prot · GX0969 · 2010-02-04 00:00:00 — Det är en diskussion som från vår utgångspunkt väldigt mycket förs med en bättre legal grund för migration. Men det möts också ofta från Medelhavsländer av synpunkten att det även behövs en ordning när det gäller illegal migration. I det sammanhanget är det av intresse att få bättre dialog och utbyte med afrikanska stater som gränsar till . Det är bland annat det som detta handlar om. Det kan handla om havsövervakning och om att ha en bättre ordning för själva migrationsflödena. Det är någonting som kommissionär kommande år kommer att jobba med. Det är riktigt att vi ofta tar upp detta med mänskliga rättigheter. Men det är också viktigt att påpeka att vi inte har någon klausul som säger att vi inte får handla med diktaturer. Det återspeglar en ambition att tro att de, trots vår kritik när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, kan påverkas i en positiv riktning. 36 (): Svaret från statsministern, att det inte uttryckligen är förbjudet att handla med diktaturer, förvånar mig. Men att det statligt helägda Rymdbolaget och den svenska handelsministern till en diktatur i argument också erbjuder flygövervakning detta för att kunna hindra flyktingar och ta flyktingar som försöker fly för sitt liv bryter enligt FN mot den konvention som har skrivit under. Detta är ingenting som främjar de här människornas mänskliga rättigheter. De förhållanden som flyktingar i lever under är under all kritik. Detta kritiseras från alla organisationer. Att då aktivt ska ta del i detta och hjälpa denna diktatur att ta flyktingar är inte att ta sitt ansvar när det gäller mänskliga rättigheter i världen. 37 Statsminister (): Det lades in en lång rad tolkningar här som möjligen får stå för . Till att börja med blev det ingen affär, så det hela blir mer spekulativt. Syftet är trots allt havsövervakning. En ansträngning som pågått är att EU ska få en bättre dialog och gärna också regelsystem tillsammans med nordafrikanska stater när det gäller migrationsströmmar. Det handlar både om en bättre legal grund för migration och om övervakning av ett slag som inte accepterar illegal migration. För många av de sydeuropeiska länderna är det här viktiga frågor. Jag har fört sådana diskussioner med deras ledare. Under spanskt ordförandeskap tas nu detta upp som någonting viktigt. I utbyte kommer de att kräva att vi tar frågan på allvar. För mig är det då bättre att det blir ordning och reda kring detta så länge det regelverk följs som säger att man faktiskt får handla med diktaturer och så länge den typ av sanktioner inte finns som förr fanns mot , en stat som vi haft många invändningar mot och fortsatt har på många områden men som ändå är i utveckling och där dessa sanktioner är borttagna. 38 (): Vi i är mycket bekymrade över läget på arbetsmarknaden. Med de andra rödgröna partierna har vi ett ganska omfattande samarbete för att få fram en bra politik i syfte att få ned arbetslösheten och få åtgärder inom både utbildning och arbetsmarknad. Vi i driver också frågan om omfattande investeringar både för att komma åt klimatutsläppen och skapa en mer hållbar utveckling och för att skapa jobb. Därför var många av oss väldigt förvånade när vi hörde statsministern säga att sysselsättningen ökar. fick vi ett nytt meddelande från SCB om att antalet sysselsatta minskade med 67 000 personer. när statsministern har fått tid att läsa på, vad är regeringens och statsministerns bedömning av sysselsättningsläget i ? 39 Statsminister (): Som jag sade sker uppdatering av dessa siffror löpande, och därför tycker jag inte att någon ska tro att det finns en sanning. När vi diskuterar får vi också hålla isär sysselsättning och arbetslöshet. har en stor volym av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket jag tycker är försvarligt i en lågkonjunktur av det slag vi nu upplever. Jag vet inte vilka siffror det var refererade till nu man bör alltid vara försiktig med siffror men kom AKU-siffror som visade på skillnader och talade om en sysselsättningsökning. Jag ska gärna ta den diskussionen, och vi ska försöka hitta olika källor som kan leda fram till en diskussion om vad som sker med sysselsättningen i . Det viktigaste för människor under ett valår tror jag dock är att vi svarar på frågan hur drivkrafterna för jobb ska se ut . Vad är det som ger jobb? Jag menar att drivkrafter är viktiga för att företagare ska vilja växa, för att enskilda ska känna att det lönar sig att arbeta, för att utbildningssystemet är bra och för att främja anställningsbarhet. Jag vet faktiskt inte vad de rödgrönas samlade alternativ till detta är, men det kanske ska komma . 40 (): Ja, man ska vara försiktig med siffror. Det jag refererade till var det pressmeddelande från som hade rubriken sysselsatta minskade med 67 000, och då gäller det bara . Jag är dock bekymrad, för om man har inställningen och det uppfattar jag att statsministern har att man ska försöka tona ned problemen på arbetsmarknaden och säga att det nu har vänt och att jobben kommer finns en risk att man drar bort åtgärder som är nödvändiga för att skapa jobb och hjälpa de 400 000 människor som är arbetslösa i . Det finns också en risk att man gör felbedömningar och felprioriteringar i politiken, och det är det jag fortfarande efter statsministerns svar här är bekymrad över. Om regeringen och statsministern på detta sätt försöker tona bort ett av de riktigt stora problemen i vårt samhälle finns det också en risk att man gör felaktiga prioriteringar av politiken. 41 Statsminister (): Om vi nu ska vara försiktiga med siffror ska vi också vara försiktiga med ord. påfördes jag en massa saker jag inte har sagt. Jag har inte sagt någonting om en vändning eller något annat av det sade. Vi har fortfarande en situation där arbetslösheten växer i . Det vi nu senast har hört är att det däremot stannar av. Vi trodde att vi skulle se en ökad arbetslöshet , men talas det om att det kanske kan komma att vända . I ett sådant läge känner jag större hopp för och större hopp för möjligheten att föra en diskussion om vad som ska ge jobb framöver. Vi har nämligen god ordning i offentliga finanser bättre än vad andra i och världen har. Det är en styrkeposition. Vi har gjort stora investeringar i infrastruktur och forskning, vi har sänkt skatter för vanligt folk som jobbar, och vi har byggt ut utbildningssystem och arbetsmarknadspolitik. är vi rustade att ta nästa steg för att lägga grund för jobben som ska komma. 42 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern med anledning av hans uttalande om att skattesänkningar till pensionärer är en prioriterad fråga för framtiden. Jag skulle vilja höra vad det är för typ av reform som statsministern ser framför sig. 43 Statsminister (): Den förändring av pensionssystemet vi gjorde och som många andra länder har kvar att genomföra de kan titta på vår modell eller någon annan modell var en viktig framtidsinvestering för . Vi övergav ett system som ställde ut större löften än det faktiskt fanns resurser för. Det kommande framtida pensionssystemet hänger bättre ihop. Det som dock händer då ekonomin krymper, börsen går ned och för få jobbar är att pensioner sjunker. Det gör de , men det följer då vi hade historiskt höga pensionsuppskrivningar. Det agerar alltså i båda riktningarna, naturligtvis. I ett läge där vi har god ordning på offentliga finanser säger vi, när vi hör de respektive ingående partierna, att alliansregeringen är redo att komma pensionärerna till stöd för att motverka konsekvenserna av att det har blivit en nedskrivning av pensionerna. Vi har gjort det . Jag är beredd att titta på ytterligare tillfällen men är inte färdig med den konstruktionen. Det ska alltså naturligtvis komma så många pensionärer som möjligt till del. 44 (): Regeringen har under den innevarande mandatperioden bidragit till att öppna arbetsmarknaden för unga genom bland annat kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter och ökad möjlighet till provanställningar. är det dock tusentals unga, nya svenskar och funktionshindrade som möts av stängda dörrar in på arbetsmarknaden. Stora grupper i vårt samhälle riskerar att permanent ställas utanför arbetslivet, som vi ser ett ökat arbetskraftsbehov. Globaliseringen innebär större krav på en ökad rörlighet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja fråga statsministern vilka förändringar han vill se för att spelreglerna på arbetsmarknaden ska bättre anpassas till de snabba förändringar vi ser och som kommer att accentueras . 45 Statsminister (): Som påpekades har vi ökat flexibiliteten på arbetsmarknaden och halverat arbetsgivaravgiftsuttaget för den som anställer någon . Det är till att börja med viktigt att man inte fördubblar arbetsgivaravgiften och inför en ungdomsskatt. Det är svårt att förstå hur det ska bli fler jobb av att det blir dyrare att ha unga människor anställda. Mycket av det vi gör på skolans område handlar om att pojkar och flickor ska bli sedda utifrån sin respektive begåvning och få bättre utrymme att växa utifrån sina egna förutsättningar i den svenska skolan. Vi försöker komma ifrån det faktum att så många i varje årskull faktiskt har svårt att få godkänt i alla ämnen. Det är ingen bra start i arbetslivet. Vi är beredda att titta på ytterligare saker som kan leda till tröskelsänkningar, alltså stöd för att komma in i arbetslivet och där möta sjysta och bra villkor. Det tycker jag är ett krav och en grundförutsättning. Det finns dock andra sätt, bland annat att sänka kostnaden för arbetsgivare, som man kan titta på att gå vidare med. 46 (): Jag har en fråga till statsministern med anledning av avrättningar i . Efter presidentvalet i har situationen för de mänskliga rättigheterna förvärrats avsevärt. Två personer avrättades , tusentals personer har gripits och sitter nio personer på de dödsdömdas bänk och väntar på att avrättas i . Det finns också en farhåga att dessa avrättningar kan verkställas just för att ingjuta fruktan hos oppositionen, med tanke på att det är årsdagen av revolutionen i . Min fråga till statsministern är vad han avser att göra, inte bara som statsminister i utan också som en inflytelserik ledare i det europeiska samarbetet, för att sända en mycket tydlig signal till de iranska ledarna att inte verkställa dessa avrättningar av oliktänkande i landet. 47 Statsminister (): Såväl inom regeringen i som i den diskussion som förs inom Europeiska unionen ser man allvarligt på läget för de mänskliga rättigheterna i och på den ökade användningen av dödsstraff. Det är någonting vi ständigt kritiserar, både från svensk sida och från EU:s sida. Vi har använt diplomatiska kanaler för att protestera mot användandet av dödsstraff och utfärdandet av dessa dödsdomar. I detta fall tror jag att ett internationellt diplomatiskt tryck och uttalanden av det här slaget kan spela roll. Det är dock en oroande utveckling, och jag förstår att frågan ställs. Dessutom såg vi i valet, som vi har kritiserat mycket, ett internt tryck på en annan utveckling i . Det är viktigt att också det uppmärksammas och att vi har ett hopp om en bättre utveckling i . Falska identiteter på Internet 48 (): Att skapa en falsk e-postadress, så kallad spooning det svenska språket berikas är ett stort problem. I och med att det inte är ett brott i vårt land att fritt ta över en annan människas e-postadress och skicka e-post i en annan människas namn kan det bli betydande problem för den drabbade. Att kapa e-postadresser och e-postkonton har blivit högvaluta liksom inloggningsuppgifter på nätet. För de drabbade kan spooning få förödande eller mycket allvarliga konsekvenser. Anser statsministern att ett land som vårt som vill vara framsynt och ha höga ambitioner när det gäller IT-lagstiftningen ligger i fas med vad man kan begära när spooning inte är ett lagbrott i vårt land? Kan statsministern och regeringen ta några initiativ inom det här området? 49 Statsminister (): Att stjäla andras e-postadresser används ibland på ett sätt som är brottsligt. Det kan falla under gällande lagstiftning om bedrägeri, och det finns andra exempel. Den tekniska utvecklingen visar ibland prov på att man behöver utveckla lagstiftningen. Vi har ett närliggande problem med grooming, som vi har tagit beslut om och som handlar om att man i sexuellt syfte försöker få kontakt med en ung person via nätet. Vi har därför naturligtvis vaksamhet också på det här nya som kallas spooning. I det här fallet vet vi att det pågår diskussioner i EU. Det här är av gränsöverskridande karaktär. Vi hoppas därför att få ett initiativ från EU:s sida som vi kan samordna kring. Sedan får vi se om det finns anledning att gå vidare med en särskild lagstiftning för detta eller om det täcks av annan befintlig lagstiftning. 50 (): är ett av världens fattigaste länder. Det har drabbats av en enorm katastrof, och snart kommer regnsäsongen. Det som behöver är oerhört mycket pengar men också kunnande. Det är ett långsiktigt behov som kommer att vara . En av de stora frågorna är till exempel att man måste återplantera skog, som sedan kan stå emot väder och vind och minska sårbarheten för befolkningen. talas det om skuldavskrivningar. Biståndsministern har inte sagt någonting direkt i frågan, har sagt att man kan överväga frågan och säger att det kan ingå som en komponent i ett långsiktigt återuppbyggnadsarbete. Men det säger inte så mycket om var regeringen faktiskt står. Det är viktigt att vi inte ger nya lån till . De behöver pengar för att klara sig. Jag skulle vilja veta vad regeringschefen tycker i den frågan. 51 Statsminister (): Det är flera faser i detta. Det gäller att tidigt komma på plats, ge nödställda hjälp och försöka rädda de liv som går att rädda och därefter få medicinsk vård på plats. Sedan börjar en lång och mödosam återuppbyggnad. Världssamfundet är på plats. är en stor finansiär, är också självt på plats. Vi har nyheter om att vi utökar vår närvaro. Det kommer att leda till diskussioner om hur denna långsiktiga återuppbyggnad ska se ut. Det kommer att handla om EU-insatser, Världssamfundets insatser och insatser. Det är därför svaren har givits på det sätt som skett. Vi är bereda att titta på hur vi kan vara en del i detta men är inte färdiga i alla våra bedömningar. Det viktiga är att vi löpande har varit närvarande och tidigt med i de insatser som görs. Vi kommer att fortsätta att vara det för att hjälpa människor att komma ur den väldigt svåra situation de befinner sig i och som de långsiktigt kommer att leva med konsekvenserna av. 52 (): De tågpendlare som har kommit till jobbet den här vintern är lätträknade, till skillnad från alla dem som har fått vänta eller helt enkelt fått stanna hemma, som ju är betydligt fler. Vi som är resenärer är upprörda och känner stor vanmakt över tågtrafikens sårbarhet när kylan slår till. I takt med att störningarna ökar minskar förtroendet alltmer för tågtrafiken. Informationen om störningarna är dessutom knapphändig. Det här är mycket bekymmersamt, och tålamodet tryter nu hos väldigt många pendlare. Den här vargavintern har varit extrem, men det kan knappast vara någon nyhet för någon att kylan kan slå till när det är vinter i . Beredskapen för det har dock visat sig vara undermålig. Infrastrukturministern skyller störningarna på den tidigare regeringen. Jag vill därför att statsministern nu redogör för vilka åtgärder den här regeringen har vidtagit för att avvärja trafikstörningar i infrastrukturen och vilka initiativ den här regeringen har tagit för att förbättra beredskapen när kyla och snöoväder slår till. 53 Statsminister (): En av de stora krisåtgärder vi mötte finanskrisen med var att få fram så kallade närtidssatsningar inom infrastrukturen. Det bestod delvis av delar som handlade om att rusta upp järnvägar och satsa på järnvägsutbyggnaden men också om en omfattande ökning av underhållsåtgärder. Det är ett eftersatt område i . Det har varit populärare att bygga ut än att underhålla. Det är den typen av försyndelser som delvis kommer i kapp när vi får så kalla vintrar som vi kanske inte haft . Men ökade resurser finns, och det är upp till ansvariga myndigheter att svara för hur man använder dessa resurser. Jag tycker dock att vi ska visa respekt för att vi, även om vi lever i ett land där vi är vana vid kyla och snöoväder, inte har upplevt en sådan här vinter på mycket . Man arbetar väldigt hårt för att hålla undan problemen, men det går inte att trolla bort underhållssynder som verkat över ens när vi gör stora närtidssatsningar, som den här regeringen har gjort. 54 (): Statsrådet svar under förra veckans frågestund beträffande tillsättande av kvinnor i bolagsstyrelser rev ned applåder. Hans svar löd ungefär så här: Personligen är jag övertygad om att om hade varit hade bolaget inte gått i konkurs. Jag är benägen att hålla med. För min egen del är jämställdhetsfrågan betydligt mycket mer än bolagsstyrelser. Frågor som jag och mina väninnor och kolleger pratar om när vi möts är om det fungerar att vara både mamma och kvinna i arbetslivet. Får jag samma lön som min manliga kollega? Är jag förhindrad i mina framtidsplaner på grund av att jag heter ? Hur länge ska jag ses som banbrytande om jag blir förvaltningschef på den tekniska sidan? Mina frågor till statsministern blir därför: Hur kan bli föregångslandet där jag och mina väninnor inte ens funderar utifrån vårt eget kön? Vad är det som krävs för att män och kvinnor får likvärdiga förutsättningar i arbetslivet? 55 Statsminister (): Jag tror att detta är en korrekt återgivning av hur många kvinnor upplever sin situation och ser sina framtidsförutsättningar i . Vi har haft maktutredningar som har visat att unga par i ofta går in i relationen med jämställdhet som ambition. Detta gäller fram tills barnen kommer. Då återfaller många par i gamla könsrollsmönster, och det verkar sedan menligt på kvinnors möjligheter att hävda sig i karriärutveckling. Det får också återverkningar på deras löneutveckling. Därför är det grundläggande att vi har kvalitativt bra förskoleverksamhet och övriga erbjudanden om bra barnomsorgsstöd för att möjliggöra för både mammor och pappor att vara bra föräldrar men vara yrkesverksamma. Det tror jag är nyckelfaktorn. Vi har gjort förstärkningar av förskolekvaliteten, och vi behöver titta på vad vi kan göra ytterligare. Sedan finns det mycket annat som behöver göras utnämningspolitik, jämföra löner, gå mot diskriminering. Men om jag ska ringa in ett enskilt område är det att fortsätta ansträngningar när det gäller ansvarstagande för barn mellan män och kvinnor. 56 (): var det många av oss som såg partiledardebatten i Agenda. En av de frågor som avhandlades där var jämställdheten i bolagsstyrelser. Min fråga är ungefär på samma tema som . Vi socialdemokrater har tillsammans med Vänstern och en väldigt tydlig linje och ståndpunkt i fråga om kvotering in i bolagsstyrelser för att på så sätt uppnå en större jämställdhet. Jag blev glad över statsministerns uttalande i debatten, då jag insåg att även statsministern och Moderata samlingspartiet har insett att frågan är viktig och någonting som måste lösas. Vi kan inte bara vänta. Min fråga till statsministern är därför om han skulle kunna utveckla den syn på kvoteringsmöjligheter som statsministern gav uttryck för under debatten. Han fick tyvärr inte möjlighet att helt förklara vad han menade. Det vore intressant att höra vad statsministern menade. 57 Statsminister (): Regeringens uppfattning är att inte förbereda lagstiftning för kvotering. Det har återgivits i olika sammanhang. Trots långvarigt maktinnehav och rödgrön majoritet hände inte något liknande heller under de år då det fanns en annan majoritet i den här . Det som vi moderater har uttalat är att vi känner oro för att det är en ojämn representation i börsbolagsstyrelser. Jag vill gärna understryka, som jag sade i mitt meningsutbyte med , att jag tror att det är fler frågor som kvinnor i verkligen tycker att vi ska diskutera än just bara detta hur det ser ut i börsbolagens styrelserum. Men jag underskattar inte frågans betydelse. Jag vill se en bättre könsfördelning och hoppas att det ska kunna ske utan lagstiftning, men har sagt att det kan finnas anledning att titta på det om inte situationen förbättras. Men det är som parti som har valt en sådan plattform i vår partistyrelse. När frågan ställs till statsministern är regeringens position att inte tala om lagstiftning eller kvotering. 58 (): Jag tycker att jämställdheten på flera sätt har blivit sämre. Det är klart att finanskrisen har spelat in, och man kan se i hela och världen att det är på det sättet. Men jag tror också att en del av regeringens beslut tyvärr har bidragit till exempelvis ökade inkomstklyftor mellan män och kvinnor. Man kan se att skattesänkningar framför allt har gått till män. När det gäller diskussionen om deltidsarbetslösa, att det har blivit allt svårare för dem som jobbar deltid, slår det hårdast mot kvinnor eftersom det framför allt är de som är deltidsarbetslösa. Självklart slår det naturligtvis hårt mot både män och kvinnor om man är sjuk och jobbar deltid på grund av det, men det har slagit hårdast mot kvinnor. Det är många kvinnor som söker försörjningsstöd och till och med vänder sig till kyrkorna. Min fråga till regeringen är: Kan det inte vara dags att omvärdera regeringens jämställdhetspolitik för att få ett bättre resultat? 59 Statsminister (): När det gäller grupper som står utanför, och framför allt genom denna finanskris, finns det en delvis alternativ beskrivning till den som ger uttryck för. Vi har till exempelvis sett hur arbetslösheten huvudsakligen ökar inom verkstadsindustri och exportindustri. Det är fler män än kvinnor som blivit arbetslösa. När det gäller den förändrade sjukfrånvaron både sjukfrånvaron och antalet som lever med förtidspension eller sjuk- och aktivitetsersättning minskar noterar vi att det handlar om fler kvinnor än män. När det gäller regeringens utnämningspolitik har det gått från att man förr huvudsakligen värderades utifrån hur nära man stod det socialdemokratiska partiet, vilket gav fler män och färre kvinnor, till att man nu värderas utifrån kompetens och i riktiga rekryteringsprocesser. På det sättet blir det en bättre könsfördelning. Det beror tydligen lite grann på, som vanligt, vilka perspektiv och vilka siffror man använder för att beskriva sitt . Det ligger kanske ett korn av sanning i både vad jag sade och vad beskrev. 60 (): Vi är tydligen överens om att arbetslösheten har ökat kraftigt. Jag kan notera att i har den ökat med 27 000 , så det är en stor arbetslöshet. Parallellt med detta har jag kunnat notera att regeringens bostadspolitik mer eller mindre har havererat. byggdes 45 000 nya lägenheter. var det nere i 15 000. En av de saker som man kan göra i en lågkonjunktur för att öka sysselsättningen och tillväxten i ekonomin är att satsa på bostadsbyggande. Jag undrar när det ska ske. Vi vet att det betalades ut till dem som redan hade en bostad för att bygga om sitt kök eller vad de nu gjorde i sin villa, men inte en krona till hyresrätter, inte en krona till nya bostäder. När tänker regeringen föra en politik som skapar ökad sysselsättning genom ökat bostadsbyggande? 61 Statsminister (): Menar att ROT-avdragsjobben inte är riktiga jobb? Det var tydligen inte fint nog, eller? Jag tror att de byggjobbare som har de här jobben till följd av ROT-avdragen tycker att de är mycket välkomna. Jag tycker att inte ska resonera på det där sättet. Det är bra om det finns jobb för byggare, och det kan ibland handla om reparation och ombyggnad. Det är också värdefulla jobb i . När det sedan gäller detta med hur vi ska få fart på bostadsbyggandet till högre nivåer tror jag helt enkelt inte på den typ av subventionspolitik som presenterades av de rödgröna . Det var en mycket liten skärv som skulle ges till varje lägenhet. Vi har en gedigen erfarenhet i av att det huvudsakligen är kostnadsdrivande och dessutom fördelningspolitiskt orättvist när man analyserar vem som tar del av bostadssubventionerna och vilka som får stå vid sidan av utan att få nytta av dem.