prot · GX09143 · 2010-06-23 00:00:00 — Jag ber att få tacka ledamöter och ersättare i skatteutskottet för den gångna mandatperioden och för det samarbete som vi kunnat ha i skatteutskottet som haft ett osedvanligt högt arbetstempo genom att vi har fått ta ställning till utomordentligt många viktiga skattereformer. Självklart tackar jag också skatteutskottets kansli för allt stöd som kansliet gett skatteutskottet i det arbetet. Jag ska inledningsvis yrka bifall till förslagen i finansutskottets betänkande nr 20 och skatteutskottets betänkande nr 37. Vi debatterar ju i detta sammanhang båda dessa. Jag ska inleda med ett klassiskt citat från det antika : Ho kronos didaskalos antropou estin. Det betyder: Tiden är människans lärare. Jag säger det med utgångspunkt i ett citat som fanns i betänkande 1993, där man beskrev situationen för på följande sätt: I den mån det går att lära sig av gjorda misstag är situationen ljus för . Det är i någon mening precis detta har gjort. Vi har lärt oss av de misstag som skedde , och pågick ett reformarbete som har gjort och den svenska ekonomin starkare. Under den gångna finanskrisen har effekterna av detta arbete blivit alldeles påtagliga. Det är dessutom så att vi har haft en alliansregering som inte på något sätt har försökt göra om de misstag gjorde tidigare, trots att lockropen från oppositionen har varit ihärdiga. I stället har den hållit fast vid en mycket tydlig linje under hela den gångna finanskrisen, och det gör att står utomordentligt starkt i en situation där det knakar betänkligt i övriga . Man brukar säga att har flera hundra miljoner invånare. De flesta av dessa invånare kommer att påverkas av svallvågorna av den ekonomiska krisen. Vi ser vad som görs i , , , och jag kan i stort sett räkna upp land efter land. Det är ungefär tio miljoner invånare i som inte berörs av finanskrisens verkningar, och drygt nio miljoner av dem bor i . Det är något vi har anledning att vara stolta över när vi nu summerar den gångna mandatperioden. utmärker sig på ett positivt sätt när man betraktar vad som har hänt och händer i . Det är tveklöst på det viset att man med utgångspunkt i min inledning kan säga att har lärt sig av tidigare erfarenheter. Tiden har talat för oss. Vi tog till vara möjligheterna att åstadkomma en bättre situation framåt i tiden. Vi har från skatteutskottets sida haft att såväl bedöma regeringens förslag inför den kommande mandatperioden som att se på hur alternativet från oppositionen ser ut. Det är en i många avseenden trist läsning att ta del av oppositionens förslag. Här har talats om att oppositionen bara lägger fram ett förslag om en så kallad nedskalning av jobbskatteavdraget. Trots den kritik man under hela mandatperioden har riktat mot jobbskatteavdraget påstås det nu att man i stora drag, med vissa avvikelser, skulle acceptera att jobbskatteavdraget ska finnas kvar. Så är det dock inte, herr talman, vilket vi ser om vi läser motionen. I tabellverket gör man mindre ändringar av jobbskatteavdraget och försöker dölja att det i själva verket är fråga om att nedskalningen skulle fortsätta under nästa mandatperiod om man får majoritet. I reservationen från finansutskottet står det också att fortsatta steg för att nå en mer likformig beskattning ska tas under nästa mandatperiod. Det innebär att steg ska tas för att skillnaderna i beskattning mellan löntagare och andra grupper ska minskas. Innebörden av detta är att jobbskatteavdraget successivt ska skalas ned. Detta innebär stora skattehöjningar för vanliga låg- och medelinkomsttagare om man genomdriver det, och det innebär också att arbetslinjen det är nämligen den som ligger bakom jobbskatteavdraget; det ska vara lönsamt att vara i arbete ska ersättas med en bidragslinje. Jag skulle önska att mina meddebattörer från skatteutskottet tar och preciserar i vilken takt man tänker sig att dessa steg ska tas under nästa mandatperiod. En annan sak som framgår tydligt av deras motion och reservationerna är återinförandet av fastighetsskatten. Visserligen är man också där väldigt försiktig och säger att det inledningsvis ska handla om de dyraste villorna, även om de kan råka ligga i kustnära områden och i stora städer. Det är ingen tvekan om att det genom detta återinförande av själva metoden är väldigt enkelt att sedan gå vidare och successivt återinföra den gamla, illegitima fastighetsskatten som med rätta upplevdes med vrede av stora människogrupper. Vi har avskaffat den och ersatt den med en annan typ av beskattning, den så kallade kommunala fastighetsavgiften. En annan sak i deras alternativa förslag är avskaffandet av skattereduktionen för RUT- och ROT-arbeten. I ett läge där vi har ett högt skattetryck med höga skattekilar för privatpersoner som köper tjänster innebär denna skattereduktion att människor har möjlighet att arbeta mer med det de vill arbeta för i yrkeslivet och köpa hushållsnära tjänster eller hantverkstjänster i bostaden. Det avser man att ta bort, och då tar man också bort effekten av att vi genom dessa reformer på ett framgångsrikt sätt har bekämpat svartarbete i samhället. Svarta arbeten har blivit vita arbeten. Effekten av förslagen att ta bort skattereduktionen för hushållstjänster blir att vi på nytt skulle få ett frätande svartarbete i samhället. Jag skulle kunna fortsätta att räkna upp de reformer som har genomförts av alliansregeringen , hur de har påverkat såväl privatpersoner som företagande och hur de nu ifrågasätts. Den kritik man har haft upplever man kanske inte har någon klangbotten ute bland medborgarna, och därför anger man att man ska gå försiktigt fram. I själva verket ligger förslag om att helt och hållet ta bort viktiga reformer bakom denna retorik. Det har varit väldigt viktigt för alliansregeringen och riksdagsmajoriteten att inom skatteområdet göra de saker som känns mest angelägna. Det blir lite olika vad som är mest angeläget. När man har ett högt skattetryck kan det vara av stor betydelse att man till exempel minskar skattekilar. Om man har ett högt skattetryck kan det vara av stor betydelse att man säkerställer att det är lönsamt att vara i arbete, och det är den bakomliggande tanken bakom jobbskatteavdraget. På det viset kan man rikta kritik mot att regeringen vidtar åtgärder och genomför reformer som strider något mot den ursprungliga skattereformen för ett tjugotal år sedan. Det är dock så att man i detta sammanhang alltid måste vara pragmatisk och göra rätt saker då förslagen läggs fram för att nå önskat resultat, nämligen att till exempel öka tillväxten i samhället och åstadkomma bra villkor för företagande. Jag började med ett citat på grekiska och tänkte avsluta med ett citat på latin som understryker just detta: Tempora mutantur et nos mutamur in illis. Tiderna förändras och vi förändras med dem. Jag tror att det är viktigt för politiska partier att man inser vad som händer i samhället, att man tar till vara de möjligheter som finns att anpassa sig efter reformer som måste vara tidsanpassade. Det tycker jag att alliansregeringen och riksdagsmajoriteten har gjort den här perioden. Därmed, herr talman, vill jag tacka för mig, det här var mitt sista anförande i . (Applåder) I detta anförande instämde () och (). 54 () replik: Tack, , för ditt sista anförande; jag hoppas att det blir repliker. Vi har i vår budgetmotion lagt fram våra förslag till vad vi skulle göra om vi rödgröna kom till makten. Vi kan så klart spekulera i vad vi skulle göra år tre och fyra och kanske fem, sex, sju, åtta också, men det har vi inte så mycket underlag till, så jag tror att det blir intressantare för åhörare om vi håller oss till det vi har att prata om . Vi kan ta fina citat på grekiska och latin. Jag är dock inte så slängd i dessa språk, och jag ber om ursäkt för det. Men jag tycker att man kan lära sig någonting vettigt av dem: att vi lär oss av våra misstag. Jag tror att alla partier lärde sig någonting av den ekonomiska kris vi hade i . Inte minst den socialdemokratiska regeringen har byggt upp ett överskott som fanns när den här regeringen tillträdde och som innebar att vi stod väl rustade inför den här krisen. Det har varit till väldigt stor hjälp. Med klimatkrisen är det däremot lite annorlunda, för vi har inte haft någon klimatkris tidigare. Därför kan vi inte riktigt pröva oss fram på samma sätt och se om det gick bra. Tack och lov har vi ändå lite forskning att gå på, till exempel den nationalekonomiska forskning som säger att miljöskatter är kostnadseffektiva verktyg att använda i klimatarbetet. Tiderna förändras och människan likaså, sade . Gäller det även och deras miljöskattepolitik? Det har varit lite fram och tillbaka . Först var man emot, sedan var man för och är man emot igen fast för principiellt. Jag har en fråga: Hur ser på användningen av koldioxidskatter och andra miljöskatter framöver? Är det bra i teorin? Är det dåligt i teorin? Är det bra i praktiken? Är det dåligt i praktiken? 55 () replik: Jag ska börja med klimatskatter. I den mån man inför klimatskatter för att styra konsumtion eller motsvarande är det viktigt att man sänker andra skatter. I annat fall blir klimatskatter enbart ytterligare ett sätt att höja det totala skattetrycket. Det är det som inte har förstått när de har förhandlat med de röda partierna. Man ägnar sig åt att höja skatter och bland annat så kallade klimatskatter, med effekter som blir negativa för hela samhällsekonomin i det läge vi befinner oss i. Det är därför som det känns lite trist att ni inte har kunnat mäla er ut ur denna skattehöjarfilosofi som präglar den rödgröna kartellen. Jag kan göra den deklarationen att jag tror att viktigare än att höja klimatskatter är att få till stånd en medvetenhet hos enskilda människor att de kan påverka klimatet genom sitt sätt att leva och konsumera. Det gör man inte enbart med nya skatter utan genom att människor får den medvetenheten. Den upplever jag, , ökar successivt i vårt land. Det är viktigt. Jag spekulerar inte om vad som händer med en rödgrön kartell med till exempel jobbskatteavdraget. Det står i klartext i er motion att ni kommer att skala ned jobbskatteavdraget under den kommande mandatperioden. Det är första steget i det som ni har presenterat i tabellverket. 56 () replik: Jag skulle kunna spekulera i vad den blågrå kartellen tänker göra med skatterna framöver. Vi har hört olika bud från olika partier, och det är väldigt många miljarder sammanlagt det handlar om. vet vi att det är angeläget att vi ska komma tillbaka till budgetöverskott, och det hoppas jag att även er sida står fast vid. Men jag tänker inte spekulera om det utan prata om skattetrycket. Ni sänkte skatterna innan vi lade fram den här budgeten bara så att vi är klara över det. Vi vill höja skatterna med den utgångspunkten, och då har vi fortfarande långt kvar till den nivå som rådde innan ni tog över makten. Vi vill alltså höja skatterna och socialavgifterna med 18 miljarder, ni sänkte dem med 100 miljarder bara så att vi har proportionerna klara. Man skulle kunna tänka sig att alla dessa skulle ha gällt inkomstskatter, punktskatter, fastighetsskatter. Vi har en liten mix. Genom att vi tar ut en del av dessa på miljöskatter kan vi ta ut en mindre del på skatten på arbete. Det sambandet finns ju. Det blir lite märkligt när på något sätt tänker sig att det blir högre skattetryck totalt när vi tar ut en del av de skatter vi ändå hade tänkt ta in i form av miljöskatter i stället. Då är frågan hur det här påverkar människors beteende, eller om det bara räcker med att hoppas att människor blir medvetna om klimatet ändå. Jag tycker att vi har sett en positiv utveckling under den här mandatperioden , IPCC och Sternrapporten har fått upp klimatfrågan på agendan. Fler människor har blivit medvetna. Men fortfarande finns det mycket att göra. Er regering har varit mycket inne på att man kan påverka människors beteende med ekonomiska styrmedel i arbetsmarknadspolitiken. Om man bara drar ned ersättningarna tillräckligt mycket och om man bara sänker skatten tillräckligt mycket för dem som har arbete kommer de som inte har ett arbete att ta sig i kragen och skaffa sig ett jobb. Om man nu har den starka tilltron till att ekonomiska styrmedel påverkar människors beteende är det rimligt att anta att det fungerar på motsvarande sätt på miljöområdet, kanske rent av ännu starkare där det inte måste finnas ett jobb att ta sig i kragen och gå till. 57 () replik: Det är rätt som säger, att vi har sänkt skattetrycket. Det har varit utomordentligt viktigt för framför allt låg- och mellaninkomsttagarna som är i arbete och som fått en ordentlig skattesänkning och därmed en ökad bestämmanderätt över sin egen ekonomi. Det är den ena delen. Den andra delen är att det har varit betydelsefullt i det läge har befunnit sig i , den finansiella krisen, att vi har bedrivit den skattepolitiken, som ju har varit möjlig inom ramen för en sund samhällsekonomi. Det har gjort att nu står starkt. Det ser vi till exempel i den senaste konjunkturprognosen från . gör felet att hon tar in de skattesänkningarna i sin kalkyl över i vad mån det skulle vara möjligt att nu höja klimatskatterna. Men det finns inget behov av att höja skattetrycket i . Därför måste vara fullständigt klar över att inför man klimatskatter och börjar skala ned jobbskatteavdraget sker en successiv upptrappning igen av skattetrycket i . Det som det här valet i hög grad kommer att handla om är: Ska man höja skattetrycket för människor som är i arbete för att finansiera ökade bidrag? Ska man därutöver försvåra för människornas privatekonomi genom att höja en rad punktskatter, bland annat på energiområdet? Jag är ganska säker på att ni kommer att få ta den debatten efter valet i fortsatt oppositionsställning. 58 () replik: ställde ett par frågor från talarstolen, och jag ska försöka besvara dem. Sedan ska jag ställa en fråga till honom. Det handlade om vi ska fortsätta att göra en nedskalning av jobbskatteavdraget. Det står ingenstans i reservationen att vi ska göra så. Det står att vi ska ta fortsatta steg för att nå en likformig beskattning. Det är inte riktigt samma sak. Vilken metod vi ska använda kommer vi att återkomma till. Jag har från talarstolen tidigare kritiserat de problem ni har tillskapat i inkomstskattesystemet i och med att ni beskattar inkomst från lön, a-kassa och föräldraförsäkring på olika sätt. Det är vad vi vill råda bot på. Men vi skriver inte vilken metod vi vill använda. Det har vi varit noga med. Däremot skriver vi att vi ska fortsätta att arbeta för att få en likformig beskattning. Den här gången använder vi nedskalning av jobbskatteavdraget. Det är en väsentlig skillnad. Jag har en fråga som gäller skattechock. När vi tar bort sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar är det en skattechock. När vi höjer drivmedelsskatter är det en skattechock. Men när ni höjer drivmedelsskatter eller när ni i början av mandatperioden tog bort en nedsättning av arbetsgivaravgifterna, vad vill kalla de åtgärderna? 59 () replik: Det är enkelt att svara på den frågan. När vi höjer skatter sänker vi andra skatter så att de tar ut varandra, och då blir det ingen skattechock. När vi har gjort en höjning av punktskatter har det varit fråga om att vi har sänkt skatten, till exempel genom jobbskatteavdraget. Ni höjer ju enbart skatter. Det är därför som det är så intressant att läsa er reservation. Ni säger att nedskalningen av jobbskatteavdraget är det ni nu gör i tabellverket. Men ni talar om att det är fortsatta steg som ska tas under nästa mandatperiod för att åstadkomma denna så kallade likformiga beskattning. Det kan bara ske på två sätt. Det ena alternativet är att ni sänker skatten ordentligt för bidragstagare. Det andra alternativet är att ni höjer skatten för dem som är i arbete för att få denna likformighet. Den rödgröna kartellen har ingen record i att kunna sänka den typen av skatter, det vill säga personbeskattningen. Då återstår att vad ni tänker er göra är att skala ned jobbskatteavdraget. Så måste man läsa det så länge det inte ges något annat besked. Det är väsentligt om vi nu ska föra en valdebatt. Ni har från olika partier när vi har kommit med stegen i jobbskatteavdraget talat om hur felaktig den politiken är. Då ligger logiken i att ni nu vill ta bort jobbskatteavdraget. Stå då för det i valdebatten. 60 () replik: Det är lite märkligt att göra så mycket väsen av det vi gör med jobbskatteavdraget eftersom vi egentligen är och pillar lite i kanten på jobbskatteavdraget som vi har utformat det i vår reservation. Det är viktigt att säga att vi kommer att förbehålla oss rätten att ta ut de skatter som vi tycker är nödvändiga för att upprätthålla en bra välfärd. Det är självklart på det sättet. Jag vill återgå lite grann till frågan om skattechock. Totalt sett jämfört med er höjer vi skatten med . Men om man ser till offentliga sektorns totala skatteintäkter är de på . är i och för sig kommunernas skatteintäkter en stor del av detta, men ändå. Det gäller att få lite perspektiv på de ord man använder i debatten. Vad är egentligen en skattechock? Möjligtvis kan jag tänka mig att det var en sådan efter den förra borgerliga regeringen när vi hade ett stort budgetunderskott. Man fick höja skatterna med kanske som man gjorde besparingar som var väldigt kraftiga och kännbara. Då kanske ordet chock hade kunnat användas eftersom så många människor med låga inkomster och även medelinkomsttagare fick vara med och betala efter er fest, eller vad vi ska kalla det, 19911994. Är detta verkligen en skattechock, ? 61 () replik: Det är en skattechock som ligger framför om vi får en ny regering. Det är förvisso så att ni, , har insett att det är kinkigt att gå ut med en total skattechock och ta bort jobbskatteavdraget, fullständigt införa fastighetsskatten med mera. Ni tassar fram och markerar de första stegen. Men, för att nu använda ett annat språk: Man merkt die Absicht und man ist verstimmt, man märker avsikten och blir beklämd. Den rödgröna kartellens program inför en kommande mandatperiod är att på nytt höja skattetrycket. Det är rimligt att ni säger det rakt ut. 62 () replik: Jag tycker att det vore klokt om vi i stället klarade ut detta med skattekvoten, . Påståendet att vi skulle komma med en skattechock är våldsamt överdrivet. Vi vet sedan gammalt var någonstans skattenivåerna i ska ligga. Jag kan bara nämna att när kom in i skatteutskottet var skattekvoten . Det kan väl hända att skattekvoten kan stiga något efter valet om det blir en socialdemokratiskt ledd regering, men det är ingen skattechock. Skattekvoten har sedan skattereformen legat någonstans strax , och det lär den göra också i fortsättningen. Det är fördelningspolitiken och att ni sänker skatten för höginkomsttagarna som vi kritiserar och att ni omfördelar så att vanliga människor får högre skatter. Jag kan ta ett exempel. Det gäller pensionärsskatten. Vad är det som gör att pensionärerna med uppskjuten lön ska betala högre skatt med i runda slängar jämfört med om de har haft samma inkomst vid en anställning? Man får lägre ersättning när man går i pension än vad man hade som löntagare. Det kan vara 65 eller kanske . Man har redan reducerat sin inkomst. Ändå lägger ni på en extra skatt för pensionärerna. Det är vad ni har gjort. Ni har höjt skatten för pensionärerna medan andra har fått skattesänkningar. Är det något som ni kommer att fortsätta med, så att den skatteklyfta som finns kommer att bli ännu större om ni får förmånen att regera efter höstens val? 63 () replik: Man måste försöka att använda rätt ordval. använde felaktiga uttryck. Han talar om pensionärsskatt ungefär som om det skulle finnas någon skatt på pensionärer. Hur ser den ut? Vad är det för någonting? Det vi har gjort är att vi har infört en skattereduktion på arbete, jobbskatteavdraget. Den berör inte pensionärerna någonting. Det är en skattelättnad för dem som befinner sig i arbete. Det finns dessutom ett höjt jobbskatteavdrag just för pensionärer. Vi har utöver det genomfört två steg av skattesänkningar för pensionärer och aviserat ett tredje steg för att pensionärer ska få en skattelindring. När, , sänkte Socialdemokraterna skatten för pensionärer under den föregående mandatperioden? 64 () replik: Det finns en särskild skattetabell för pensionärer som innebär att de betalar en högre skatt än löntagare. Det är oomtvistat på det viset. Alliansen har infört en särskild pensionärsskatt. Jag uppfattar som att den ska bestå. Vi har tydligt redovisat att vi kommer att ta ett första rejält steg efter valet om vi får möjlighet för att reducera och kanske till och med halvera skatteklyftan för att sedan ta ytterligare steg för att ta bort den. Vi vill ha en lika beskattning av inkomst oavsett var man har sin inkomst ifrån pension eller lön. Vi genomförde också i samband med pensionsöverenskommelsen en överenskommelse som innebar att man skulle ha samma beskattning. Det står till och med i överenskommelsen att om så är möjligt ska pension och lön beskattas lika. Vad är det som gör att det inte är möjligt att ha samma skatt för pension som lön? Det är egentligen den fråga som de andra partierna i pensionsuppgörelsen är svaret skyldiga på. Det är klart att det är möjligt! Men ni gör inte så, och ni avviker därmed från pensionsöverenskommelsen på denna punkt när ni envisas med att påstå att man inte ska ha samma skatt. Vi har visst genomfört sänkning av skatt för pensionärer. Det gjorde vi i samband med att vi införde grundavdraget som en kompensation för den skattehöjning som gjordes i samband med den ekonomiska krisen när vi sanerade ekonomin efter den förra borgerliga regeringen. Så visst har det skett. Men i övrigt tycker vi att det är rimligt att man ska ha samma skatt vid samma inkomst oavsett om den kommer från lön eller från pension. 65 () replik: Då är vi där igen. Vad nu talar om är i praktiken en avveckling av jobbskatteavdraget. Alternativet, som man möjligen skulle kunna tala om, är att man sänker skatten på pension lika mycket som skattereduktionen på arbete genom jobbskatteavdraget motsvarar. Men något sådant förslag föreligger inte, och Socialdemokraterna aktar sig noga för att tala om hur stor skattesänkning riktad till pensionärerna som i så fall skulle behövas. Vad ni beskriver för att ni ska åstadkomma detta är en fortsatt nedskalning av jobbskatteavdraget. Jag tycker att det är bra att det kommer fram tydligt i debatten. När vi talar om pensionärerna har dessutom de pensionärer som har arbetsinkomster ofta inte särskilt höga utan bara extrainkomster ett förhöjt jobbskatteavdrag. Hur skulle man förfara med det om man nu ska åstadkomma en helt likformig beskattning? Den frågan har vi också ställt. Ska det över huvud taget finnas något jobbskatteavdrag? kan inte svara på frågan eftersom han inte har någon ytterligare replik. Men jag tror att det är viktigt i valrörelsen, inte minst för pensionärerna, att de får besked. Hur ser Socialdemokraterna egentligen på pensionärernas beskattning? Ska man motsätta sig fortsatta skattesänkningar som alliansregeringen genomför? Ska man arbeta för att pensionärernas barn och barnbarn ska få ökad beskattning av arbetsinkomsterna för att kunna åstadkomma likformigheten? Det är en intressant och viktig fråga för många pensionärer. 66 (): Jag vill inleda med att instämma i alla de tack till alla och envar som har räknats upp här från talarstolen. Regeringen angav riktlinjerna för den ekonomiska politiken då de presenterade vårpropositionen . Alla föregående talare från allianspartierna har argumenterat väl för regeringens politik tidigare i debatten, som startade redan kl. 9 . Jag instämmer naturligtvis i det som har sagts och tillstyrker finansutskottets och skatteutskottets förslag till beslut. I och med betänkandet kom äntligen den röda oppositionen ut på banan med sina motförslag. Jag säger äntligen, för det är nu vi äntligen får veta hur de tänker i en del frågor även om en hel del är luddigt och man mörkar en hel del av effekterna.