad är det för löner som har betalats ut? Vilka villkor är det? Hur säker är man på att det är löner enligt kollektivavtal? Det är synnerligen diskutabelt hur det verkligen har varit. Jag tycker att statsrådet tar väldigt lätt på det. Han konstaterar att av en viss typ av arbetsmarknad absolut inte alls har fungerat utan att det är närmast rena rama vilda västernverksamhet, men han gör ändå ett slags axelryckning åt det som om det inte är några större problem i det svenska samhället. Man kan inte heller bortse från att det när regelverket infördes riktades ganska stora varningsflaggor från flera håll, inte minst från löntagarnas organisationer. TCO tillhörde dem som bejakade arbetskraftsinvandring. Det gör också jag, för den behövs av många skäl. Ett av de starkaste argumenten var att vi behövde det här för att få in tekniskt kunnig personal och spetskompetens som varit svår att finna i för ledande företag, kanske när de behövde det, och då skulle det finnas ett smidigt system. Jag välkomnar att man kan göra på det sättet. Men när vi ser hur avarterna breder ut sig, på ett sätt som jag förmodar inte var tänkt från regeringens sida, är det viktigt att man kraftfullt tar tag i detta och ser till att de avarter som finns kommer bort. Om vi tittar på alla möjliga lagar sker det väl alltid saker som inte fungerar som de borde göra, men det är då det är så oerhört viktigt att samhället snabbt sätter gränser och säger att detta accepterar vi inte, detta tillåter vi inte. Det är klart att man kan ha en önskedröm om att alla ska ställa krav i alla led. Ytterst ska konsumenten vägra att köpa en burk blåbärssylt därför att bären är plockade av en thailändare som inte har fått betalt, som i sin tur ska ställa krav på bärproducenten och den som har gjort sylten, som i sin tur ska ställa krav på den som han har köpt bären av. Det är lite av en önskedröm. Då måste man också vara kraftfull och starta den processen och säga vad det leder till om det inte fungerar på rätt sätt. Det verkar som att det är lättare att kräva restriktioner när det gäller barnarbete med produkter i andra länder än vad det är att komma åt de oegentligheter som förekommer i det egna landet det är lättare att blunda för det. Man kan fråga sig varför det är på det sättet. Det TCO pekade på och som jag tycker att det ligger en del i var om det inte är rimligt att pröva om en arbetsgivare som tar in arbetskraft har stora skatteskulder till exempel. Med dagens system är det väldigt lätt att fånga upp det. Det har visat sig att det i många av dessa fall har varit vad man kan kalla kriminell verksamhet. Jag kan hålla med statsrådet om att det har varit så i vissa fall. Det har också varit rena rufflare med stora skatteskulder som tagit in arbetskraft. Det är inte bara på bärsidan, utan det har också uppdagats i andra branscher, inte minst inom tjänstesektorn där det här också utnyttjas. Vore det inte en ganska enkel åtgärd att vidta? Är det rimligt att tro att den som tar in arbetskraft från annat håll och har stora skatteskulder i kommer att göra rätt för sig? Borde vi inte ha ett bättre system för att kontrollera om lön verkligen har betalats ut? Man ska ju lämna in inkomstuppgifter till om vilken lön man har betalat ut. Vore det inte rimligt att ha ett system där det framgår vilken lön som har utbetalats och om den är i relation till vad kollektivavtalen och systemen pekar på? Jag tycker att det kunde vara rimligt. Den nuvarande regeringen har försvårat inte minst för fackliga organisationer att kontrollera vilka löner som gäller. Jag tycker att det här kunde vara ett sätt att lösa det. 12 Statsrådet (M): Det är nog dags för att läsa på lite om hur de nya reglerna fungerar innan han tar till brösttoner och säger att man har försvårat och så vidare. Jag ska gå igenom precis hur processen fungerar för de utländska bärplockarna och därmed visa att har helt fel i sin beskrivning av hur de här verksamheterna egentligen fungerar. Först och främst är det viktigt att peka på, som jag sade tidigare, att måste ha riktiga uppgifter att grunda sina arbetstillståndsprövningar på. Där har naturligtvis den som söker arbetstillstånd ett ansvar för att de lämnade uppgifterna är korrekta. Men det här är första året som har prövat de utländska bärplockarnas anställningsvillkor mot nivåerna i de aktuella kollektivavtalen på det sätt som utlänningslagen föreskriver. Facket har yttrat sig i varje enskilt ärende. avslutar nu sin uppföljning av årets bärsäsong, och vad den uppföljningen kommer att ge vid handen är naturligtvis lite tidigt att peka på här. Men jag konstaterar att arbetstillståndsreglerna är utformade på ett sätt som innebär att tillstånd kan beviljas endast om arbetstagaren erbjuds villkor som inte är sämre än vad arbetstagare här i har inom aktuell bransch och att enligt lagen ska försöka upptäcka skenanställningar. frågade också om villkoren, kollektivavtalen och hur systemet har fungerat. Ja, i och med att LO efter förra årets protester beslutade att skulle ha organisations- och avtalsrätten har och jag jämfört de utländska bärplockarnas löner med minimilönerna i ramavtalet för jordbruks- och bemanningsavtalet, det vill säga respektive . Det är alltså det som finns i de här avtalen. Jag tycker att det är viktigt att framhålla detta i diskussionen. Jag tror inte att man på något vis ska underskatta behovet av att ha säsongsarbetare eller säsongsbetonad arbetskraftsinvandring till till de norra delarna. Jag har mött många kommunpolitiker som har uttryckt hur viktigt det här är eftersom det får följdeffekter på andra verksamheter i kommunerna. Man hyr ut lokaler, hyr ut fordon och levererar mat. Det är en stor verksamhet, , och just därför är det viktigt att det fungerar bra. Det arbete som vi bedriver från regeringens sida handlar om att kontinuerligt följa upp och se till att reglerna fungerar. Liksom tidigare är fackförbunden involverade i processen och i de enskilda ärendena genom att de yttrar sig i ärendena och dessutom har bestämt vilka avtal som ska gälla. Alla försök att från talarstolen här låta påskina att det har blivit svårare för fackförbunden att ge sig in och kontrollera bärplockarnas villkor faller på sin egen orimlighet. Under vår regering, , förra mandatperioden var det alltså första gången bärplockarna, som har funnits i 90-talets början, hade ett kollektivavtal. Det låter på som att detta skulle vara ett nedköp, att det skulle vara någonting negativt. Där tror jag att man från Socialdemokraternas sida får gå tillbaka och tänka om och ta reda på lite mer om hur regelverket faktiskt fungerar. 13 (S): Statsrådet är inte lite nonchalant i sin antydan om hur det här hanteras. Det låter på som att de fackliga organisationerna är jättenöjda med den här verksamheten eftersom de nu har möjlighet att kontrollera och kan följa upp. Det var inte så länge sedan statsrådet hade överläggningar med arbetsmarknadens parter där de uttryckte sitt missnöje över hur det fungerar och vilka möjligheter de har. Det resulterade inte i någon gemensam omfamning att man var överens om det här, utan det har till och med diskuterats att de inte alls var nöjda med mötet utan tycker att det måste följas upp på ett bättre sätt. Det har vi ju hört berättas . slår bara ifrån sig problematiken och lägger nu ansvaret på helt andra händer och gör sig själv helt skuldfri i den situation som har varit. Kom dessutom sedan inte och säg att jag skulle vara emot att det finns säsongsarbetande bärplockare i , för det har vi väl bejakat ! Men har vi sett att problematiken har ökat. Den har funnits tidigare också och fanns även . Men problematiken har exploderat , hur man har använt och utnyttjat arbetskraft. Det tror jag att inte ens kan blunda för. Det är väl bra att det ska vara kollektivavtal som gäller. Ingen är gladare för det än vad jag är. Det är väl också bra i de fall det fungerar. Men uppenbart har det för fungerat på ett sätt som vi absolut inte vill att det ska fungera på. Där måste man fundera över: Hur får man bort de bitarna, så att vi kan säga att vi har ett system som fungerar? Det har spridit sig massor med bilder av hur det har fungerat. I mina hemtrakter i Bergslagen har det varit stora tidningsreportage om hur det har hanterats, och längre upp i har enstaka kommuner fått se till att människorna kommer tillbaka. Det är väl bra att vi har ett regelverk som vi kan vara stolta över. Men se också till att det fungerar, så att vi slipper ha dessa rubriker , när det är bärplockningssäsong igen. 14 Statsrådet (M): Jag gjorde en liten utflykt när jag var inte bara migrationsminister utan också arbetsmarknadsminister. Vid det tillfället hade jag faktiskt direktkontakt med ordförande kring just dessa frågor. Vi är säkert inte överens om allt, men på just den här punkten var vi väldigt överens, nämligen att det var utmärkt att man hade fått kollektivavtal. Från sida välkomnade man den hållning som regeringen hade haft på just den här punkten. Jag nämner bärplockarna därför att själv lade tonvikten i debatten på den gruppen och att det är huvudsakligen dem vi har diskuterat i den här diskussionen. Om det skulle ha stämt som säger, att den förra socialdemokratiska regeringen skulle ha bejakat inflödet av bärplockare, varför tog ni då inte initiativ till att skapa kollektivavtal och skapa en ordning som innebar att dessa människor fick kollektivavtal? Kollektivavtal har alltså tillkommit under den borgerliga regeringen. Resultatet visar sig också i statistiken, . kom det 7 000 bärplockare till . var det endast 4 500. Vad tror att det beror på? Jo, det beror naturligtvis på att en hel del av de oseriösa arbetsgivarna har sållats bort. När det blev en annan ordning, där man hade ett kollektivavtal att stödja sig på som arbetstagare valde en del av de oseriösa att lämna branschen eller låta bli att ta hit arbetskraft. Att vi fortfarande har problem är helt riktigt. Men proportionen som är nöjda och som kan ha blivit utsatta för någon form av problem rimmar väldigt illa med beskrivning av som ett laglöst land, rovdrift och så vidare. Jag tycker att det är en helt felaktig beskrivning. Vi ska försöka bemöta de problem som finns. Men vi ska också prata om de människor som år kommer tillbaka, som är nöjda med regelverket och som gör en fantastisk insats inte bara för de norra delarna av utan också för den svenska ekonomin i dess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:102 om tillgång till digitalbio i hela landet 15 Kultur- och idrottsminister (M): har ställt en rad frågor med anledning av att regeringen har aviserat en satsning på digitalisering av biografer på sammanlagt med början 2012. menar att det är positivt att satsningen sker men anser att den är för liten och kommer . undrar om jag har låtit utvärdera konsekvenserna för den geografiska spridningen samt bredden på utbudet givet satsningens storlek. Han undrar vidare om jag är beredd att tidigarelägga och utöka satsningen samt om jag anser att det är förenligt med en demokratisk kultursyn att film förbehålls endast medborgarna i storstadsregionerna och om jag avser att vidta någon åtgärd. Digitaliseringen av biograferna innebär en rad fördelar: fler människor får tillgång till aktuella filmer på biografrepertoaren, det blir möjligt med ett mer varierat filmutbud och på den lokala biografen kan man få del även av annan kultur, såsom scenkonst och musik från världens metropoler. Regeringens uppfattning har varit och är alltjämt att digitaliseringen blir mest kostnadseffektiv och långsiktig om den drivs av marknaden. finns det mindre biografer som inte kommer att klara omställningskostnaderna helt av egen kraft. Det är först som de kommersiella biograferna har börjat digitaliseras i någon större omfattning, och det är mot den bakgrunden som regeringens satsning nu har aviserats. Av landets totalt 827 registrerade biografsalonger är omkring 120 salonger digitaliserade i enlighet med internationell standard, enligt uppgift från . Den satsning som regeringen har aviserat kommer att komma ett stort antal mindre biografer över hela landet till godo. Men det är viktigt att understryka att det statliga stödet endast täcker en del av kostnaden för den digitala utrustning som införskaffas. Det blir nödvändigt med finansiering även från andra berörda intressenter, såsom kommuner och de som driver biograferna själva. I en del fall kommer sannolikt mindre biografer att digitaliseras även utan statlig delfinansiering. Det har redan skett på flera håll i landet. När det gäller tidpunkten för och omfattningen av digitalbiosatsningen har jag inget annat besked än det som regeringen redan har gett. Närmare riktlinjer för stödet kommer att utarbetas efter samråd med . Vår bedömning är att stödet till digital bio dessutom kan behöva förhandsanmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen innan satsningen sker. Vid sidan av den kommande särskilda satsningen på digital bio har dock viss möjlighet att ge stöd till digitalisering av biografer inom ramen för filmavtalets nuvarande stöd till teknisk upprustning, vilket man också gör. Det finns inom filmavtalet även andra stöd som underlättar den analoga distributionen och visningen av film på biografer fram till en digitalisering, bland annat stöd till så kallad parallelldistribution av filmkopior till biografer på mindre orter. Film ses i en rad olika visningsfönster vid sidan av biografen. Denna utveckling har i sig lett till ett ökat utbud och ökad tillgänglighet för filmintresserade i hela landet. Men genom de insatser som görs, inte bara av staten utan också av andra intressenter, såsom kommuner, ideella organisationer, företag och enskilda, kommer biografen även att kunna spela en viktig roll för publiken på mindre orter. 16 (V): Jag skulle vilja börja med en mycket personlig kärleksförklaring till filmen som en del av mitt engagemang för att biograferna ska blomstra och leva över hela landet. Jag ser det naturligtvis också som en kulturpolitiskt viktig regional satsning. Jag kommer från ett litet samhälle i norra . Jag är så gammal att jag till och med fanns före tv:n, och då betydde filmen extra mycket. Den öppnade helt andra världar för mig och många som bodde i det inre av norra . Det finns en fantastiskt fin film som heter , en italiensk film som skildrar en biografs uppgång, hur en ung pojkes drömmar närdes av hela atmosfären kring biosalongen och hur sedan utvecklingen gick sin gång och biografsalongen och därmed filmen fick stryka på foten. Tekniken går framåt och förändras från flimrande svartvita remsor till tredimensionell film, som man kan se också i min barndoms biograf, numera biografen i , som faktiskt tillhör de få som har hunnit digitaliseras och därmed kan göra de nya filmer som kommer tillgängliga snabbt, också när de är i ropet i . Jag vill tacka kulturministern för svaret. Jag tror att det är mycket som vi är överens om, dock inte allt. Vi menar att det är väldigt bråttom med den här reformen för att det statliga stödet till ska kunna användas till att delfinansiera utbyggnaden och tillgängligheten till värdefull kvalitetsfilm över hela landet. Om man ser det isolerat kan det tyckas vara väldigt mycket pengar. måste man helt enkelt se det som en kulturell infrastrukturinvestering, för att ta till ett charmigt ord. Det är också, som jag sade förut, en rättvisesak, en demokratisk rättighet att vi med teknikens hjälp ska göra filmkonsten tillgänglig för alla runt om i . 17 (V): Nyckelmeningen i kulturministerns svar är: Regeringens uppfattning har varit och är alltjämt att digitaliseringen blir mest kostnadseffektiv och långsiktig om den drivs av marknaden. Lite pliktskyldigt tillägger kulturministern: finns det mindre biografer som inte kommer att klara omställningskostnaderna helt av egen kraft. Dessa meningar beskriver alliansregeringens passiva hållning i kulturpolitiken. Om kulturministern vill lägga någon form av trovärdighet i att ta ett ansvar för hela landets möjlighet att vara med i den digitala revolutionen borde anslaget flyttas . , alltså , gjorde kulturutskottet ett så kallat tillkännagivande att regeringen inom ramen för en sammanhållen filmpolitik och i syfte att tillgängliggöra filmen för fler människor ska föreslå åtgärder för att stödja och underlätta utbyggnaden av e-bio i landet. Till svar på det som jag läste kan jag redan höra att kulturministern kommer att skylla på den socialdemokratiska regeringen som samarbetade med och säga att de inte har gjort något. Men låt mig redan nu säga att den dåvarande socialdemokratiska regeringen påbörjade det som kulturministern i sitt svar säger om att redan nu har vissa möjligheter att ge stöd till digitalisering av biografer inom ramen för filmavtalets nuvarande stöd till teknisk utrustning. Det som är viktigt att komma ihåg i detta sammanhang är att det som påbörjades för fem nedprioriterades av kulturministern när hon kom till makten. Det påbörjade reformarbetet fick stanna upp. Kulturministern bestämde sig för att avvakta SF-bios digitalisering. När den var färdig skulle turen komma till medborgarna ute i landsorten. Det är som om man hör en känd, genuin stockholmsmoderats stämma, stockholmarna är smartare än lantisarna och därför ska stockholmarna alltid ha förtur i alliansregeringens . Jag läser i kulturutskottets betänkande 2004/05:Kru4 att utskottet hade en offentlig utfrågning om filmens framtid . En av programpunkterna hade rubriken den tekniska utvecklingen för distributionen? Folkets Hus och Parker beskriver betydelsen av digitaliseringen på tio mindre orter. De nämner att den nya tekniken gör det möjligt även för mindre orter att visa aktuella filmer. Jag kan personligen intyga att så är fallet. Jag har haft förmånen att i kunna ta del av filmer som de har haft premiär i . Vidare påpekar man att intäkter och besök har ökat , att distributionen förbilligats och förenklats, att den digitala bildkvaliteten är högre än den analoga och att de digitala biograferna, då benämnda e-bio, kan användas som mötesplatser även för annat alternativ. Jag kan här igen intyga att jag har haft förmånen att få se och ta del av en operaföreställning, La Bohème, från Metropolitan. Folkets Hus och Parker påtalar också att den tekniska investeringen i biograferna är dyr och att det behövs stöd för detta. Det här är alltså , och vi kommer inte till skott . Det är beklagligt. 18 Kultur- och idrottsminister (M): Jag delar kärleksförklaring till biografen. Jag tror också att jag är årsbarn med tv. Men det var och är naturligtvis fortfarande en helt annan upplevelse att se film på en stor duk och tillsammans med andra än att sitta hemma, hur brett och stort utbudet än kan vara, och titta på en tv-skärm eller möjligen på en datorskärm. Utvecklingen går framåt, säger , och det tog även upp. Visst är det så. Det går väldigt fort, och det kan vi naturligtvis glädjas åt. Det som blir möjligt, att se digital bio och till och med tredimensionell bio, och inte bara bio utan operaföreställningar, vare sig det är från Metropolitan eller något annat håll, är naturligtvis till stor glädje för oss alla. Vi är inte överens om allt, säger . Jag tycker att vi är överens om åtminstone det du sade i ditt inlägg, att det här är viktigt och att det är en betydelsefull satsning. Jag gläds åt att också nu har en digital biograf där och många andra som bor i kan se bio, opera och kanske också dans och andra kulturevenemang. Det här är viktigt. Det är också därför som vi gör detta . Jag har varit med och jag har haft ett flertal diskussioner, inte minst med . Det spelar ingen roll vad man säger eller vad man gör, det är alltid passivt, det är alltid för sent och det är alltid för litet. Jag har hört det här under alla år. Vad satsningen än gäller är den passiv, det är för lite och det är . Jag är inte överraskad av detta. Det finns ändå skäl till att vi har valt att avvakta så här pass länge, kan man kalla det om man vill, men vi tycker att vi ändå ligger i framkant. Det har nämligen varit väldigt oklart vilken standard som ska gälla. Det är först man kan tycka vad man vill om detta när de stora aktörerna bestämmer sig som det också blir möjligt att digitalisera i större skala och göra det till ett rimligt pris. En del har varit ute tidigt och det har därmed blivit mer kostsamt än det nu kommer att bli. skriver i sin interpellation att det handlar om 1 miljon per biograf. Det gör det inte. Det priset har sjunkit. Det kanske kommer att sjunka ytterligare i takt med att fler och fler digitaliserar. Folkets Hus och Parker anger 600 000 exklusive moms. Det är kanske en rimlig siffra att hålla sig till. Den digitalisering som har skett i storstäderna, som både och har varit inne på, har ju skett framför allt på de kommersiellt drivna biograferna. Det är inte heller de som är aktuella för det här stödet. Som jag framhöll själv i mitt svar och som och även mycket väl vet är det här ett statsstöd och det behöver också stämmas av med så att det inte blir så att man hamnar i en situation där stödet ska betalas tillbaka.