prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — I där mycket av tillväxten sker i tjänsteföretag är det lätt hänt att betydelsen av riskkapital tonas ned. Jag skulle vilja varna för en sådan slutsats. Även moderna tjänsteföretag förutsätter tillgång till riskkapital under en uppbyggnadsfas. Dessutom innebär utvecklingen inte på något sätt att traditionella kapitalintensiva företag inte längre skulle etableras. Inte minst på landsbygden bygger många företag på avsevärda kapitalinvesteringar, i stor utsträckning verksamheter kopplade till de gröna näringarna. Överlag är tillgången till riskkapital i vårt land förhållandevis god, även om det behövs ytterligare förbättringar inte minst för att stärka möjligheten till investeringar i såddskedet. I detta avseende skulle det vara välkommet med en tydligare styrning av det offentliga riskkapitalet, som i många avseenden investeras mer konservativt än privat riskkapital. Däremot är tillgången på kapital inte lika god i hela landet. I många delar av landet är det i praktiken inte möjligt att låna pengar med fastigheter som säkerhet, vilket är ett hinder för såväl företagande som boende. Det är ett faktum att tillgången på såväl lånekapital som riskkapital skiljer sig mellan olika landsändar. En målinriktad politik med ett riskkapitalavdrag som omfattar även privata investerare och statliga lösningar för medfinansiering av riskkapital i de glesare länen skulle dramatiskt förbättra situationen. Här vill jag då särskilt lyfta fram det centerpartistiska initiativet om ett riskkapital för inland, . För det tredje, fru talman: stora strukturella hinder. Även med drivna entreprenörer med bättre tillgång till riskkapital kvarstår det faktum att det finns och kommer att finnas strukturella hinder för tillväxt i hela landet. Jag syftar främst på de nordligare delarna av vårt land, men de strukturella hindren finns även i storstädernas förorter. I de glesare länen är det otvetydigt så att de långa avstånden och det i många fall ringa befolkningsunderlaget driver kostnaderna för transporter och minskar tillgången på grundläggande service. Utöver den traditionella regionalpolitiken är det en angelägen satsning att öka attraktiviteten för företag att etablera sig och anställa genom ekonomiska frizoner i ekonomiskt utsatta områden, om det så är i förorten eller på landsbygden. Jag har motionerat om införande av nystartszoner med skattereduktion och att skattereduktionen även ska gälla glesbygdsområden som haft en stor utflyttning. Vi kunde läsa i om hur tappat av befolkningen . I har vi tappat av befolkningsunderlaget . Låt mig avslutningsvis, fru talman, få säga att det inte finns någon snabb och enkel lösning för att minska klyftor i samhället, men fler jobb i nya och växande företag är en mycket bra start. I detta anförande instämde (M). 320 (S) replik: Per Åsling talar sig varm för olika stödformer för att få fram riskkapital till företag på olika sätt, och jag kan mycket instämma i det han säger. Vi har också från Socialdemokraternas sida föreslagit en lång rad sådana åtgärder, till exempel i frågan om riskkapitalavdrag. Och vi har lagt fram ett särskilt förslag om att avsätta 5 miljarder från som ska gå till olika former av stöd till småföretag för att få fram kapital för investeringar och nya jobb etcetera. Jag har en fråga till Per Åsling. Vi har kunnat ta del av ett förslag från regeringen om att avsätta 2 miljarder i form av stödinsatser för småföretag inom stödområde A och bygga upp en ny organisation. Men man har ännu inte kunnat tala om hur den organisationen ska se ut. Varför är det inte bättre att använda sig av en befintlig organisation som till exempel Norrlandsfonden, som hitintills har lagt ut ungefär 5 miljarder för olika former av stöd till småföretag i ? 321 PER ÅSLING (C) replik: Tack för den frågan, ! är också väl medveten om att förslaget om riskkapitalfonden för inland kom i tilläggsbudgeten . Frågan bereds nu på , och det kommer att presenteras en lösning här i närtid. Det är inte min uppgift att här skissera hur lösningen skulle se ut. Men låt mig säga så mycket som att det är viktigt att nyttja befintliga strukturer som jobbar inom området i norra , oavsett om det är fråga om riskkapital, lånekapital eller kreditgarantier. 322 (S) replik: Jo, men vi är lite brända av de nya organisationerna. Vi har en organisation, Norrlandsfonden, som har funnits . Vi har dessutom som har en regional organisation. Varför inte bygga vidare på dem som har etablerat kontakter med kommuner, småföretagare, olika branschorganisationer etcetera i stället för att bygga upp något nytt? Man får intrycket av att det är ett utspel som inte är särskilt väl genomtänkt. 323 PER ÅSLING (C) replik: Det förslag som ligger på bord är synnerligen värdefullt. Det är förmodligen det största politiska beslut som kommer att fattas för norra inland i modern tid. Hur pengarna kommer att hanteras bereds i . , låt oss ta diskussionen när det förslaget ligger på vårt bord och vi känner till hur pengarna kommer att hanteras. Jag är övertygad om att befintliga strukturer kommer att vara involverade i detta arbete. Där har vi i grunden samma uppfattning att det är rätt. 324 (SD): var vecka 43, alltså , 680 423 personer inskrivna. Detta var endast 1 506 personer färre än samma vecka . Tillväxten i ekonomin, alltså grundförutsättningen för att skapa nya och riktiga jobb, visar på en positiv utveckling. Det är bra, men det räcker inte. Regeringen har visat sig oförmögen att komma till rätta med arbetslösheten. Nästan exakt lika många människor är arbetslösa som . Vad beror detta på? Är det omvärldens eller konjunkturens fel eller har regeringen helt enkelt haft otur? Sanningen är att det är regeringens eget misslyckande. Det är regeringens politik som har skapat denna olyckliga situation. Med den förda invandringspolitiken späder regeringen på de problem som finns med arbetslöshet och utanförskap och undergräver förutsättningarna för att komma till rätta med arbetslösheten. Förlorarna är de som står längst från arbetsmarknaden och längst från ett riktigt jobb. Mitt under brinnande lågkonjunktur införde regeringen dessutom en reform som innebar att arbetslösa tvingades konkurrera med alla världens arbetslösa om det fåtal jobb som skapades i Alliansens . Från allianshåll hävdas att reformen behövs för att svenska företag ska kunna konkurrera på en alltmer global marknad. Man behöver kunna rekrytera utländsk kompetens. Ingenjörer, dataspecialister och vårdpersonal lyfts särskilt fram som yrkeskategorier där företag och offentlig förvaltning har ett behov av att kunna rekrytera arbetskraft från utlandet. Sanningen är dock att av dem som har kommit till för att arbeta enligt de nya reglerna för arbetskraftsinvandring återfinns i just dessa kategorier. Många av dem som i och med de nya reglerna kommit till för att arbeta hör i stället till kategorierna restaurangpersonal, städare, bagare, byggjobbare, frisörer och annat. Den största gruppen är dock utländska fattiga människor som med skydd av Alliansens regler luras till för att till slavlöner arbeta för bärindustrin. Hanteringen är i detta fall en stor skam för . besökte Arbetsförmedlingen arbetsmarknadsutskottet. Generaldirektören klargjorde då att under 20122020 kommer att ha arbetskraftsbrist inom vissa sektorer men ingen generell arbetskraftsbrist. Enligt en beräkning som Arbetsförmedlingen gjort och som presenterades i går kommer 250 000 fler att gå i pension än . Jag uppfattar signalerna från den politiska majoriteten, Arbetsförmedlingen och arbetsgivarorganisationerna att de ser detta som ett stort problem. Jag väljer i stället att se positivt på Arbetsförmedlingens uppgifter. Det erbjuder en fantastisk möjlighet att komma till rätta med den näst intill permanenta massarbetslösheten om vi väljer att göra rätt saker. För att tala klarspråk: De som inte går ut med godkända betyg och de som inte fullföljer gymnasieskolan eller går ut med undermåliga betyg kommer att ha mycket svårt att få jobb på den framtida svenska arbetsmarknaden. Om jag har förstått signalerna från regeringen, Arbetsförmedlingen och dess generaldirektör rätt avser man att lösa de framtida behoven på arbetsmarknaden genom en omfattande arbetskraftsinvandring från framför allt och . På en direkt fråga från mig till Arbetsförmedlingens generaldirektör om vad hon anser behöver göras för att i stället förbereda unga och arbetslösa för dessa jobb svarade hon: Många fler måste klara grundskole- och gymnasieutbildningarna. Vi måste ha en bättre studievägledning, och fler måste välja att utbilda sig där framtidsjobben finns. Vi måste ha fler möjligheter till praktikplatser, och vi måste satsa på vuxenutbildningar. Vi sverigedemokrater presenterade i vår skuggbudget som vi lade fram för sedan just de satsningar som behövs för att möta de framtida behoven. Vi satsar på bättre studie- och yrkesvägledning, på läkarutbildning, forskning, fler vuxna i skolan, antimobbningåtgärder och vuxenutbildning. Dessutom skapar vi 50 000 lärlingsplatser. Nej, det behövs ytterligare satsningar . Det är vi i denna kammare som måste skapa förutsättningar för att bryta utanförskapet, bryta massarbetslösheten och ge våra unga och arbetslösa en chans att ta de jobb som kommer att skapas . Frågan är bara om det hos alliansregeringen finns viljan, förmågan och framför allt det politiska modet att ompröva den egna misslyckade arbetsmarknadspolitiken. Vänd inte våra unga och arbetslösa ryggen, utan ge dem chansen! Våga fatta rätt beslut och byt politik! I detta anförande instämde (SD). 325 (M) replik: Det vi fick höra var kanske inte riktigt en korrekt beskrivning av verkligheten. Få länder har klarat finanskrisen bättre än , och det är tack vare den jobbpolitik som vi har fört från alliansregeringens sida. Det ska vara mer lönsamt att arbeta och att anställa. Med anledning av detta har jag en fråga. var i partiledardebatten i går mycket tydlig med att vår reform med instegsjobben var att betrakta som diskriminering. Vi har haft en pragmatisk inställning och velat sänka trösklarna för dem som står längst från arbetsmarknaden. Det har gällt ungdomar genom halverade arbetsgivaravgifter och nystartsjobben genom att ta bort arbetsgivaravgifter. Vi har till och med kompenserat de dubbla arbetsgivaravgifterna för dem som varit långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. Ni betraktar instegsjobben som diskriminering. Borde inte de nedsatta arbetsgivaravgifterna för ungdomar och nystartsjobben också vara diskriminering? Borde ni inte i konsekvensens namn även vilja förändra och ta bort dessa reformer? 326 (SD) replik: Det finns en väsentlig skillnad. Instegsjobben riktar sig framför allt till nyanlända invandrare. Alla kommer inte att vara nyanlända invandrare, men alla kommer att vara ungdomar och äldre. Alla har under sitt livsskede möjlighet att ta del av de eventuella satsningar som görs på vissa grupper. Men just denna satsning är diskriminerande eftersom det bara är de som råkar vara nyanlända invandrare som kan få del av den. Det är diskriminerande mot svenska arbetstagare. Det är också diskriminerande mot de invandrare som tidigare kommit till och som befinner sig i ert utanförskap och inte har tagit sig ut därifrån. De får inte denna möjlighet. Det är diskriminering. Det är också lite märkligt att man satsar pengar på människor som inte ens har kommit hit än för att kunna ge dem stöd att ta sig in på vår arbetsmarknad när det finns 681 000 som vill in nu och befinner sig på vår arbetsmarknad. 327 (M) replik: blir det väldigt tydligt att inte har en pragmatisk inställning till att bekämpa långtidsarbetslösheten och se till att ha en pragmatisk inställning till att få människor i jobb som befinner sig i utanförskap. Ni har i stället ideologiska skygglappar som handlar om att inte hjälpa just invandrare som står långt från arbetsmarknaden. Det säger ganska mycket om er politik. Det säger också ganska mycket om er politik att ni är emot arbetskraftsinvandring som den samlade forskarvärlden är överens om är nödvändig för att minska påfrestningarna på svensk ekonomi. 328 (SD) replik: Jag vet inte vilken samlad forskarvärld du talar om. Jag kan referera till vad nationalekonomen , i , säger i debatt . Arbetskraftsinvandring hjälper inte offentlig sektor, lyder rubriken. Slutsatsen i rapporten är att för att det ska bli något positivt över huvud taget för offentlig sektor måste sysselsättningsgraden från nyanlända som kommer för att arbeta i framöver motsvara den som redan finns i landet, det vill säga . Annars blir det ingen positiv effekt. 329 (M) replik: Brottsbekämpning, integration, arbetsmarknad ja, egentligen alla frågor som tar upp från talarstolen handlar uteslutande om en sak, nämligen att har misslyckats kapitalt. Jag ställer samma fråga som tidigare: Vilket land menar är så mycket bättre än på område efter område? Ni har inte kunnat nämna något land som är bättre. Vi kan konstatera att har klarat sig väl under den globala ekonomiska kris som har passerat. Vi har mest välskötta statsfinanser. Vi har bland de bästa tillväxttalen i hela västvärlden. Jag menar att det har gått ganska bra för . Vi har klarat oss ganska väl. Jag frågar igen: Vilket land är det som är så mycket bättre än och som vi ska sträva mot för att klara de framtida utmaningarna? 330 (SD) replik: Jag tycker att är ett bra land att leva i. är ett fantastiskt land. Jag är stolt över att bo i det här landet. Det finns politiker i den här kammaren har gjort bra saker för . Men när det gäller arbetslösheten är det ett misslyckande från alliansregeringen. Det finns länder i med betydligt lägre arbetslöshet. Vi behöver inte åka längre än över för att se exempel på det. Det är för att de har gjort just det som vi vill göra. De ville begränsa massinvandringen för att ge dem som står längst bort från arbetsmarknaden en chans att komma in och få ett riktigt jobb. Det är just det vi vill göra. Det är till exempel de invandrare som finns i de utanförskapsområden som ni har skapat som vi vill ge den chansen. 331 (M) replik: Vi kan konstatera att har klarat sig bättre än på område efter område. Det är intressant med det synsättet. tar emot väldigt få invandrare. Är det vi ska sträva efter som har klarat finanskrisen på det sätt man har gjort? Det är min fråga till . Det finns ingen koppling mellan hur många invandrare man tar emot och hur man har klarat den globala finanskrisen eller ekonomin i stort. Det finns många fler parametrar att ta hänsyn till. 332 (SD) replik: Det var märkligt att göra en jämförelse med . är ungefär lika stort som , och har ju problem, som alla vet. har inte samma förutsättningar som . Det är ett litet isolerat örike med en fiskeindustri. Man har fått förlita sig på skrupellösa bankirer för att lösa landets ekonomi. Det går inte att göra den jämförelsen. Men det finns andra exempel, som . 333 (S) replik: Att diskutera människovärde eller invandring med tror jag är lite lönlöst. Jag tänker därför ställa några andra frågor. Hur tror att chanser att hantera arbetsmarknadsfrågorna framöver skulle se ut om man kraftfullt försvagade statsfinanserna och trädde ut ur EU och den inre marknaden? 334 (SD) replik: EU vill vi träda ut ur, men inte inre marknaden. Du har nog inte läst vårt program så noga. Vi har alltid förespråkat att vi ska tillhöra den inre marknaden. Vi ska vara en del av den inre marknaden. Vi ska ha en frihandelszon i . Har ni missuppfattat det? 335 (S) replik: Tack för svaret, även om det inte var fullständigt. Frågan gällde: Hur skulle arbetsmarknaden i se ut om man kraftfullt försvagade statsfinanserna och trädde ut ur EU och den inre marknaden? har jag fått svaret att man inte vill träda ut ur den inre marknaden. Man vill bara avsäga sig all form av politiskt inflytande över den. 336 (SD) replik: Vi i den här församlingen ska ju bestämma om de svenska skattemedlen. Vi vill ha ungefär samma avtal som , ett . De betalar en avgift till EU, men den är, om jag inte missminner mig, 14,7 miljarder . Vi vill använda de som går till EU-avgiften till svensk välfärd i stället för att pumpa in dem i , , och andra svarta hål. 337 (S): Vi har av moderat politik av en moderatledd regering bakom oss. Vi har bakom oss som vi bör skärskåda för att se vad det har resulterat i. Vad har den moderatledda regeringens politik lett till? Jag ska ge några exempel. Vi har 70 000 fler i utanförskap som ett resultat av den moderata politiken. De offentliga finanserna har försvagats med 100 miljarder, från ett överskott på ca 70 miljarder till ett underskott på 30 miljarder. I regeringens budget kan man läsa att jobben i välfärden blev färre, att antalet arbetade timmar i den offentliga och privata välfärden minskat både 2009 och 2010. Sysselsättningsgraden är lägre än . Färre ska försörja fler. Socialbidragen ökar i tre fjärdedelar av kommuner. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. En av tre arbetslösa är långtidsarbetslös. Produktiviteten har sjunkit , enligt . Det är en exceptionell utveckling som inte är jämförbar med andra jämförbara länder i vår omgivning. Vice riksbankschefen säger med anledning av den nuvarande situationen att bristen på arbetskraft nu stiger snabbare än vad arbetslösheten faller. Det tyder på att matchningsproblemen på arbetsmarknaden kan bli påtagliga långt innan arbetslösheten har kommit ned på en normal nivå. Det är en sammanfattning av den moderata arbetsmarknadspolitiken. Vad har vi framför oss? Vi har fyra bortkastade år bakom oss. Vad ligger framför oss? Det kan vara intressant att fundera över. Man lät ett antal representanter för den svenska arbetsmarknaden gå igenom den moderatledda regeringens budget med betoning på arbetsmarknadspolitik. Att LO:s ordförande är starkt kritisk kanske inte förvånar någon. Hon säger: Regeringen saknar en trovärdig politik för att minska arbetslösheten. Det är bara att se sig om, öppna ögonen och se verkligheten. Svenskt näringslivs vd stämmer in och säger: Det saknas visioner och struktur. Företagarnas vd säger om regeringen: Man gör inte något för att öka efterfrågan på jobb i småföretag. Det säger hon med anledning av en analys av regeringens politik. TCO:s ordförande säger: låga ambitioner när det gäller att minska arbetslösheten. Sacos ordförande säger att regeringen är för försiktig med reformer för höjd kvalitet i utbildningen. chefsekonom säger att det behövs ytterligare stimulanser för arbetsmarknaden. Nordeas chefsekonom säger att regeringens politik skapar flaskhalsar. Detta är en genomgång och en prognos för . Att regeringens politik har skapat flaskhalsar har vi sett både under högkonjunktur och lågkonjunktur. Under brinnande högkonjunktur hade man ett problem enligt Svenskt Näringslivs egen rekryteringsgenomgång. Då tappade man 70 000 rekryteringar på grund av en misslyckad arbetsmarknadspolitik. Man kunde alltså inte matcha folk. När lågkonjunkturen slår som hårdast och det finns mängder av arbetslösa människor missar man enligt 30 000 rekryteringar på grund av den misslyckade borgerliga arbetsmarknadspolitiken som har gjort att man inte har kunnat matcha arbetslösa mot de jobb som faktiskt har funnits även i en lågkonjunktur. Om man väljer att inte lyssna på LO, , Företagarna, kan man fundera på vad säger om regeringens egen prognos. Då kan man konstatera att resultatet enligt regeringen själv , det vill säga om man får regera till, blir att man i bästa fall kommer ned till en arbetslöshet som närmar sig . Detta gäller alltså om det inte sker någon ytterligare finanskris eller någonting annat. Med tanke på dessa regeringars tur eller otur historiskt finns det kanske risk för det. Men i bästa fall är man tillbaka på ruta ett misslyckad politik. Vad har det då kostat att inte komma någonstans? Det tycker jag är intressant att fundera på. Vad har det kostat i ökade klyftor och i personliga tragedier för människor när man har skurit ned på a-kassan och på sjukförsäkringen, straffbeskattat pensionärerna och genomfört en djupt orättvis politik som inte ledde någonstans? Klyftorna finns kvar, de personliga tragedierna finns kvar, men politiken har inte lett någonstans. Om man tolkar regeringens egna ord i regeringens egen budget är detta det enda sättet att se vad som kommer att hända framöver. I detta anförande instämde och (båda S). 338 (M) replik: , svenska folket har sagt sitt. För att du ska slippa spekulera kan jag säga att det blir till med en alliansregering. Ungdomsarbetslösheten är hög i . Jag har också gått igenom er rödgröna budget och finner att ni vill göra det dyrare för företag att anställa en ungdom genom en fördubbling av arbetsgivaravgiften. Bara i , som jag kommer från, skulle detta kosta företagen . På vilket sätt menar att detta skapar fler jobb? 339 (S) replik: Det är en lite märklig fråga eftersom alla, inklusive regeringens eget finanspolitiska råd, som har studerat denna reform har dömt ut den. Man har konstaterat att den inte har skapat några jobb. Den har justerat resultaträkningen hos vissa företag som redan har unga anställda, till exempel som har kunnat kvittera ut tiotals miljoner i ökad vinst. Det är det enda som har hänt. Men det är en oerhört dyr och ineffektiv reform som inte har lett till några nya jobb, säger regeringens eget finanspolitiska råd och dess ordförande . 340 (M) replik: För att skapa fler jobb behöver man göra det mer lönsamt att arbeta och göra det lönsamt för företag att anställa. Om jag förstår rätt vill han göra det dyrare att anställa en ungdom. Bara i sökte 4 214 ungdomar jobb . Hur blev det fler jobb genom att göra det dyrare att anställa? 341 (S) replik: Jag ska försöka förklara detta. Om vi hade kunnat använda dessa pengar till en effektiv arbetsmarknadspolitik och kunnat matcha dessa 30 000 missade rekryteringar hade 30 000 fler människor anställts. Då hade fler människor köpt hamburgare, och då hade anställt folk på sina hamburgerrestauranger i alla fall, för man anställer om man kan sälja. Det är så enkelt. 342 (M) replik: Jag tror inte att jag och är överens om så mycket. Men jag tror att en sak som vi är överens om är vad som är den grundläggande konflikten i svensk politik, nämligen vår arbetslinje kontra er bidragslinje. Vårt synsätt är att det ska löna sig mer att arbeta därför att har byggt upp ett bidragssamhälle där det inte har varit lönsamt att arbeta. Vi har kunnat se att det trots en långvarig högkonjunktur efter 90-talskrisen och framåt inte har tillkommit nya jobb. Jag skulle vilja ställa en ideologisk fråga till och inte dribbla om verklighetsbeskrivningar som kanske inte riktigt stämmer, som vi fick höra här tidigare. Det är en fråga om verkligen ser de samhällsproblem som har funnits med detta bidragssamhälle. Jag skulle kunna stå här och ge hundratals exempel på framför allt unga människor som har gjort bidragsberoende nästan till en livsstil vid makten. Erkänner du att det problemet har funnits och förekommit, eller är det någonting som vi bara har hittat på? 343 (S) replik: Det är oerhört viktigt att hålla tungan lite rätt i munnen när man diskuterar dessa frågor. När ni pratar om bidrag pratar ni om pensioner och arbetslöshetsersättning alltså en försäkringsform sjukförsäkring och annat. I någon mening finns det en enorm ideologisk skillnad. Vi anser till exempel att pensioner är uppskjuten lön som inte ska straffbeskattas. Vi anser att den som arbetar och är medlem i en arbetslöshetsförsäkring och drabbas av arbetslöshet också ska få ta del av sin försäkring. Vi anser att den som är sjuk och drabbas av sjukdom inte ska bäras i bår till Arbetsförmedlingen och under förnedrande former tvingas söka ett arbete som man uppenbarligen inte kan utföra. Jag kallar inte detta för en bidragslinje. Jag kallar det för en äkta arbetslinje där man stimulerar folk att arbeta, och där de som av olika skäl inte klarar av att arbeta får ut de försäkringar som de har rätt till. 344 (M) replik: Jag känner att lite grann undvek frågan. Vi kan diskutera semantik och vad som är bidrag och inte bidrag.