prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Vi är överens om att ska vara en stark röst för demokrati i världen. Vilka konkreta steg mot ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter har vi sett efter i ? Det är i princip inga. Kommer vi att se positiva förändringar när det gäller mänskliga rättigheter i efter 2010? Jag är själv väldigt tveksam. borde kräva mer av via EU, men självt ska också göra mer för att politiska fångar ska friges och inte torteras. Vi ska se till att även ska tänka om när det gäller dödsstraff. Vi ska ha någon form av strategi, en plan, för för att också de ska demokratiseras. Tänker statsrådet göra mer åt detta? 61 Statsrådet (): Låt oss först gemensamt konstatera att det fortfarande sker oerhörda kränkningar av mänskliga rättigheter i . Där är vi definitivt överens. Jag är däremot inte lika överens med dig om att det inte har skett några som helst framsteg efter i . Det vi ser nu är en mer öppen attityd mot journalister, inte minst under . Det vi också kunde se innan öppnade var att man har tagit bort det förbud att komma till som har gällt för alla människor som är hivsmittade. Också det var en kränkning av mänskliga rättigheter. Vi arbetar hårt med denna fråga, både i svenska företag genom att de är goda förebilder på plats i , på ambassadnivå och naturligtvis på ministernivå. Vi tar alltid upp olika fall där man kränker mänskliga rättigheter i alla våra möten med . Slutligen vill jag också säga att jag själv har varit på plats i och besökt svenska fabriker med kineser anställda och sett vilken skillnad vi där kan visa på jämfört med de företag som inte har kontakter med omvärlden. Jag är alltså övertygad om att dessa kontakter är livsviktiga, inte minst när det gäller att överföra vår syn på mänskliga rättigheter. 62 i (s): Min fråga går till kommunminister . Den gäller de anställda i kommunerna och frågan om heltid som rättighet och deltid som möjlighet. Välfärdssektorn står inför generationsväxlingar. De jobb som finns ute i kommunerna måste bli så attraktiva att fler väljer dem, som man måste vilja och kunna jobba kvar. För att klara denna utmaning måste vår gemensamma sektor bli ett föredöme. Politikerna ute i kommunerna måste kunna erbjuda attraktiva arbetsvillkor. Vi vet att oppositionen tillsammans med har framlagt något som heter Mönsterarbetsplatser. Min fråga till kommunministern är: Har du i regeringen, kanske tillsammans med arbetsmarknadsministern, tagit initiativ i dessa frågor för att göra tillvaron än bättre för de anställda i kommunerna, så att vi kan säkra åtagandet ute i kommuner och regioner? 63 Statsrådet (): Jag tycker att berör en väldigt viktig fråga: Hur ska vi se till att den offentliga sektorn och inte minst kommuner och landsting är attraktiva arbetsplatser? Det är en mycket viktig fråga, och den gäller också för staten, där vi har stora generationsväxlingar på gång. Vi behöver attrahera unga och äldre människor att vilja arbeta här. Då kommer vi givetvis till vilka villkor som ska gälla för den anställde. Det är en fråga vi har delegerat till parterna på arbetsmarknaden och till kommunerna. Vi har ett vittgående kommunalt självstyre, och denna regering har inga planer på att ha någon sorts bindande lagstiftning på detta område. Detta är i stället något vi hoppas att man löser avtalsvägen den svenska modellen. 64 i (s): Jag har en tilläggsfråga med anledning av det svar som ministern gav. Vi i De rödgröna har lagt fram i vårmotionen att vi vill satsa en heltidsmiljard som ska rikta sig till kommuner, landsting och regioner där man kan jobba med de här frågorna och titta över organisationen för att se: Hur kan vi göra de anställda mer nöjda? Hur kan vi göra tjänsterna mer attraktiva så att man klarar av sin vardag i det viktiga arbetet och åtagandet ute i kommunerna? Det här är också en jämställdhetsfråga, en möjlighet för personalen att få ökad kompetens i sin karriär. Det är en stor jämställdhetsfråga eftersom vi ser att nio av tio deltidsarbetande är kvinnor. Min fråga till ministern blir: Vad är er medicin? Kan ni stödja det här att man ger bättre möjlighet till kommuner att starta det här arbetet? För det krävs medel. 65 Statsrådet (): Jag håller fortfarande med om att det här är en viktig fråga. Men jag tror inte på de centraliserade lösningarna; jag tror på den svenska modellen, att avtalsvägen hitta fram. När det gäller resurser till kommunsektorn är antalet arbetade timmar i hela ekonomin det absolut viktigaste, alltså en aktiv jobbpolitik, en arbetslinje som gör att så många människor som möjligt i är i arbete. Det är det absolut viktigaste. Där är jag orolig för att och det alternativ han företräder lägger fram ett antal förslag som gör att man övergår från en arbetslinje till en bidragslinje. Det är det absolut värsta som skulle kunna hända för kommunsektorn, för de kommunala kärnverksamheterna och för de anställda inom kommunsektorn. Det viktigaste är alltså en satsning på arbetslinjen och att hålla fast vid den. Det ger kommunerna de största inkomsterna jämfört med andra alternativ, där man skickar någon liten miljard som plåster på såren. Alkolås för dömda rattfyllerister 66 PER LODENIUS (c): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . För ganska exakt fick jag av statsrådet svar på frågor angående hur man kan minska rattfylleriet. Bland annat tog statsrådet i sitt svar upp att man gett i uppdrag åt dåvarande att göra en utvärdering av försöksverksamheten med alkolås för dömda rattfyllerister. tillsatte infrastrukturministern en utredning med uppdraget att bland annat föreslå ett system med alkolås för dömda rattfyllerister. Min enkla fråga är: Hur har arbetet med alkolås i bilar för dömda rattfyllerister fortskridit? 67 Statsrådet (): Det är en viktig fråga i anslutning till trafiksäkerhetsåtgärder. Även om vi nu befinner oss i en situation där vi har det lägsta antalet dödade i trafiken sedan vi började räkna antalet olyckor finns det ett ständigt pågående utvecklingsarbete för att minska trafikolyckorna. Alkohol och droger är en viktig och prioriterad del i detta. Det utredningsarbete som Per Lodenius mycket riktigt hänvisar till har gått vidare. arbetar man med ett konkret förslag om att införa obligatoriskt alkolås för dem som är rattfylleridömda. Min ambition är att ett lagförslag ska lämnas till Lagrådet . Därefter räknar jag med att kunna återkomma med ett förslag till eller . 68 PER LODENIUS (c): Tack, statsrådet, för svaret! Jag ser verkligen fram emot förslaget om en permanentning av försöket med alkolås för dömda rattfyllerister. Alkolås är en trafiksäkerhetshöjande åtgärd, och inte bara när det används för dömda rattfyllerister. I infrastrukturministerns svar , det som jag refererade till, nämnde infrastrukturministern att arbetar för ett införande av ett krav på obligatoriskt alkolås eller annan motsvarande teknik som förhindrar påverkade att framföra lastbilar och bussar i yrkesmässig trafik. Det skulle ske genom ändringar i . Som en följdfråga vill jag fråga statsrådet hur arbetet med ändringar i har fortgått. 69 Statsrådet (): Det är viktigt både när vi arbetar med trafiksäkerhetsfrågor och specifikt när det gäller obligatorium om alkolås att vi har ett europeiskt perspektiv så att vi arbetar med samma instrument i EU. Det finns ett regelsystem, och det här kan annars tolkas att det inte är öppen konkurrens mellan billeverantörerna. Jag har arbetat direkt gentemot . arbetar just nu med ett trafiksäkerhetspolitiskt program med initiativ till att införa detta obligatorium för tunga lastbilar och bussar. Det arbetet pågår. är ett föregångsland över huvud taget när vi talar om trafiksäkerhet, och jag måste tyvärr tillstå att vi har olika syn på alkohol och droger. Men det arbetet pågår, och jag ser hur andra länder tar efter initiativ. 70 (): Det har gått sedan jag första gången ställde en fråga till justitieministern angående de mordhot som hade uttryckts mot . har han tvingats avbryta en föreläsning på ett universitet, och hans hem har blivit attackerat av brandbomber. Det handlar om attack mot grundläggande värderingar i det svenska samhället och rätten att fritt yttra sig. Därför är det viktigt att de rättsvårdande instanserna tar detta på allra största allvar. Anser justitieministern att så sker? 71 (m): Svaret är ja; jag anser att man tar de här hoten och attackerna mot yttrandefriheten på väldigt stort allvar. Det är utan tvekan viktigt att vi tar hot och aktioner som riktar sig mot grundlagsskyddade friheter på väldigt stort allvar. Det är viktigt att vi tar avstånd från den här typen av angrepp och att rättsvårdande myndigheter arbetar på ett seriöst och effektivt sätt med de här frågorna, som ibland kan vara tämligen komplexa. som det finns en lagstiftning om grundlagsskyddade rättigheter innebär de här friheterna ett ansvar för oss alla att använda yttrandefriheten på ett sådant sätt att alla känner att de blir respekterade. 72 (): Tack för svaret! Låt oss hoppas att den här typen av angrepp inte blir vanliga framöver. Hur vi agerar nu kan mycket väl avgöra om det blir så eller om vi går en annan framtid till mötes. Risken finns att det finns människor som vill använda möjligheten att stoppa yttrandefriheten eller att skrämma fram självcensur. Avser regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att så inte sker och för att ytterligare stärka rätten till yttrandefriheten och rätten att slippa hot mot yttrandefriheten? 73 (m): Jag vet inte vad man skulle kunna göra för att mer allmänt stärka skyddet mot den här typen av attacker och aktiviteter som undergräver yttrandefriheten. Jag tycker att vi har en bra verktygslåda och bra verktyg. Sedan finns det en gråzon mellan vad som är tillåtet och inte tillåtet enligt lag. Det finns inskränkningar. Man får inte förtala andra människor till exempel. Det finns lagstiftning som kan användas där, men det finns en gråzon. Det är det jag gärna vill påpeka. Det är viktigt att vi har en diskussion om yttrandefriheten och respekt för andra, inte minst i valrörelsetider. Det har förekommit affischer som är mycket upprörande för många människor. Tonen i den fria debatten och det sätt som man bemöter andra människor på eller argumenterar emot kan användas på mer än ett sätt. Det är viktigt att den diskussionen är levande. 74 (): Den här regeringen är inte bara en bidragsregering som har sett till att fler och fler lever på bidrag. Man har förvärrat krisen genom en otrygghetschock. Inom jämställdheten har det gått bakåt under . Därför har jag en fråga att ställa till jämställdhetsminister . Ni har missgynnat kvinnor när det gäller skattesänkningar, och nedskärningarna har drabbat kvinnorna. Ni har sänkt kraven på arbetsgivarna när det gäller lönekartläggning och jämställdhetsplaner. Ni drog tillbaka den handlingsplan som vi socialdemokrater hade lagt på bord för att ni tyckte att den inte behövs. Men , före valet, har jämställdhetsministern vaknat och säger: ska vi öka kravet på arbetsgivarna, och ska vi ha svidande böter för de arbetsgivare som inte sköter sig när det gäller jämställdhetsfrågorna. Då undrar jag hur det ska gå till och när ni ska lägga fram de förslagen på bord. 75 Integrations- och jämställdhetsminister (): Tack, , för frågan! Ja, vi har en relativt ny lagstiftning när det gäller diskriminering, också diskriminering på grund av kön. Och den har skärpts på många punkter och inom många samhällssektorer. frågar hur vi vill förbättra diskrimineringslagstiftningen, och det arbetet tror jag är väldigt viktigt att fortsätta utveckla. Vi har under alla år har haft en jämställdhetslagstiftning som inte har inneburit viten om man inte har levt upp till den. Jag menar att det är dags nu att se till att det till exempel finns viten eller kännbara sanktioner när man bryter mot diskrimineringslagstiftningen. Det är också en del i det som handlar om aktiva åtgärder. Det är den utveckling som vi ser framför oss, och det är detta som jag hoppas att vi ska kunna genomföra nästa mandatperiod om vi får mandatet att fortsätta styra detta land. I övrigt kan jag bara säga att diskrimineringsfrågor och jämställdhetsfrågor har varit prioriterade frågor för regeringen. Anslagen har tiodubblats. Vi har presenterat en massa åtgärder som är viktiga för kvinnor, inte bara för ett fåtal som kan tänkas kunna sitta i bolagsstyrelser, som ju är den stora frågan för Socialdemokraterna. Här handlar det om att jämställa skolan, jämställa välfärden, bekämpa våldet mot kvinnor och allt det som är viktigt för den stora massan kvinnor i . 76 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är dagens frågestund avslutad. Jag ber att få tacka statsråd och ministrar för deras medverkan. 8 § (forts. från 6 §) Nationell sfi-bonus (forts. AU12) 77 () replik: Reza nämnde i sitt anförande att det varit en mycket bristande motivation hos dem som går på sfi-undervisning. Jag skulle bara vilja veta vad Reza bygger det antagandet på. Han nämnde själv i anförandet att det varit ett problem och att det är därför man ska införa en sfi-bonus. Enligt till exempel delutvärderingen från IFAU finns det inget sådant problem. De kan inte peka på att det finns en bristande motivation för deltagande i sfi-undervisning, och jag tror inte heller att det är så. Jag tror att det finns en väldigt stark motivation att lära sig språket så fort som möjligt men också att kunna kombinera det med att vara ute på praktik och annat. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på detta från Reza. En annan viktig fråga är vilken motivering regeringen har för att införa det här permanent innan försöksverksamheten har avslutats och utvärderats. Det är väldigt ovanligt att man gör på det sättet. Jag har fortfarande inte hört någon motivering, annat än att man vill ha detta på plats så fort som möjligt. Borde man inte göra en utvärdering först? Den delutvärdering som gjordes av IFAU har ju inte kunnat visa på några belägg för att det skulle vara bättre att ha en sfi-bonus än inte. 78 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Om det blivit bättre eller sämre med sfi-bonusen visar resultaten i samhället. Vi är många som bor och har jobbat med den här frågan i , och vi har sett att det har gått väldigt dåligt. Det är därför sfi-undervisningen behöver förändras, och förändringen måste vara en förbättring. Precis som du säger, , har det varit det en försöksverksamhet, och det var det självklart. Det framgår av betänkandet att vi inte har något underlag för att det har gått bättre eller sämre. Men både kommunerna, skolan och lärarna är väldigt positiva, och studenterna själva vill lära sig språket snabbare och inte fastna på samma nivå. Det är också bra om de har möjligheter att komma ut och använda språkkunskaperna, absolut. Vi är för en förbättring av sfi-undervisningen. 79 () replik: Svaret på frågorna är att ni har frågat runt och att det finns personliga erfarenheter av att undervisningen kan ha varit dålig. Handlar inte motivationen att gå på sfi-undervisning mycket mer om kvaliteten på undervisningen? Men sfi-bonus handlar inte alls om kvalitet, om vilka resurser som finns, hur snabbt man får komma in i sfi-undervisningen och så vidare, för det behandlas i ett helt annat betänkande och på helt andra områden. Detta ärende handlar bara om bonussystemet, om att ha bonus till dem som lär sig snabbt, i stället för ett system, lika för alla, där man ser de olikheter som finns mellan människor. Ni vill stöpa alla i samma form och inte ta hänsyn till erfarenheter, tidigare språkkunskaper och så vidare. Det är det som vi vänder oss emot. Jag tycker att det är intressant att höra att Reza Khelili Dylami är tillräckligt ärlig och säger: Vi har bara ringt runt och kollat, och vi har lite personlig erfarenhet. För min del tycker jag att politiska beslut ska bygga på lite mer än att ringa runt till 15 försökskommuner och att man ska invänta den utvärdering som myndigheten ska göra. Det är så man bygger politiska beslut. Jag tackar i alla fall för svaret. Det är ärligt men inte särskilt förtroendeingivande. 80 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Som jag har påpekat i debatten var vi väldigt tydliga med att det skulle finnas en kursplan för sfi-undervisningen. Som du säger, , är det många som har personliga erfarenheter, och det är många som jag känner. En kvinna från , som har bott i , har fortfarande ingen vision om att kunna läsa. Hennes man har en väldigt bra lön. Hon lever på hans lön och har ingen egen inkomst. Du beräknar att vi har ringt till 15 kommuner, och det kanske är tillräckligt många. Sfi-bonusen ger en vision för den typen av kvinnor som fastnat hemma. De kan genom ett litet extra bidrag ta sin plats i samhället, ta ansvar och stå på egna ben. Det tror jag kan vara en bra start. 81 () replik: Det som vi kan förenas i är att svenska språket är centralt för att få ett jobb, bli delaktig i samhället och kunna göra sig förstådd. Därför vill vi rödgröna satsa mer på att yrkesanpassa svenska för invandrare. Vi vill individualisera den mer. Och vi tycker att det är anmärkningsvärt att ni har gjort så lite på det området. Jag har två frågor. Det står i bestänkandet att sfi-bonusen kommer att leda till att fler nyanlända invandrare påbörjar sfi och når godkänt snabbare. När ni skriver så, vad har ni för belägg för att det verkligen är så? Det är den första frågan. Min andra fråga gäller er konstruktion av sfi-bonusen. I praktiken kommer en lågutbildad, en analfabet, med det system som ni sätter i sjön utan att utvärdera, aldrig någonsin att få denna bonuspeng, kanske en halv peng på sin höjd, medan en högutbildad akademiker med alla förutsättningar i världen att klara svenskan än kommer att få den. Vad är det för människosyn som ni har baserat detta system på? Vad har varit drivande för er när ni har byggt upp ett sådant system? 82 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Jag förstår ideologi. Alla ska bromsas på samma plats. Ingen får möjlighet att utvecklas. Vi vill utveckla och inte avveckla i . Varför ska man inte få möjligheten att med sfi-bonus eller på annat sätt lära sig svenska snabbare och komma ut i samhället som välutbildad och driftig? Varför ska man bli stoppad av sådana personer som du nämner, , som inte kan språket och är analfabeter? Varför ska man fastna i samma klass som dem ? Vad är syftet med det? Vill du ha bevis, ? Följ med mig till och så kan du personligen se hur många som har fastnat där. Lärarna vill inte låta de som är duktigare gå vidare på grund av att man har börjat som en grupp. Vi vill se folk som individer och inte som grupp. Man ska inte fastna. Om man har möjlighet att få hälften av bonusen, varför inte? 83 () replik: Reza Khelili har helt missförstått socialdemokratisk ideologi. Vi socialdemokrater vill att fler ska nå framgångar både i livet och i att lära sig svenska språket. Vi förstår också att människor är olika och har helt olika behov och förutsättningar och behöver olika former av stöd. Vi vill därför yrkesanpassa eftersom vi är helt övertygade om att genom att yrkesanpassa svenskan mer kan fler lära sig. Ju mer individualiserad utbildningen är, desto bättre. Det är därför vi har den typen av förslag. Reza Khelili väljer att inte svara på mina två frågor utan bjuder in mig till på lite safari. Jag har varit runt och tittat mycket, och jag har lärt mig av personliga erfarenheter. Jag har sett hur mina föräldrar och många andra efter det har gått igenom systemet. Jag ställer mina två frågor igen. Ni skriver att ni är helt övertygade om att fler kommer att nå godkänt tack vare sfi-bonussystemet. Vilka belägg har ni när ni skriver så i ert betänkande? Vad är det för människosyn Reza Khelili, och övriga Alliansen har när ni gör det möjligt bara för dem som har mycket med sig i form av akademisk utbildning att nå en bonus medan de som är lågutbildade eller inte har någon utbildning alls aldrig någonsin med det system ni sätter i sjön kan nå den bonusen? Vad ligger det för människosyn bakom den typen av förslag? Svara gärna på mina frågor . 84 REZA KHELILI DYLAMI (m) replik: Jag förstår att De rödgröna vill vinna på de svaga. Det är alltid stackars kvinnor, stackars sjuka, stackars de som mister sin a-kassa, stackars invandrare och så vidare. Det känner vi till och har sett . Du säger att ni har skrivit att ni ska satsa på individuell kursplanering, . Vi säger att vi har gjort det och gör det. Vi har många aktiviteter för dem som har svårt att klara svenskan. Man kan välja kurser som passar de egna kunskaperna i språk och annat, till exempel religion. Det ni kommer med förslag om har vi redan gjort . Vi kommer att utveckla och förbättra det, vilket ni inte gjorde ni hade makten i . I era reservationer har ni inga riktiga förslag. Att stå här och påstå vad som helst går ju an, men trots att ni hade tid har vi inte sett något förslag till förändring eller någon praktisk handling. 85 (): debatterar vi alltså sfi-bonusen. Det har gjorts tidigare vid ett antal tillfällen, så jag ska inte dra ut på debatten alltför . Några saker har jag dock att säga. Det är väsentligt att nyanlända till lär sig svenska så fort det bara går. Jag tror inte att någon är emot det, tvärtom. Utan svenska får man inget jobb, och utan jobb får man ingen delaktighet eller integration. Det tar alltför för alltför många att genomgå sfi-undervisningen. Vissa hoppar till och med av eller kommer inte ens till start. Det duger inte. Så här har det varit, , i det socialdemokratiska . Det är ni som har byggt upp de här systemen. Det är er politik som har misslyckats, er integrationspolitik som har havererat för länge sedan. Då måste något göras, och den här regeringen tar tag i frågan. Vi gör ett antal saker. Det finns flera stora reformer, inte minst vad gäller när man kommer till . Det handlar om introduktion, lotsar, sfi-undervisning och så vidare. Vi gör något i denna regering. Ni har i stort sett inga egna förslag, men ni är bra på att klaga på det vi äntligen gör. Vad tycker eleverna själva om bonusförslaget? I en undersökning som gjordes av SCB trodde av eleverna att de skulle lära sig svenska snabbare om de fick en bonus. Vi talade tidigare om att det finns drivkrafter i samhället. Det finns personliga drivkrafter hos oss alla, varför förneka det? Vi är människor. Det är klart att det fungerar bättre med en morot, ett incitament. Det finns ingen anledning att förneka det. Vore det ett krav för medborgarskap trodde att de skulle lära sig snabbare. Förneka inte drivkrafterna, förlöjliga och håna dem inte! De är mänskliga. Varför handlar det just om språket? Jo, för att språket är en av de viktigaste nycklarna. När jag började på 1985 kom jag till en avdelning som hanterade strategier, nya modeller och så vidare. På mitt första möte förstod jag ingenting. Jag förstod inte det språk de talade eftersom det var så specialiserat med olika uttryck och annat. Vad fick jag göra? Jo, jag fick snabbt lära mig för att över huvud taget kunna förstå. Min personliga drivkraft var att kunna fungera på mitt nya jobb. Förneka inte de personliga drivkrafterna; det är inte konstigare än så. Vilka är de konkreta anledningarna till att man gör detta? Vad uppnår man konkret med detta, frågar ni. Det är en bra fråga. Man kan sammanfatta det i några punkter. Det ligger visserligen en lång och djup diskussion bakom, men den har vi haft så , så jag försöker begränsa mig. En snabbare genomströmning av sfi-studenter är bra. Ju snabbare man lär sig svenska, desto snabbare får man jobb. Det är inte konstigt. Den som lämnar sfi-systemet snabbare lämnar plats och resurser till dem som behöver det bättre. Det är solidaritet, eller hur, ? Ni har inte berört sfi-lyftet med ökad kompetens särskilt mycket. Här avsätter regeringen . Vi kanske skulle kunna tala om det . Här satsar regeringen på dem som är så oerhört viktiga för hela denna reform och för integrationen, det vill säga våra duktiga sfi-lärare som är ute i skolorna och lär sfi-eleverna svenska. Det glömde ni att berätta om, så då gör jag det.