prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Jag har också avslutat mitt anförande före utsatt tid, vilket är väldigt ovanligt. (Applåder) I detta anförande instämde (). 10 (): Det är med stor glädje vi äntligen kan få tillbaka det ärende som vi gjorde ett tillkännagivande om 2004. Det bygger på en enskild motion, så den allmänna motionstiden och enskilda motioner är därför inte helt onödiga. Här ser vi nu effekten av när vi gjorde om det till en reservation och man tillsatte en särskild utredare om trygghetssystemen för företagare. Från början gällde det egentligen bara företagarens ekonomiska situation vid arbetslöshet. Men sedan utvidgade man det till att gälla hela trygghetssystemet. Jag tror att det var ett väldigt bra tillägg. Det är väldigt viktigt, precis som flera talare har sagt, att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och att vara företagare. Det har flera varit inne på. Men sedan kommer skillnaderna. Om det nu ska vara lätt att växla mellan anställning och att vara företagare måste man våga ta steget. sade att det fanns en miljon människor som hade en företagsidé men som inte tog steget och blev företagare. I den rödgröna budgetmotionen, till skillnad från i den borgerliga tilläggsbudgeten, som var kliniskt ren från alla jobbskapande åtgärder, har vi föreslagit ett företagsvikariat. Den som har en heltidsanställning och skulle vilja pröva på att förverkliga sin dröm att starta ett företag ska just kunna få denna chans under som en arbetslös ska kunna gå in på detta vikariat och få ett jobb. Det är en utmärkt idé. Men tyvärr säger den borgerliga regeringen och de borgerliga ledamöterna nej till detta. Vi tror att det är ett viktigt incitament. Vi tror faktiskt att det är väldigt många som går och drömmer och funderar på: Skulle jag kunna göra denna bisyssla till en företagsidé och så vidare? Sådana initiativ måste uppmuntras. Vi har också i våra budgetförslag tagit fram starta-eget-bidrag och så vidare som just är ett sätt att uppmuntra yngre och äldre att våga ta steget. Jag tror att det är väldigt viktigt att man tänker på detta. frågade: Hur skapar vi jobb? Ja, uppenbarligen behöver ni lite förslag på det eftersom ni inte kan lägga fram några förslag själva. Men jag uppmanar er att titta på den rödgröna budgetmotionen, där vi har flera förslag på hur man skapar jobb. Det är det som är så nödvändigt att vi klarar nu med starta-eget-bidrag, med företagsvikariat, sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagare och riskkapital till småföretagare för att de ska få tillgång till ett kapital för att kunna växa. Det är dessa åtgärder vi måste göra. är det naturligtvis väldigt viktigt att vi har ett starkt trygghetssystem för företagare. Det steget tar vi , och där är vi överens. Detta viktiga steg i likabehandlingen av anställd och företagare har vi väntat på . måste man också veta hur stor tryggheten egentligen är i dagens samhälle. Den borgerliga regeringen har förstört stora delar av a-kassan och sänkt ersättningen till sådana nivåer där många faktiskt inte får av sin tidigare inkomst. Det kommer att bli samma för företagarna. De kommer inte att få av sin tidigare inkomst av näringsverksamhet, utan det är på väldigt låga nivåer. Därför lägger vi också fram förslag om att höja ersättningsnivåerna i a-kassan. Det måste vara generösare, just för att skapa trygghet också för anställda på samma sätt som det måste finnas trygghetssystem för företagare. Där finns steg kvar att ta, men för att ta dessa viktiga steg i trygghetssystemen tror jag att vi måste byta regering . Jag vill också kommentera det nostalgiska tillbakablickande som gör kring småföretagandet och speceriaffärer. Det låter fint, men jag tror att det framtida småföretagandet kommer att vara mycket kunskapsberoende. Det handlar mycket mer om tjänsteföretagande med högteknologiska miljöteknikföretag och så vidare. Det är ett annat småföretagande som krävs för det moderna än det som fanns , även om det var positivt då. Det är absolut inget negativt med att vara speceriaffärsinnehavare, men jag tror inte att de nya småföretagen kommer inom det området, utan det är andra områden. Jag vill slutligen kommentera det här med regelförenklingar. tycker också att det är viktigt med regelförenklingar, men vi kan inte rakt av säga att regler inom företagande är dåligt. Det finns regler om arbetsmiljö och miljöhänsyn och så vidare, och de måste väl finnas kvar? Vi kan inte ta bort dem. Hur skulle det då se ut på arbetsmarknaden? Däremot kan jag hålla med om att det också finns en del onödiga regler som vi måste se över, regler som har funnits länge men som på en förändrad arbetsmarknad kan förenklas. Men det får inte tydas som att alla regler är av ondo, för det är de inte, även om vi måste fortsätta arbetet med att förenkla för företagandet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 5 § Trygghetssystemen för företagare sjuk- och föräldraförsäkringen Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2009/10:SfU15 Trygghetssystemen för företagare sjuk- och föräldraförsäkringen (prop. 2009/10:120 delvis). 11 (): Det här betänkandet är en pendang till det vi just har debatterat, med den skillnaden att det nu handlar om trygghetssystemen när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen. Jag tycker att det här är ett så viktigt förslag, så jag vill markera det, även om det är ett enigt utskott som står bakom det och det inte finns några reservationer. De allmänna trygghetssystemen är uppbyggda för anställda. Därför genomför nu Alliansen reformer som kommer att likställa förhållandena mellan anställda och egenföretagare. Definitionen på egenföretagare har vi hört; det är personer som startar egen firma eller handelsbolag. Tillbaka till själva grunderna: Alla som arbetar har en sjukpenninggrundande inkomst, en SGI, och alla socialförsäkringar som inte är rena bidrag är knutna till denna SGI. För att uppnå likabehandling får nu egenföretagarna under en uppbyggnadstid en särskild förmån. Egenföretagarens nettointäkter från verksamheten efter avdrag för kostnader jämförs med en skälig lön för anställda med liknande jobb. Man skapar alltså en sorts fiktiv SGI. Egenföretagarna får under det här uppbyggnadsskedet en sjukpenninggrundande inkomst som motsvarar vad anställda med liknande arbete får. Det här förslaget gäller alla som nyregistrerar en firma, också dem som inte har arbetat tidigare eller som har förlorat sin SGI och annars skulle stå helt utan stöd. Steget att bli egenföretagare har varit ett riskprojekt, speciellt om man är i barnafödande ålder. Egenföretagarna har fått sämre ersättning för vård av barn i den tillfälliga föräldraförsäkringen vabbandet, som det kallas. gör vi också dessa villkor mer lika mellan anställda och egenföretagare. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i sjukförsäkringen och därmed ökad rättssäkerhet. Det blir enklare för att fastställa SGI:n för egenföretagare. Egenföretagarna får också ett allmänt högriskskydd som faller ut om de har upprepade sjukperioder . En karenstid blir huvudregeln, med möjlighet att välja en längre karenstid. Karensen kvittas mot att egenavgifterna sänks till . Precis som beslutar om eventuellt ytterligare sänkning av nivån på egenavgifterna för dem som väljer en längre karenstid. En företagare med en sjukdom som kan antas medföra ett stort antal sjukperioder kan få ett särskilt högriskskydd utan någon karens alls. Alla arbetsgivare, alltså även fåmansbolagsägare med aktiebolag, får ett generellt högkostnadsskydd. Nyss var det allmänt högriskskydd, och kommer ett generellt högkostnadsskydd. Risken drabbar ju dem som startar eget företag, och kostnaderna drabbar alla arbetsgivare. Om kostnaderna för sjuklön under ett kalenderår blir högre än det snittal som räknas fram för alla arbetsgivare faller det generella högkostnadsskyddet ut. I det ingår också socialavgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt. Sjuklöneansvaret är ju ett risktagande oavsett hur bra företagsmiljö man har i företaget. Det generella högkostnadsskyddet är ett sätt att minska risken med att anställa. Alliansens förslag är ett bra förslag. Det är utskottet enigt om. För alla de som vet med sig att de kan sitt område och vill bli sina egna har det nu blivit tryggare att starta och driva en enskild firma. Jag yrkar bifall till förslaget. I detta anförande instämde (). 12 (): Detta är en oerhört intressant debatt, det måste jag säga. Det är första gången jag debatterar ett betänkande där vi från majoriteten är själva. Ingen från oppositionen är här för att diskutera detta viktiga betänkande om trygghetssystem för företagare. Dessutom är det så att vänsterkartellen har ett särskilt yttrande när det gäller just sjukförsäkringsdelen. Det vill de inte heller vara här och kommentera, vilket förvånar mig i allra högsta grad. Det, herr talman, visar mig att äntligen har vi en regering som förstår hur man via fler företag skapar arbetstillfällen, hur arbete förvandlas till skattepengar som vi kan använda till vårt välfärdssystem, till det system som hjälper sjuka människor, handikappade människor, som underlättar för barnfamiljer och som ser till att pensionärer och äldre får vård och omsorg på gamla dar. Det är företagandet som ligger till grund för att vi ska kunna få det välfärdssystem som vi så väl behöver, och där är sysselsättningen den viktiga delen. Alliansregeringen har, herr talman, och jag dristar mig till att säga att det är mycket tack vare det centerledda , under den här mandatperioden satt företagandet i fokus, framför allt småföretagandet. Man visade på en gång hur viktigt man tyckte att det här var när man avskaffade medfinansieringen i sjukförsäkringen. Den utredning som ligger till grund för det här betänkandet fick också tilläggsdirektiv mycket snabbt. Det är resultatet av den utredningen som vi nu delvis ser förverkligat. Då kan man säga så här: Varför har ingenting hänt tidigare, under tidigare regeringar? Tycker vänsterkartellen att det är viktigare att man skapar arbetstillfällen i offentliga sektorn och att det regnar manna från himlen i form av skatteintäkter för att bekosta detta? Det förefaller att vara så. För mig, och alliansregeringen är det framför allt sex punkter inom det område som gäller sjuk- och försäkringsdelen som jag vill ta upp. Det är sådant som underlättar för företagare så att de kan känna en trygghet när de till exempel är sjuka, ska vara föräldralediga eller om de har tänkt sig att anställa i sitt företag och de anställda blir sjuka. De här sex trygghetsförslagen är viktiga. Vi har ju hört tidigare i debatten om arbetsmarknadsområdet att framför allt kvinnor känner en osäkerhet och ser försäkringarna som ett hinder när de vill starta ett företag. Det är förståeligt, eftersom det är kvinnor som föder barn. Även om man är företagare kommer man förmodligen att föda barn. Då behöver man ha en trygghet och en säkerhet i att kunna få en föräldrapenning. från tog tidigare upp det som gällde just arbetsmarknadsavsnittet. Det tänker jag alltså lämna därhän. Den första av de sex punkter som jag tycker är viktiga är bland annat det som naturligtvis nämnde alldeles , att man beräknar en sjukpenninggrundande inkomst på motsvarande belopp som en som är anställd har och att man får ha det under uppbyggnadsskedet. är det så att när man startar ett företag ska räkna ut hur mycket man kan få i sjukpenninggrundande inkomst. Det tar tid. Dessutom vet man inte innan man startar företaget hur stor den sjukpenninggrundande inkomsten ska vara. Det är egentligen otroligt att det kan vara så. Den andra punkten har med karenstiden att göra. kan man få ända upp till 90 dagars karenstid när man startar och driver ett företag. Vi vet ju att företagare bevisligen är mindre borta från sitt företag på grund av sjukdom, och det är av förklarliga skäl. Har man ett litet företag där det är högst ett par tre anställda förlorar man ju på två sätt när man som företagare är borta. Det ena är att man minskar debiteringen. Det andra är att man förlorar därför att man är sjuk och har en lägre sjukpenning. Det är skälet till att många företagare tar privata försäkringar. Då betalar de både till sina privata försäkringar för att få snabb hjälp för att snabbt komma tillbaka till sitt jobb igen och sedan betalar de också till den allmänna försäkringen. När man nu får möjlighet att få längre karenstider får man också en nedsättning i den egenavgift man betalar till det allmänna systemet, vilket kan bekosta en privat försäkring. Det är oerhört viktigt och angeläget. Det stärker tilltron till vår gemensamma försäkring och det vi betalar till den. Den här reformen är oerhört efterlängtad av företagarna. Våra företagarföreningar har länge bett oss att just ändra karenstiderna, vilket vi nu gör. Den tredje punkten är jämförelseinkomsten i sjuk- och föräldraförsäkringen som tas bort. Det är egentligen otroligt att det har varit på det sätt som det har varit tidigare. Därför är det också en bra åtgärd. Den fjärde punkten handlar om att föräldraförsäkringen ska beräknas mer lika. är det ju så att föräldrapenningen beräknas . Det ändras till att den beräknas . Då förstår vi ju att om den beräknas får man mer per dag om man är föräldraledig och borta från arbetet. Det är som sagt oerhört viktigt för kvinnor som vill starta och driva företag. Den femte punkten gäller högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader, som också tog upp. Där är det viktigt att säga att har man ett litet företag med tre, fyra eller fem anställda och de är mycket borta har man det väldigt svårt, eftersom vi fortfarande har de här som man som företagare betalar för dem som är sjuka. Är det då anställda som är borta väldigt mycket betyder ju det att det blir en oerhört hög kostnad för företagaren. Det frestar på en liten företagare, vill jag påstå. kommer detta att beräknas så att det blir ett högkostnadsskydd för utgifterna för sjukfrånvaron. Det innebär att det går att budgetera den årliga kostnaden, och det underlättar för en företagare. När vi nu har antagit dessa fem punkter är det en punkt som ska utredas ytterligare. Eftersom jag är en av representanterna för Centerkvinnorna här i vill jag verkligen påstå att den punkten är minst lika viktig, nämligen punkten om att havandeskapspenningen ska utredas. är det inte möjligt för en kvinnlig företagare som inte kan utföra sitt jobb att få havandeskapspenning i avvaktan på att hon ska föda barn. Det innebär näst intill en kränkning, och ska möjligheten att också kvinnliga företagare ska få havandeskapspenning utredas. Vi har genomfört reformerna som underlättar för företagare inom trygghetssystemet, både sjukförsäkringsdelen och den arbetsmarknadspolitiska delen. Tänk om en tredjedel av alla våra småföretagare, tack vare att de känner trygghet, skulle anställa en person. Då skulle vi få 300 000 nya jobb. Jag är övertygad om att de reformer som vi nu har debatterat och som vi senare kommer att besluta om kommer att innebära att vi får många fler arbetstillfällen i vårt land, vilket inte minst kommer att gynna våra ungdomar. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 6 § Nationell sfi-bonus Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2009/10:AU12 Nationell sfi-bonus (prop. 2009/10:188). 13 (): ska vi debattera ett eventuellt införande av en så kallad nationell sfi-bonus. Det här är en av de sista debatterna i arbetsmarknadsutskottets regi innan sommaruppehållet, och det är en av de sista debatterna för den här mandatperioden. I alla fall är det här troligtvis den sista jag deltar i. Jag vill därför inledningsvis tacka mina politiska motståndare för . Det har varit långa, intensiva och händelserika år. ska vi gå till val. Har löftet om fler jobb uppfyllts? Har löftet om att bryta utanförskapet uppfyllts? Har vi i det rödgröna samarbetet gjort vår hemläxa och byggt upp ett trovärdigt alternativ? Det är det som står på spel . Tack för de här fyra åren! På många sätt kan man säga att införandet av den nationella sfi-bonusen kännetecknar alliansregeringens sammantagna hantering av svensk arbetsmarknadspolitik . Samma ideologiska skygglappar som ligger till grund för jobbskatteavdrag och försämringar i a-kassan finns också när sfi-bonusen genomförs. Idén är att om man bara lägger till lite ekonomiska drivkrafter, ökar klyftan mellan dem som har och dem som har lite mindre, kommer det att lösa allt. Den utvärdering som har gjorts på området visar att det här inte har gett resultat. Även om det är för tidigt att dra slutsatser än visar det försök som regeringen själv inledde på området att man inte har lyckats. Sfi-bonusen har inte lett till att fler lärt sig svenska språket snabbt. Det innebär att man i praktiken premierar dem som tidigare redan klarat svenskan snabbare med , det vill säga ger mer till dem som har det lite lättare för sig. Det här kännetecknas av samma brådska och bristande analys som hanteringen av a-kassan, som vi har debatterat så . En halv miljon människor trängdes ut innan krisen. av dem som har en inkomstförsäkring får av tidigare intjänad lön i ersättning. Det är fråga om bristande analys och ovilja att invänta den utredning som man själv tillsatte när man körde i gång ett försök på området. Låt oss pröva oss fram, sade regeringen. Låt oss se om det fungerar. IFAU fick i uppdrag att titta på detta. De konstaterade att hitintills, även om det är tidigt att fälla den slutgiltiga domen, ger det inte resultat. Det är samma iver, samma bristande analys, samma hattande och rattande. Det är också fråga om samma kollektivistiska syn som finns i jobbgarantin för unga, det vill säga att behandla alla exakt lika. Det spelar ingen roll att vi människor är olika, har olika behov och förutsättningar för att komma i arbete. Ungdomar kan ibland ha kort väg till jobb och behöver lite stöd, medan andra saknar grundläggande utbildning. Så är det också bland dem som är nyanlända. En del har akademiska examina och lång arbetslivserfarenhet med sig. Andra är kanske till och med analfabeter. Men här behandlas alla lika. Alla ska sättas in i samma ram. Det är också samma bristande syn på att kvalitet faktiskt spelar roll. När vi har begränsat med resurser måste vi prioritera. Det är vad politiken handlar om. Här väljer regeringen, trots att man inte är klar med försöksperioden, att prioritera att fortsätta att ge dem som klarar svenska språket mer resurser, i stället för att prioritera resurserna så att fler klarar svenska språket, genom att specialisera undervisningen i svenska för invandrare ännu mer, yrkesanpassa den ännu mer, individualisera den ännu mer än . Det är ett politiskt vägval. Det här kokar ned i det jag tycker är det mest talande för den här regeringen, nämligen en ganska snäv och platt syn på människor i största allmänhet. Låt mig fråga er som tycks tro att sfi-bonusen kommer att lösa den stora utmaningen: Har ni någonsin mött en lågutbildad, kanske rent av en analfabet, som har kommit till vårt land? Har ni pratat med henne eller honom? Har ni frågat dem hur det är, hur de jobbar för att nå språket? Jag har gjort det . Ett av de starkaste minnena jag bär med mig är när jag besökte Malalaiskolan i . Det är en folkhögskola som jobbar just med analfabeter. Där fanns en grupp kvinnor från , med noll års skolgång, som varken kunde skriva eller läsa på sitt eget modersmål pashto. De ska in i sfi-bonussystemet. Ingen av dem kommer att nå bonusen. Har ni någonsin mött någon som kanske har en akademisk erfarenhet från ett annat land med sig och som siktar på att här i utveckla sig och förkovra sig, skaffa sig en utbildning här på en högskola eller ett universitet? Det har jag sett på nära håll. Min far klarade sfi:n ganska snabbt. Han sökte in på universitet, läste och ansträngde sig. Jag har senare i livet gått igenom högskoleböckerna och sett att för nästan vart tredje ord finns samma ord på spanska antecknat. Han hade suttit med ett lexikon för att kunna förstå och översätta den litteratur han fick på svenska till sitt modersmål. Så är det. Så svårt kan det vara att komma till ett nytt land, bryta upp och erövra ett nytt språk. Så komplext är det. Det försöker den här regeringen lösa med sfi-bonus. Hitintills ger det inga resultat. Vägen till att erövra svenska språket kan vara lång och svår. Och där förenas vi: Det är en grundläggande nyckel för att komma i jobb. Därför måste mer ansträngningar sättas in för att människor snabbt och tidigt, utifrån sina olikheter och sina behov, ska ges rätt förutsättningar att lära och komma så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar. De ökade klyftor, den brådska, den bristande analys och den platta kollektivistiska syn som ni använder kommer inte att lösa nyanländas behov av att lära sig språket. Det kommer inte heller att leda till att fler får ett arbete. När vi analyserar hela mandatperioden kan vi konstatera att ökade klyftor, brådska, bristande analys och en ganska platt och kollektivistisk syn på svenskar inte heller har lett till fler i arbete. Det behövs en ny färdriktning för som sätter jobben före ökade klyftor. Jag vill för det rödgröna samarbetets räkning yrka avslag på propositionen. 14 (): Jag vill från sida, som en del i det rödgröna samarbetet, också yrka avslag på propositionen. Jag instämmer helt och hållet i vad sade. Man lägger fram ett förslag som gynnar dem som redan har bäst resurser och som inte ser människors olika livssituationer. Det är en bonus som i första hand kommer att ge stimulans till och tillfalla dem som redan har de bästa resultaten, som redan befinner sig på de ställen där den bästa sfi-undervisningen, den bästa individuellt anpassade undervisningen och de bästa pedagogerna finns, som redan har med sig studievana och kanske en högskoleutbildning i bagaget, som kommer från länder med ett latinskt alfabet som gör det lättare att lära sig svenska. Det är orimligt att skapa ett bonussystem där nyanlända premieras eller går miste om pengar och bonus utifrån faktorer som de själva inte alltid kan påverka, som vilket land de kommer ifrån, vad de har med sig av utbildning och studievana, om det finns behöriga sfi-lärare eller hur kommunerna organiserar sfi-utbildningen. Vi vill i stället använda resurserna till att öka kvaliteten i undervisningen och ytterligare anpassa den utifrån individens behov och förutsättningar. Det var en massa remissinstanser som ifrågasatte om det gick att skapa ett rättvist bonussystem eftersom människor har så olika bakgrunder och förutsättningar. Jag tänkte ta ett konkret exempel. Man kan tänka sig en man som kommer från storstaden, eller , som är högskoleutbildad, har haft ett kvalificerat jobb och talar flytande engelska. Hans möjligheter att snabbt lära sig svenska är goda, och kommer han att kunna få godkänt på den mest kvalificerade kursen och få en hel bonus det vill säga om han inte har traumatiska krigsupplevelser bakom sig, har varit utsatt för tortyr eller har koncentrationssvårigheter och annat med sig i bagaget, för då kommer han också att få det svårt. Jämför det med en kvinna som kommer från , eller som har nästan ingen utbildning alls, som kanske inte kan läsa och skriva på det egna språket. som hon ska lära sig ett nytt språk har hon hela ansvaret för hem och flera små barn och får kanske göra avbrott i studierna för att det kommer ännu ett barn. Hon behöver lära sig förstå det svenska samhället. Hon behöver vara ett stöd för sina barn. Hon behöver lära sig läsa och skriva på det egna språket som hon ska lära sig tala ett nytt språk och också lära sig läsa och skriva det. Chanserna att hon ska få bonus är väldigt små. Men om hon skulle klara det ska hon bara ha en halv bonus, enligt regeringen och Alliansen. Jag tycker att det här på ett väldigt bra sätt beskriver regeringens politik.