prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — Jag tycker faktiskt inte att det är vare sig omoraliskt eller olagligt att partier samarbetar med varandra. Jag tycker att vi ska ha högt i tak i denna kammare. Vi ska ha parlamentarisk yttrandefrihet. Jag tycker ändå att den debattnivån passar bättre i sandlådan utanför en förskola än den gör i en parlamentarisk församling. Nog om det. Denna underbara vårdag har vi bland annat en debatt om EMU under behandlingen av finansutskottets betänkande nr 23. de gröna har motionerat om att ska söka ett grundlagsfäst, fördragsfäst undantag från det tredje steget i EMU på samma sätt som och redan har fått. Vi behöver inte gå med i så som läget är . EU har accepterat att vi har sagt nej i en folkomröstning. Detta nej till EMU vilar förutom på folkets nej också på ett juridiskt finlir, och det skulle vara bra och tydliggörande om man kunde få ett fördragsfäst undantag, precis som och redan har. EMU är en aktuell fråga och en viktig fråga. Det står i tidningen att Alliansen just nu diskuterar om man ska försöka driva in i EMU under nästa mandatperiod. Det är förbluffande att Alliansen inte har bättre koll på argumenten och bättre koll på möjligheten att vinna en folkomröstning än så. Om de vill ha en folkomröstning är jag övertygad om att nej-sidan skulle vinna den också. Men det diskuteras. ser vi ute i att nej-sidans farhågor om vad ett EMU-medlemskap kan innebära har visat sig vara alltför korrekta. Vi ser på , vars ekonomiska kris har upptagit de senaste EU-toppmötena. Vi ser vilka enorma svårigheter de har att komma upp ur krisen nu när de inte har en egen valuta som kan sjunka i värde och anpassa den grekiska ekonomin till dess förutsättningar. Vi ser svagheten i att inte ha en egen centralbank som kan föra en egen penningpolitik och stimulera ekonomin. Den grekiska krisen är till stor del självförvållad. De har inte haft kontroll över sin ekonomi. De har fuskat med bokföringen på det mest fruktansvärda sätt. Men de har problem, och de problemen blir allvarligare och svårare att komma till rätta med på grund av att de är med i . är inte det enda landet som har problem. , , och har problem. Några av de här länderna har faktiskt skött sig. Det är inte den spanska regeringens fel att de hotas av en allvarlig ekonomisk kris. har skött sina finanser. Problemet är att den gemensamma har satt en alldeles för låg ränta för spanska förhållanden så att landet har fått en bostadsbubbla som hotar att brisera och kasta in landet i en allvarlig ekonomisk kris. Det var ett av de problem, en av de risker, som vi på nej-sidan varnade för i samband med folkomröstningen. Det har visat sig att varningarna tyvärr var berättigade. Vi ser också att EMU, såsom det ser ut , inte kommer att fungera och hålla. Den tyska förbundskanslern har föreslagit att länder ska kunna tvingas lämna EMU. Experimentet fungerar inte såsom det ser ut . Sprickorna i valutaunionen blir allt tydligare. Det fungerar inte bra att 16 olika länder med 16 olika ekonomier ska ha samma politik. Här i ser vi att argumenten för en svensk EMU-anslutning håller på att falla sönder. Statsvetarna vid som göteborgare måste man framhålla dem har gjort noggranna och trovärdiga undersökningar av vilka länder som har inflytande i EU. De har kommit fram till att de tre länder som har tackat nej till EMU , och har större inflytande än andra länder i motsvarande storleksklass. Det är inställningen i sakfrågorna, det är förmågan att förhandla, de resurser som läggs på att påverka besluten i EU, som påverkar inte om man har tackat ja eller nej till EMU. Inflytandeargumentet som ja-sidan körde med i samband med folkomröstningen har fallit. Vi fick också höra på det seminarium som och Sieps, för europapolitiska studier, arrangerade här i att det argument som framfördes av ja-sidan gång på gång i samband med folkomröstningen om att EMU-medlemskap leder till ökad handel som leder till ökad tillväxt inte längre håller. Den nationalekonomiska forskningen har gått framåt. Enligt , professor i ekonomi som själv är för EMU, motsvarar den positiva effekten av ökad handel bara några tiondels procent av bnp, en engångseffekt motsvarande några månaders normal tillväxt. Det är i sammanhanget jämfört med de risker som en EMU-anslutning skulle innebära ingenting. Ja-sidans viktigaste argument har fallit. EMU håller på att spricka. Den kommer inte att spricka helt , men man ser att sprickorna växer. Det vore bra om kunde bifalla reservation om att ska söka en juridiskt grundmurad fördragsbunden rätt att slippa gå med i . Jag yrkar bifall till reservationen. 97 (): Även har verksamheten i som vi ska diskutera årsredovisning präglats av finanskrisen och nedgången i den svenska ekonomin. I spåret av den snabba och kraftiga konjunkturnedgången sänktes reporäntan i flera steg, ned till historiskt låga vid mitten av 2009. Omslutningen av balansräkningen, som mer än tredubblades , var drygt 8 miljarder högre än till följd av åtgärder för att dämpa och motverka finanskrisens effekter. var omslutningen i balansräkning . har vinst, före bokslutsdispositioner, ökat med jämfört med . Vinstuppgången beror bland annat av realiserade valutakursvinster samt realiserade kursvinster på försäljning av obligationer i valutareserven. Värdet på utelöpande sedlar och mynt i samhället sjönk med . Det är som värdet minskar. I årsredovisningen finns inget resonemang om varför sedel- och myntmängden minskat . Det vore av intresse att få en noggrannare uppföljning av dessa förändringar. Av årsredovisningen framgår att seignoraget, det vill säga avkastning på den utelöpande sedel- och myntstocken, beräknas till . Det är en ökning jämfört med då det beräknades till nästan . vidtog omfattande extraordinära åtgärder för att säkerställa bankernas likviditetsförsörjning och upprätthålla kreditgivningen i den svenska ekonomin. Valutareserven förstärktes med motsvarande i syfte att öka beredskap för nya och internationella åtaganden. Av årsredovisningen framgår att problem och besvärligheter uppstod i samband med förstärkningen av valutareserven . Enligt riksbankschefens kommentar i årsredovisningen visade sig upplåning via Riksgälden besvärligare än väntat. Vid utskottets offentliga utfrågning redogjorde riksbankschefen utförligare för de problem som förevarit, och protokoll från utfrågningen finns med i utskottets betänkande för dem som är särskilt intresserade. lämnade in en framställning till om utredningsbehov med anledning av finanskrisen. Bland annat efterlyser en översyn av upplåning till valutareserven och ansvarsfördelningen på detta område mellan och . Utskottet kommer att ta ställning till frågorna om valutareserven och andra frågeställningar som vill ha utredda , vilket vi anser är mycket angeläget. Utskottet har också uppmärksammat att i årsredovisningen anger att den påbörjade en utredning om roll i det centrala betalningssystemet, det så kallade RIX-systemet. Utredningen ska särskilt titta på om det är eller någon extern operatör som ska tillhandahålla systemet och i så fall på vilket sätt det bör ske. Utskottets uppfattning är att har stor betydelse för det svenska finansiella systemet. Inte minst finanskrisen har visat hur viktigt det är att det finns ett väl fungerande betalningssystem med tydligt definierade ansvarsförhållanden. har enligt utskottets mening ett vidsträckt ansvar för ett fungerande betalningssystem, och därför anser utskottet att det är av största vikt att eventuella förändringar i systemet noga analyseras och övervägs. Jag är mycket nöjd med dessa utskottets skrivningar, men jag vill lägga till att jag inte ser bara som ett system utan som ett system med kritisk betydelse för att det finansiella systemet ska fungera väl, som själv skriver i sin årsredovisning. har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. Jag anser att betalningssystemet är så väsentligt att det bör tillhöra kärnuppgifter även i fortsättningen. I årsredovisningen finns också riksbankfullmäktiges verksamhetsberättelse . Den ger en god inblick i omfattningen av fullmäktiges arbete och deras viktiga kontrollerande funktion. Vi anser att finansutskottet i sin granskande roll har stort utbyte av diskussionerna med presidiet i riksbanksfullmäktige om fullmäktiges arbete med att utveckla kontrollfunktionen. Det är ett enigt utskott som föreslår att riksbanksfullmäktige och direktionen beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och förvaltning , att resultat- och balansräkning fastställs och att godkänner fullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att av vinsten på levererar in till statsbudgeten. Avslutningsvis vill jag understryka att utskottets allmänna intryck är att och organisation på ett förtjänstfullt sätt anpassat sig till de krav och utmaningar som följde i finanskrisens spår samt att åtgärder och verksamhet har bidragit till att mildra krisens effekter och begränsa produktionsbortfallet i den svenska ekonomin. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. 98 (): Dagens betänkande innehåller två punkter två delar. Den första delen, som egentligen är själva kärnpunkten i detta betänkande, rör . I denna fråga är utskottet enigt. Man kan väl säga att ärendet är mer av formaliaart, även om det är väldigt viktiga frågor. I betänkandet behandlas ansvarsfrihet för fullmäktige och direktion och också resultat- och balansräkning. Om jag lite kortfattat ska beskriva vad har gjort kan jag säga att man har fortsatt med en mycket kraftfull krishantering och penningpolitisk stimulans. Detta har man genomfört i ett läge som penningpolitiskt och finansiellt har varit rätt dramatiskt. Man har gjort det på ett kraftfullt och framgångsrikt sätt. Denna krishantering det är väl det som kanske skiljer från många andra organisationer har man gjort som man levererar en stor vinst. En del av vinsten beror på de normala förhållandena i , det vill säga att man lånar ut pengar och drar in ränta, men även de rena krisåtgärder man har vidtagit för att säkerställa likviditeten i den svenska finansvärlden har gjorts kombinerat med vinst. Som sades tidigare här i talarstolen gjorde en vinst på , varav nästan tillförs statsbudgeten. Delarna vi är eniga om kanske dock inte är så intressanta att debattera i kammaren. Går man över till den andra delen av betänkandet ser man att den handlar om motionshantering och de motioner som behandlas i detta betänkande. Det rör förhållande till euron, och då uppstår genast ett mycket mer komplicerat parlamentariskt läge. framförde att han inte ville att samarbetet mellan Socialdemokraterna, skulle kallas vänsterkartell. Jag tänker inte göra det. Det finns egentligen heller ingen möjlighet att göra det under punkt 2 i detta betänkande, för här är de tre partierna inte eniga. I denna stora, centrala fråga om förhållande till euron visar det sig att det råder en spricka inom vänstersamarbetet, det rödgröna samarbetet. och står här enade mot . Förhållandet till euron är inte en fråga vilken som helst. Det är fullt klart så att vi har haft en folkomröstning, och den har vi varit tydliga med att vi ska respektera. Det innebär att vi inte är ett land som har folkomröstningar i parti och minut, utan det måste om vi har haft en folkomröstning förlöpa innan man frågar folket igen och frågar om det har skett någon förändring. Detta uttalar också utskottet i sitt betänkande. Man kommenterar just denna punkt, och konstaterar: När det gäller förslagen om att införa euron eller genomföra en ny folkomröstning om införandet av euron i vill utskottet, precis som vid förra årets behandling, framhålla att det inte är aktuellt med vare sig en folkomröstning eller ett beslut om att en ny folkomröstning ska genomföras . Med denna motivering avstyrker man motionerna rörande förhållande till euron. 99 () replik: Jag får tacka för bemötandet. Jag vill bara korrigera ett påstående som i och för sig på ett sätt är korrekt och är mycket mer eniga med varandra i frågan om EMU än vad Socialdemokraterna är med oss. Men vi på den rödgröna sidan är faktiskt betydligt mer eniga i denna fråga än vad Alliansen är. Vi har lyckats enas om en rödgrön överenskommelse att inte ska gå med i under nästa mandatperiod och att vi inte ska ha någon ny folkomröstning om EMU under nästa mandatperiod. Att säga att den borgerliga alliansen är splittrad är kanske att ta i lite grann, men ni är inte eniga om ifall ni vill ha en ny folkomröstning om EMU under nästa mandatperiod. Ni är inte eniga om ifall ni vill gå med i under nästa mandatperiod. vill det, och om man ska döma av vad som står i tidningarna ibland är tidningarnas uppgifter inte korrekta är ni just nu väldigt oeniga om ifall ni ska skriva in i ert valmanifest att vi ska ha en ny folkomröstning efter nästa val. Det verkar alltså som att den borgerliga alliansen är betydligt mindre enig än vad det rödgröna samarbetet är. 100 () replik: I det betänkande finansutskottet har skrivit är det en enig allians som står bakom texten och föreslår avslag på motionerna. Sedan är det så att det i en allians och i stora partier ibland finns utrymme för flera som tycker och tänker olika. Det kan jag ibland tycka är charmigt och bra. Jag konstaterar att ett antal av de motioner som har avstyrkts har kommit från partivänner till mig, men det är majoriteten i finansutskottets utslag i denna fråga som gäller. 101 () replik: Det gläder mig att Alliansen i alla fall har lyckats enas om en gemensam text i betänkandet. 102 () replik: Är det så lite som krävs för att glädja är jag också glad. 103 PER ÅSLING (c): Finanskrisen och dess efterverkningar har fortsatt att skapa utmaningar för och kräva extraordinära åtgärder av den ekonomiska politiken också . Det gällde även . När finanskrisen på allvar drabbade blev det viktigt för att skaffa nya verktyg för att få de finansiella marknaderna att fungera bättre, öka tillgången på kapital och försöka få ned olika räntor och räntepremier som hindrade penningpolitiken från att få genomslag i ekonomin. En angelägen åtgärd var att banker och finansinstitut fick möjlighet att låna pengar av med längre löptider än normalt, vilket bidrog till en bättre fungerande kreditmarknad på kort och medellång sikt. erbjöds lån på närmare till fast ränta med syfte att ytterligare bidra till lägre räntor på lån till företag och hushåll. förstärkte valutareserven med , vilket förbättrade beredskapen att värna stabiliteten på de finansiella marknaderna. Därtill accepterades flera typer av värdepapper som säkerhet för lån, och fler finansiella aktörer blev upptagna i kretsen av penningpolitiska motparter, allt i syfte att öka likviditeten och underlätta finansieringen på de finansiella marknaderna. Reporäntan sänktes till den lägsta nivån sedan inflationsmålet infördes . gjorde klart att den nivån skulle bestå under en ganska , vilket ökade trovärdigheten för penningpolitiken, i synnerhet i kombination med de åtgärder som jag nämnde. Det sammanlagda resultatet av insatserna ledde till att det finansiella systemet började fungera bättre och att möjligheter att påverka inflationen och den reala ekonomin normaliserades. påtalar i årsredovisningen att detta visar hur viktigt det är med en nära och flexibel samverkan mellan de olika verksamheterna. instämmer i den analysen och konstaterar att organisationen på ett smidigt och effektivt sätt har anpassat sig till de krav och utmaningar som följde i finanskrisens spår. insatser har tillsammans med regeringens och åtgärder bidragit till att mildra krisens effekter, bromsat nedgången i sysselsättningen och begränsat produktionsbortfallet i den svenska ekonomin. Inget är naturligtvis så bra att det inte kan bli bättre. Riksbankschefen säger själv att nu när botten på lågkonjunkturen tycks ha passerats blir det tid att reflektera och dra lärdomar av krisen. Följaktligen skickade riksbanksfullmäktige och direktionen en gemensam framställning till om utredningsbehov med anledning av finanskrisen. Där tar man upp ett antal frågor, bland annat hur institut med problem bör hanteras, ansvar för att främja stabiliteten i det finansiella systemet, den finansiella infrastrukturen och rollfördelningen mellan myndigheter. Inte minst den senare frågan illustrerades tydligt under finanskrisen. Här finns det uppenbart mycket som kan och bör göras för att förstärka och tydliggöra mandatet och samordningen. En särskilt angelägen fråga, som jag ser det, är att utreda hur early warning-mekanismerna kan förbättras för att i möjligaste mån undvika en upprepning av det som hände den turbulenta . I detta sammanhang ska dock noteras att i sin egen organisation inlett ett arbete med att samordna den interna kontrollen och styrningen. En central riskenhet har inrättats som säkert kommer att spela en viktig roll framöver. Finanskrisen och de akuta åtgärderna till trots avstannade moderniserings- och effektiviseringsarbete inte . Låt mig nämna några saker. Det sjösattes ett nytt betalningssystem mellan banker och andra finansiella aktörer, RIX-systemet, med lyckat resultat. påbörjades en utredning om roll i det centrala betalningssystemet som särskilt tittar på om det är eller någon extern operatör som ska tillhandahålla systemet och hur det i så fall bör ske. Eftersom har en mycket stor betydelse för det finansiella systemet i påtalar vi i finansutskottet att det är av största vikt att eventuella förändringar i systemet analyseras och övervägs noga, inte minst vad gäller tydligt definierade ansvarsområden. Det är viktigt inte minst mot bakgrund av erfarenheterna från finanskrisen. Låt mig lyfta fram arbete för ökad öppenhet och transparens. Öppenhet och transparens är grunden för utvärdering och ansvarsutkrävande. På detta område har under en lång rad av år utmärkt sig på den internationella arenan. togs ett viktigt steg mot ökad transparens när direktionen beslöt att i omedelbar anslutning till de penningpolitiska mötena publicera röstsiffrorna och eventuella reservationer. Beslutet har redan bidragit till en mer livlig diskussion om penningpolitiken, något som jag varmt välkomnar. Det fortsatt stora förtroendet för bland grupper i det svenska samhället kan med största sannolikhet kopplas samman med bankens kontinuerliga information under finanskrisen, som har bidragit till att minska osäkerheten i samhället. Precis som påtalade i talarstolen tillstyrker finansutskottet mot bakgrund av granskningen att riksbanksfullmäktige och direktion, beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och förvaltningen av 2009. Även fastställandet av resultat- och balansräkningen i årsredovisningen tillstyrks. Utskottet har inget att invända mot fullmäktiges förslag till disposition av vinst. Jag yrkar bifall till finansutskottets ställningstagande. 104 (): Det är inte alltid lätt när man sitter på åhörarläktaren att hänga med i ett ärende när vi pratar om vad som kan tyckas vara två olika saker. Vi har här att ta ställning till hur skött sig under föregående år. Dessutom passar vi på att ta upp ett antal motioner som rör det som håller på med, det vill säga pengarna, och därmed euro och EMU som berörs i ett antal motioner. tog i sitt anförande upp att många av våra europeiska grannar har haft problem. Det är befriande att höra att oppositionen erkänner det. Det kan ibland tyckas som att oppositionen menar att det bara är i det har varit en kris. Den kris vi haft under föregående år och är den största kris vi drabbats av . Det är en enorm kris som har drabbat hela och större delen av världen. Det vi tar ställning till här är framför allt hur har klarat av att sköta sin del av ansvaret under krisen. Vi kan konstatera när vi jämför oss med andra länder att har klarat sig väldigt bra. Utskottet var för sedan på ett besök i . Vi fick frågan från våra kolleger: Hur kommer ni att göra nu när ni måste börja strama åt och dra tillbaka satsningar som ni behövt göra under krisen? Vi kan konstatera att , som är ett av de länder som har klarat sig bäst, står inför helt andra problem än vi i . Vi har klarat den här krisen utan att vi står inför att göra en massa nedskärningar. Vi har klarat krisen betydligt bättre än våra grannländer. Det kommer att bli tuffa år framöver för alla länder som har behövt göra stora insatser. är unikt i det avseendet. Det är klart att det kommer att innebära stora påfrestningar för eurosamarbetet. Jag har varit orolig under krisen för vad det kommer att innebära för eurosamarbetet. Eftersom länderna självklart lätt ser till sig själva gör en kris att ett samarbete ställs på sin spets. har jag blivit imponerad av att man ändå har klarat det så pass bra. Man hanterar krisen i med gemensamma satsningar och ställer upp för varandra. Jag hoppas att det kommer att fortsätta i den riktningen. Jag tror att det är viktigt att vi när vi har gått igenom den värsta krisen analyserar och ser: Hur har eurosamarbetet klarat av det? Det finns en oro i att sådana här kriser ska göra att eurosamarbetet spricker och att vi därför bör stå utanför. har vi sett att det har klarat det. Det kanske är läge att göra en ordentlig analys och när man ser konsekvenserna inse att vi är mogna att gå in. Men det ska avgöras i en folkomröstning. När en eventuell sådan folkomröstning ska hållas är inte bestämt ännu, och det är också det vi i utskottet tar ställning till. har skött sig bra. Det är vi alla i utskottet överens om. Det är helt andra krav som ställs på en riksbank under en sådan här kris. Man måste öka utlåningen enormt. Det räcker inte med att bara laborera med räntan. Även om man har sänkt räntan till historiskt låga nivåer är det kombinationen med den ökade utlåningen i svenska kronor som gör att krisen har hanterats så pass bra. Innan krisen hade man tänkt se över hur man skulle hantera valutareserven. Man skulle ha gjort det till , men vi kan konstatera att det har man inte gjort eftersom man har hanterat krisen i stället. Det var en klok bedömning, menar jag. Det är bättre att koncentrera sig på den akuta krisen. Men det ger också nya erfarenheter som är viktiga att ta med i den utvärdering som måste göras av hur vår valutareserv ska hanteras. talare har tagit upp hur vi ska disponera vinsten. Det finns principer fastlagda och det har sedan gjorts vissa kompletteringar när det gäller hur vinsten ska disponeras. Det kan tyckas lite absurt, men när det är kris är det jättebra för och därmed för statskassan, eftersom man tjänar pengar på att låna ut pengar i kris. Hur vi fördelar den vinsten finns det principer för. Det är dessa principer som riksbanksfullmäktige har följt när man föreslagit hur vinsten ska fördelas, och det anser utskottet är klokt. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget till beslut i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU14 Cykelfrågor. 105 (): ska trafikutskottets betänkande TU14 med . Betänkandet är lite historiskt såtillvida att det är det första separata betänkandet som utskottet ägnar åt cykelfrågor. I betänkandet behandlar utskottet en motion från allmänna motionstiden och 14 motioner från 2009, vilket tillsammans blir 64 yrkanden. Motionerna rör bland annat mål och utgångspunkter för cykelpolitiken, cykelinfrastrukturåtgärder och regeländringar för att underlätta cykling. I betänkandet, som är uppdelat på sju moment, finns tio reservationer, varav en är en flerpartireservation av Socialdemokraterna, . De övriga nio är enpartireservationer av antingen eller . Låt mig göra några nedslag i hur cykelåkandet reglerades . Cykeln kom till . nämns velocipeden i tidningen och Nyhets Magasin för Medborgare af alla Klasser. De första svenska cyklarna började tillverkas . De tidigaste reglerna för cyklar och cykling var först och främst lokala föreskrifter. Första gången velocipeden dyker upp i svensk lagstiftning är 1868 i ordningsstadga för rikets städer. De lokala förordningarna som reglerade cykling fastställde bland annat lokala hastighetsgränser och vilken typ av cykling som var tillåten. I exempelvis förbjöds tävlingsåkning inom staden .