prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — Förslaget innebär att svenska gårdsbutiker föreslås få sälja inte bara egenproducerad alkohol utan även alkohol från utländska tillverkare. De skulle då bli ett slags mindre alkoholbutiker vid sidan av Systembolaget. Detta är långt ifrån den tanke med gårdsförsäljning som jag har uppfattat att regeringen har. Vi socialdemokrater är tydliga. Vi kommer inte att rösta ja till gårdsförsäljning om det på något sätt kan hota rätt att ha kvar Systembolaget. Jag anser att utredningens förslag, som det redovisats i medierna, är ett tydligt hot mot Systembolaget. I utskottsbetänkandet skriver vi i enighet att det svenska detaljhandelsmonopolet, Systembolaget, är ett av de enskilt viktigaste inslagen i den svenska alkoholpolitiken och därför bör försvaras och inte upphävas. Jag är glad att vi i socialutskottet i stort sett är överens och att vi är tydliga i vår enighet för den svenska restriktiva alkoholpolitiken. Jag hoppas att regeringen står fast vid densamma och inte kommer med ett förslag om gårdsförsäljning i enlighet med vad som framkommit i mediernas rapportering. 40 (MP): Det tycker är märkligt i frågan om gårdsförsäljning är att det har gjorts två alkoholutredningar som säger att gårdsförsäljning strider mot och att regeringen trots det vidhåller sitt ställningstagande att det inte innebär något problem för monopolet om gårdsförsäljning införs. Anledningen till att lämnat ett särskilt yttrande och inte en reservation angående gårdsförsäljning är att frågan utreds och kommer att hanteras i särskild ordning. Syftet med utredningen var att ta fram förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med och detaljhandelsmonopolet utan att det får negativa konsekvenser för folkhälsan. Men var står regeringen? har man gjort en ny utredning där det har kommit fram att det plötsligt inte är några problem. Håller man på med utredningar kan man få det svar man vill. tas ofta som exempel på där det fungerar. Man ska dock komma ihåg att detaljhandeln i finns på 36 gårdar med frukt- och bärvin där kommer från egna odlingar. Försäljningen görs i nära anslutning till tillverkningen, och det är endast egentillverkade alkoholdrycker som får säljas. föreligger ett förslag som ännu inte är framlagt i den finska om försäljning av gårdslikörer. Det verkar dock som om förslaget har stött på problem. har varit i kontakt med jord- och skogsbruksministeriet i och gjort klart att man har synpunkter på förslaget. Det har tillkännagetts som svarat att det är diskriminerande och ett klart brott mot . Från början fanns det 49 vingårdar i ; är det 36. Lönsamheten är för dålig. Det har heller inte gett så mycket jobb, knappt 100 tjänster. Man har heller inte sett att gårdsförsäljningen gett några effekter på turismen. är alltså inte övertygat om att det är möjligt att förena gårdsförsäljning med detaljhandelsmonopolet. Vi säger ja till gårdsförsäljning på det sätt som förespråkar, till exempel att kunden kan beställa vin och öl vid besök på gården och sedan hämta ut dryckerna i en systembutik. Vi säger nej till gårdsförsäljning om det finns minsta risk för att monopolet äventyras eller om konceptet på gårdsförsäljning förändras så som det ser ut . vill varken riskera monopolet eller folkhälsan. Folkölet har också med folkhälsan att göra. Den alkohollag vi har trädde i kraft . Då slopade man det tidigare kravet på tillstånd för detaljhandel med folköl. Regeringen föreslår i propositionen att anmälningsplikten förtydligas så att det framgår att folköl inte får säljas innan anmälan skett och att kommunerna kan förbjuda fortsatt försäljning om lagen inte följs. Det är bra. Det som är mindre bra är att straffansvaret fortfarande ligger på den som sålt ölen, alltså den enskilde butiksanställde, och inte på näringsidkaren. Ansvarsfrågan ska grundas på en bedömning i varje enskild försäljningssituation. tror inte att regeringens förslag löser detta problem. Det är orimligt att straffansvaret ligger på den enskilde butiksanställde. föreslår tillsammans med flera remissinstanser att folkölsförsäljning ska vara tillståndspliktig. Näringsidkaren ska vara ansvarig för en effektiv ålderskontroll. Tillståndet ska givetvis kunna dras in om regelverket inte följs. Vi tror inte att det är tillräckligt att propositionen innehåller skrivningar om att butiksägaren ska utbilda och informera sina anställda. Det vänder sig mot är alltså att det är den enskilde som får ta ansvaret. Självklart står jag bakom samtliga reservationer men yrkar bifall på reservationerna 5 och 9. 41 (V): har en rad reservationer på förslaget till ny alkohollag eftersom tillgängligheten till alkohol ökar på en mängd plan. Jag står självklart bakom alla våra reservationer men väljer att yrka bifall till reservation 7, där säger nej till gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker, och reservation 10, där vill förbjuda alkoholreklam. Vi debatterar förslaget till ny alkohollag som ska ersätta den men också de motioner som har kommit in om alkoholpolitiken. Jag är glad över att socialutskottets alla partier ställer sig bakom en restriktiv alkoholpolitik vars främsta mål är att främja folkhälsan. Det ska ske inte bara genom att motverka skadligt dryckesbeteende, vilket är viktigt, utan också genom att minska den totala konsumtionen av alkohol. Det bekymrar mig att förändringarna av alkohollagen går i motsatt riktning. Det bidrar till att göra alkoholen mer tillgänglig genom att det blir tillåtet att anordna mässor och liknande med provsmakning av alkoholdrycker för allmänheten, genom att man ger stadigvarande serveringstillstånd till dem med cateringverksamhet, att man medger flera tillståndshavare att serveringstillstånd för gemensamt serveringsutrymme, med flera förslag. Detta är förslag som säger nej till, och det gör vi därför att alkohol inte är vilken vara som helst. Enligt är alkoholen den tredje största riskfaktorn globalt för ohälsa och för tidig död och en direkt orsak till 2,6 miljoner dödsfall runt om i världen. I har vi en miljon människor i riskbruk. Riskbruk innebär att man använder så mycket alkohol att man kan få medicinska skador. Det finns över 300 000 som missbrukar alkohol, och det finns så många som 385 000 barn som växer upp i familjer där någon av föräldrarna dricker för mycket alkohol. Förutom det mänskliga lidande som alkoholen ställer till med innebär detta en stor samhällelig kostnad. Vi har just nu en utredare, , som tittar på missbrukarvården och som har uppskattat vad alkoholens skadeverkningar kostar . Han kom fram till siffran . Det är bra att alla partier också ställer sig bakom att ha en alkoholskatt och höja priset på alkohol. Tillsammans med Systembolagets detaljhandelsmonopol är detta de viktigaste alkoholpolitiska verktygen för att nå våra mål om att minska totalkonsumtionen och att minska alkoholens skadeverkningar. kan vi när vi tittar på motionsfloden se att detta inte är en självklar ståndpunkt. Det finns motionärer från och som tycker att Systembolaget ska avregleras. I en motion läste jag att vi har avreglerat och , och är det Systembolaget som vi ska ge oss på. Turligt nog är det fortfarande enskilda motioner, men de visar att det inte är självklart att folkhälsan går före vin- och spritproducenternas intresse. Man ser alkohol som en näringslivsverksamhet i stället för att ha folkhälsan som främsta mål. Det som oroar mig allra mest just nu är diskussionen om att regeringen skulle vara beredd att äventyra det allra viktigaste vi har, nämligen Systembolagets försäljningsmonopol. Det gör ju att vi har ett systembolag som har som mål inte att sälja så mycket som möjligt utan som har alkoholpolitiska mål för hur man marknadsför: Man propagerar inte och försöker inte få människor att köpa mer vin och sprit när de besöker affärerna. Om det monopolet skulle försvinna skulle vi öka tillgängligheten, alkoholen skulle användas i mycket högre grad, och vi skulle få mycket större skadeverkningar. Här kan vi se att det kryllar av motioner från de borgerliga partierna. Men det räcker inte, för när , som lade fram förslaget till ny alkohollag, konstaterade tydligt att gårdsförsäljning inte går att kombinera med den restriktiva alkoholpolitiken med folkhälsan som mål och med försäljningsmonopolet för Systembolaget, nöjde sig inte regeringen med det. Har man frågat en gång och fått fel svar ställer man frågan en gång till. Därför tillsatte man en ny utredning med direktiven att se på hur man skulle kunna få ihop detta med och gårdsförsäljning av alkohol. Uppgifter har funnits i medierna om hur förslaget ser ut. Det som då framkom var att man när det gällde gårdsförsäljningen skulle sälja inte bara de egenproducerade varorna utan också motsvarande varor från andra EU-länder från sortiment som inte finns hos Systembolaget. Man skulle i och för sig också sätta en nivågräns för hur mycket man fick sälja. Detta har redan sprit- och vinleverantörerna protesterat emot. Med dessa förslag för man ju in ett parallellsystem i alkoholförsäljningen. Att tala om monopol i detta läge är inte att använda ordet i dess rätta betydelse. Det är att riskera monopolet. Det finns inte och kommer inte att finnas någon enhetlig bedömning om att detta går att förena med . Det kan vi se . , som står för en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik, säger tydligt nej till att få in privata vinstintressen i försäljningen av alkohol. Tummar vi på Systembolagets ensamrätt tar vi det av vin- och spritproducenterna påhejade första steget mot en avreglering av Systembolaget. Vi sätter folkhälsan främst och säger bestämt nej till gårdsförsäljning. Det är min förhoppning att vi blir tillräckligt många partier som framöver kommer att se att folkhälsan går före att se alkoholen som ett näringslivsintresse. 42 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet En ny alkohollag, SoU4, och avslag på samtliga reservationer. har vi att ta ställning till en ny alkohollag, med planerat ikraftträdande . Den är fördröjd på grund av italienska synpunkter i samband med EU-notifieringen. I den nya alkohollagen finns det en hyfsad samstämmighet om huvuddragen. Den restriktiva alkoholpolitiken ligger fast. Vi förtydligar, moderniserar och förenklar vissa bestämmelser. Det är viktigt att den nya alkohollagen kommer rätt, så att säga. Vi vet att alkoholen är en lömsk vara som kan ställa till elände för den enskilde, för familjen och för samhället. Vi vet också att regeringen står bakom sin regeringsförklaring och tydligt pekar på sambandet mellan alkohol och våldsbrott och på betydelsen av att förebygga missbruk. Vi vet att regeringen i budgetpropositionen aviserar höjda alkoholskatter på öl och vin. Under den förra mandatperioden gjordes offensivt arbete för att förebygga missbruk och bruk av alkohol ett arbete som fortsätter under den här mandatperioden, där vi väntar på ANDT-strategin, som ska behandlas här i och som det i budgeten finns avsatt 260 miljoner för att genomföra. Vi vet att insatser i WHO och EU har börjat märkas. För min och del är det tre huvuddelar i alkoholpolitiken. Det är det internationella arbetet, att vara på offensiven, det är att se vilken betydelse som Folkrörelsesverige har, alltså och andra inom den ideella sektorn, och det är att stå fast vid en restriktiv alkoholpolitik där prisinstrumentet och värnandet om detaljhandelsmonopolet är mycket viktigt. Alkohollagen moderniseras således , bland annat när det gäller försäljningen av folköl, vilket det i betänkandet finns reservationer mot, samt tillstånd eller anmälan. Med stöd av den alkoholutredning som vi har haft tidigare säger vi från majoriteten i utskottet att det räcker med en anmälan för att komma åt de problem som vi vill komma åt. Ett tillstånd är att byråkratisera utan att det ger nykterheten någon nytta. Folköl får inte säljas innan anmälan skett. Detsamma gäller servering av folköl. Personalen som hanterar detaljhandel av folköl ska ha erfarenhet och kunskap, och det är ett ansvar som näringsidkaren har. Kommunen ska ha en tillsynsplan. När det gäller serveringsbestämmelserna finns det en lång rad förenklingar. Cateringföretag kan få ett långvarigt serveringstillstånd. Kravet på köksutrustning och matutbud moderniseras. Provsmakning tillåts i samband med mässor. Det blir tillåtet att krydda brännvin och servera som snaps vid eget serveringsställe. Kommunerna ska ha riktlinjer för serveringstillstånd och en tillsynsplan. Den som söker serveringstillstånd ska avlägga ett prov för att visa att han eller hon har tillräcklig kunskap om alkohollagen. Listan kan göras lång men handlar om att utifrån en restriktiv alkoholpolitik göra förenklingar och modernisera. Lagen skärps och förtydligas också när det gäller den så kallade bjudregeln. Jag tycker att det som står där är ofarligt att det vid vissa extraordinära tillfällen ska kunna göras ett undantag. Grundregeln är fortfarande att det inte är tillåtet att bjuda unga på alkohol. När det gäller marknadsföring av alkoholdrycker utvidgas de regler vi har för bilder i tidningsannonser till att gälla oavsett kanal. Det betyder att till exempel Internet och affischer omfattas av reglerna. Bestämmelserna kring teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat förs in i alkohollagen. majoritet ställer sig i stort bakom de här ändringarna, och jag tycker att det är bra. Ett speciellt tack till som i vanlig ordning i konstruktiv anda går in och för en dialog för att komma fram i så stor enighet som det går. vill jag säga några ord om gårdsförsäljning. Direktivet till den utredare som vi nu går och väntar på resultatet från är väldigt tydligt: Ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Det är direktivet. Det är det uppdrag som utredaren har, och jag tycker att det är lite knepigt att diskutera utredarens förslag utifrån läckor i medierna innan det är framlagt. För del tycker vi att det är viktigt att vi får ett klart besked om det går att förena gårdsförsäljningen med . Vi värnar detaljhandelsmonopolet, och vi vill se resultatet och kunna diskutera, stöta och blöta det innan vi tar ställning. I grunden är vi från positiva, men låt oss ha fakta på bordet innan vi kan ta slutlig ställning. 43 (S) replik: Jag vill tacka för det goda och konstruktiva samarbete som vi har haft vid framtagandet av det här betänkandet. Det är, som jag också sade i mitt anförande, glädjande att riksdag har en tydlig överenskommelse kring en fortsatt svensk restriktiv alkoholpolitik. var i sitt anförande inne på den del som handlar om folkölsförsäljningen. Det är också det som jag skulle vilja uppehålla mig vid i det här replikskiftet. Det är korrekt att inte landade i att lägga fram ett förslag om att man ska ha en tillståndsplikt för folkölsförsäljning, men jag nämnde i mitt anförande att trots detta och trots att program för egenkontroll uttryckligen krävs enligt alkohollagen så har endast hälften av de butiker som säljer folköl ett sådant program för detta. får vi också veta att endast ett mindre antal butiker får tillsynsbesök och att sanktioner i form av varningar och förbud är relativt sällsynta. Vi har alltså en modernisering av alkohollagen, men låt det inte per automatik betyda en ökad tillgänglighet och ett slarv som jag tycker att detaljhandeln uttryckligen visar på när det gäller att man inte riktigt klarar av att upprätthålla kontrollen kring folkölsförsäljningen. Vad tänker regeringsmajoriteten rent konkret vidta för åtgärder för att förhindra att unga har möjlighet att köpa folköl i den svenska detaljhandeln? 44 (C) replik: Som jag sade i mitt anförande är det beträffande försäljning av folköl ett förtydligande och en skärpning som görs i det förslag som vi nu antar. Jag tycker att det finns skäl att upprepa att för det som vi är ute efter, nämligen att få ett ökat ansvarstagande så att de som driver en verksamhet ser till att personalen har tillräcklig kunskap och kompetens och att se till att man ska ha underlag för att kunna göra den tillsyn som är absolut nödvändig att göra, är anmälan fullt tillräcklig. Vi vill från alliansregeringens sida inte krångla till det för småföretagare om det inte finns särskilda skäl till det, utan vi vill se till att ha de uppgifter framme som gör att vi fullt ut kan ta ansvar för att alkohollagen följs och sköts. Sedan kan jag ge rätt i att det inte är alltid tillsynen fungerar, och det är något som vi har jobbat med . Det är inte alltid vi kan säga att berörda fullt ut tar det ansvar som man faktiskt har enligt lagstiftning. Där tror jag att vi har en gemensam uppgift att se till att få en bättre tingens ordning. Vi har gjort försök vi har till och med gjort tillkännagivanden från socialutskottets sida. Det har också skett förbättringar, men fortfarande behöver tillsynen bli ännu bättre när det gäller folkölsförsäljningen. 45 (S) replik: Kunskap och kompetens, säger . Det är givetvis viktigt att man har det, men trots allt detta fungerar ju inte tillsynen från dem som har ansvaret att utföra tillsyn i denna fråga. Vi ska inte krångla till det för den lilla näringsidkaren, säger . Då tycker jag att är ute och tassar i markerna kring det som jag hade med i mitt anförande, nämligen att vi för en alkoholpolitik som ska ha ett större folkhälso- och socialpolitiskt ansvarstagande och inte ett vinstintresse och en diskussion som lutar mer åt en näringslivsbaserad syn på frågan. Jag tycker att tassar i de markerna när han säger att man inte vill införa krav som krånglar till det för den lilla näringsidkaren. Vi har en tydlig, restriktiv alkoholpolitik, och vi har ett tydligt folkhälsopolitiskt fokus i den här frågan. Är det så att man inte klarar av att hantera folkölsförsäljningen utifrån den lilla näringsidkarens perspektiv, då tycker jag att det är vårt ansvar att se till att vi har regler som gör att man kan upprätthålla den kontrollen så att näringsidkaren också kan sköta och ta sitt ansvar. Det måste till om man ska ha möjlighet att fortsätta sälja folköl ute i detaljhandeln. Visar det sig att man inte fixar detta och att vi kommer att ha återkommande problem trots att vi från socialutskottet, precis som har sagt, har riktat tillkännagivanden i den här frågan , då är vi kanske beredda att luta åt synpunkter på frågan som är att kanske lyfta in folkölet på Systembolaget. Det vore i så fall väldigt dåligt för den lilla lokala näringsidkaren. 46 (C) replik: Man ska inte krångla till det för småföretagare om det inte finns särskilda skäl. Så sade jag. Särskilda skäl är det definitivt om motiven är att värna folkhälsan och se till att alkohollagen följs. Men har både och det underlag som finns inför ställningstagande till propositionen sagt att när det gäller tillsyn, att följa verksamheten och att kontrollera att affärsidkare tar sitt ansvar och har utbildning och kompetens hos sin personal klarar man det gott och väl med anmälan. Det är där jag menar att om vi når upp till nykterhetskraven och till tillsynskraven har vi nått vad vi är ute efter. Det tycker jag är avgörande. Jag upprepar att det är tydligt att kommunen ska ha en tillsynsplan. Det är ett konkret förslag i propositionen och i det beslut vi nu går för att fatta. Det är ett sätt att markera att man inte kommer undan det ansvar man har. Vi ska följa upp det hela så att tillsynsplanerna verkligen kommer till och att man lever upp till dessa delar. Då tror jag att vi klarar detta på ett bättre sätt än vad som har gjorts. 47 (M): Senast vi fick en ny alkohollag i var 1994. Även den gången var det en borgerlig regering som hade modet och ledarskapet att förstå att omvärlden hade förändrats på ett sådant sätt att en ny lag behövdes. står vi här igen, . Det kan tyckas att inte är så . Men mycket har hänt . Inte minst har gått med i den europeiska unionen, vilket påverkar delar av den alkoholpolitik som vi beslutar om här. Framför allt har det påverkat hur personer i får tillgång till alkohol. Låt mig fortsätta lite grann på den historiska tillbakablicken. Det vi såg var i mångt och mycket ett skråväsen. Om man skulle ha en restaurang där man fick servera alkohol innebar det att man var begränsad, och det var ett fåtal personer i varje kommun som kunde få denna möjlighet. Den förra alkohollagen rev upp detta och gjorde det möjligt för alla som har en god vandel att söka och få tillstånd om man uppfyller de krav som ställs. Och vad har hänt? Det som har hänt är att vi kanske har tre- eller fyrfaldigat antalet restauranger i . Vi har fått en helt ny bransch som har växt fram. Vi har sett att kulturer som vi kanske inte kände till eller visste om nu har restauranger där vi kan få prova på nya smaker och nya upplevelser. Vi har också sett att många människor, med invandrarbakgrund, har fått jobb i en bransch där de har kunskap. De har kunnat skapa sig ett liv och möjlighet till egen försörjning i . Detta är positivt. När man har tre- eller fyrdubblat antalet tillstånd för servering i skulle man kunna tro att drickandet har ökat i samma grad. Det är precis tvärtom. Om vi ser på den statistik som finns tillgänglig ser vi att vi dricker på ungefär samma sätt som vi gjorde . Vi har ungefär samma andel krogdrickande som vi har konsumtion på andra ställen. Men vi har fått en hel del nya restauranger. I grunden är detta givetvis positivt. Det som är negativt är det som har debatterats tidigare här; kommunerna har inte hunnit med i sin tillsynsverksamhet. I denna tre- eller fyrdubbling av antalet tillstånd har kommunerna inte byggt ut sin verksamhet i den grad som skulle ha behövts. I detta sammanhang är det viktigt att poängtera att det fortfarande finns krafter som vill bromsa det hela eller gå tillbaka regler. De vill begränsa utbudet av restauratörer. De vill begränsa människors möjlighet att öppna företag som serverar mat och dryck därtill. Man pratar om privata vinstintressen inom alkoholbranschen, men de partier som pratar om detta är också de partier som i grunden är emot privata vinstintressen generellt. Därför är jag glad att vi kan besluta om en ny modern alkohollag som tar steget in . Trots de många förändringar som finns ligger grunderna för den restriktiva alkoholpolitiken fast. De politiska målen att minska alkoholens skadeverkningar ändras inte. presenterade en utvärdering av den förda alkoholpolitiken, framför allt vad avser ungas tillgång till alkohol. Resultatet är i huvudsak nedslående. har stora satsningar på över miljardbelopp gjorts, men kan inte se att några resultat egentligen kan utläsas utifrån dessa satsningar. Det finns med andra ord utrymme för förbättringar. konstaterar dock att en kontinuerlig tillsyn och uppföljning från kommunerna och även från är en viktig del för att begränsa tillgången till alkohol. Där tar vi nu från regeringens och Alliansens sida ett steg mot att förbättra och ge fler verktyg för kommuner att användas i tillsynsarbetet. Vi ger nya verktyg och vi ställer nya krav på kommunerna att faktiskt göra detta. Den nya alkohollagen blir nu också en mer sammanhållen lag. har flera tillägg gjorts i lagen. Vi har en del som vi behandlar , som handlar om teknisk sprit. I denna del har kommissionen poängterat att vi har en i grunden onödig byråkrati i som utgör ett handelshinder. Enkelt beskrivet kan man säga att om man ska handla med teknisk sprit måste man ha tillstånd av inte bara en utan av två myndigheter. Detta är givetvis inte rimligt. Därför tar vi i och med detta bort det dubbla tillståndskravet. Den nya alkohollagen innehåller många detaljer. Låt mig särskilt peka på några som jag tycker är viktiga. När det gäller cateringföretag ger vi nu företagare möjligheten att syssla med att laga mat på ett bra sätt i stället för att vara byråkrat på ett sätt som inte är speciellt bra. Vi tror inte att de möjliga problem som beskrivs ska vara så stora. De företag som har cateringverksamhet har upplevt att detta är ett byråkratiskt otyg, som vi nu kommer runt.