prot · GX09129 · 2010-06-01 00:00:00 — Jag vill fråga bostadsministern: På vilket sätt blir det fler jobb när bostadskrisen breder ut sig och bostadsbyggandet är på bottennivåer? Vore det inte bättre om stat och kommun samverkade? På vilket sätt försvaras arbetslinjen när arbetslösa hindras från att ta jobb för att det inte finns någon bostad, allra minst för dem som vill hyra? På vilket sätt är det en ansvarsfull politik? Apropå en lustighet som bostadsministern fick med i sitt senaste anförande kan jag säga som min tioåring skulle ha sagt: Borgerlig bostadspolitik suger. 8 (): Jag håller med och om mycket som de har framfört här. Det som är den viktigaste skillnaden mellan Alliansens bostadspolitik och det rödgröna alternativ som finns för aktiva satsningar på bostadspolitiken är först och främst en stark målsättning att bygga minst 20 000 hyresrätter . Det andra är att införa subventioner och stöd för att kunna bygga så många hyresrätter till rimliga hyror. Vi vet att subventionerna påverkar hyressättningen oerhört mycket. Det tredje är det delade ansvaret mellan stat och kommun. Kommunerna får ett starkt ansvar för att klara bostadsförsörjningen, och staten hjälper till med verktygen för att de allmännyttiga bostadsföretagen i kommunerna ska kunna bygga hyresrätter efter efterfrågan och behov. Det som är tydligt i det resonemang som för är att bara för att det byggs mycket i och tror han att det byggs mycket i också. Det är olika marknader. Regeringen måste ta ansvar för att det byggs lägenheter i . Vi måste ta det gemensamma ansvaret för att det byggs lägenheter i . Det byggs inte lägenheter i bara för att det byggs lägenheter i eller . Detta har missuppfattat. Jag hoppas verkligen att närvarar vid debatten om allmännyttan och den reformerade hyressättningen och att vi hinner mötas en gång till i kammaren och debattera allmännyttan och också hyressättningen. Jag hoppas också att värnar hyresgästernas besittningsskydd lika starkt som han värnade villaägarna i valrörelsen i frågan om fastighetsskatten. 9 Statsrådet (): Det låter väldigt mäktigt, , och . Det låter som att ni nu här har möjlighet att lägga om allting. Om ni bara får makten kommer det att finnas bostäder, och då är bostadsköerna i borta. Vad är det ni har att erbjuda? Jo, det är . hade om jag minns rätt 2 ½ miljard, . Det har prutats ned så att det är en femtedel kvar av det. Hur långt räcker det? Ni har 500 miljoner i subventioner, och subventioner är det enda ni har att komma med. Jag kanske ska förtydliga mig när det gäller rapporten ochbostadsmarknaden i . Det står där på s. 10 att eller 2007 vände utvecklingen och bostadsbyggandet minskade mycket kraftigt. I alla länderna började alltså nedgången i bostadsbyggandet redan innan den globala ekonomiska krisen var ett faktum och i med god ekonomisk utveckling sett till bnp. Så var det, och så var det i hela . Vi kan titta lite på dessa 500 miljoner. Om vi jämför dem med de 2,7 miljarder som fanns i subventioner som vi tog bort är det väldigt stor skillnad. Det låter på er som att bara det kommer till så kommer allt det goda som ni målar upp att infinna sig. Jag tycker nog inte att det är riktigt seriös politik att låtsas som om det är så. Jag tror nämligen att man måste hantera detta på ett seriöst sätt. Ni är i er fulla rätt att lova ut subventioner inför valet. Men jag tycker ändå att ni ska tänka på en sak, nämligen hur byggbolagen tänker när de hör er. Kanske vinner De rödgröna, kan de ju tänka, även om det är en osannolik händelse. Bäst att vi låter våra projekt ligga kvar. Om ni vinner valet blir era egna subventioner, såvitt jag kan bedöma, en flaskhals för bostadsbyggandet. Hur många längenheter räcker 500 miljoner till? Vad gör man när pengarna är slut? Vad ska säga? Nej, vi har bara 500 miljoner. Men vi hade tänkt bygga. Då får ni vänta. De får vänta och nya skattepengar till subventioner, för ingen är så dum att man bygger utan subventioner när de finns. På så vis schemalägger ni eller snarare senarelägger ni bostadsbyggandet. Det rödgröna målet är 40 000 bostäder . Vi har inte ett sådant mål, eftersom vi inte tror på den typen av styrning. Men jag kan konstatera att enligt bostadsmarknadsenkät tror kommunerna i att det byggs 40 000 . Justerat för den överskattning som tror kan ligga i det säger man att 33 000 kommer att byggas utan subventioner . Om ni då ställer upp 500 miljoner, vad får det för bromseffekt för den utveckling som nu tycker sig se? Får bara den nya subventionsfria politiken med ett nytt regelverk också för allmännyttan, hyressättningen och ägarlägenheter ligga fast tror jag att vi kan se betydligt ljusare på 2016 än vad ni gör med era subventioner. 10 (): pratar sig varm för marknaden och marknadskrafterna och menar att de ska lösa problemen. Jag är politiker. Jag vill att politiken ska kunna påverka samhället. Jag tycker självklart att utbud och efterfrågan är viktiga parametrar. Men politik är att vilja. Det som jag som socialdemokrat vill är att vi ska se till att stimulera bostadsbyggandet så att det byggs billiga, bra bostäder som alla har möjlighet att efterfråga. säger också att vi inte har några förslag på hur den här politiken ska genomföras. Vi har mängder av förslag. Vi har en överenskommelse mellan v, s och mp där vi har en massa förslag kring hur bostadsbyggandet ska stimuleras. Det handlar om att vi vid regeringsmakten efter valet ska ta fram en helt ny modell för hur bostadsfinansieringen ska gå till. Det handlar om att vi vill införa ett ROT-stöd som också ska se till att vi kan renovera de hyreslägenheter runt om i landet som är väldigt dåligt underhållna. Vi vill se till att neutraliteten mellan upplåtelseformerna blir bättre. Under den här mandatperioden har hyresrätten missgynnats gång på gång. Vi vill att det ska vara lika bra att bo i vilken som helst av de tre, eller numera fyra, upplåtelseformer som finns. Vi socialdemokrater hävdar att det måste vara ett fritt val, att jag som människa ska få välja om jag vill bo i bostadsrätt, hyresrätt eller villa. Men just nu är villkoren helt olika. För mig är politik att vilja, och jag vill faktiskt påverka bostadsmarknaden. 11 (): Om man jämför 1,4 miljarder med 0, vilket är då mest? Det kan man fråga sig, . Jag tror att till och med du kan räkna ut det. För mig är 127 000 byggda bostäder under föregående mandatperiod bevis nog ett investeringsstöd, bidrag. Det är ett investeringsstöd som ska trappas upp under och sedan avlösas av ett väl genomtänkt planerande för hur vi ska bygga bostäder i detta land framöver. Vi behöver ha ett gemensamt ansvarstagande från stat och kommun annars kommer vi aldrig att få se fler hyreslägenheter byggas i detta land. är obenägen att tala om hur många av de 33 000 bostäder som hans enkät gav som svar som kommer att vara hyreslägenheter. Jag undrar om han kan förtydliga det. Det är ju bristen på hyreslägenheter som är det stora problemet i den här regionen och på många andra håll i landet. Bostadsbyggandet har sjunkit med den borgerliga regeringen. Inte har det byggts så lite. Antalet nyproducerade hyreslägenheter har halverats jämfört med när vi hade en socialdemokratisk regering i detta trots att gruppen unga med behov av bostad ökar kraftigt och att arbetslösheten bland byggnadsarbetare ligger stadigt på . Detta är fakta. Det är ingenting vi har hittat på. Om man vill få i gång bostadsbyggandet och se till att det blir bostäder som människor har råd att efterfråga ska man lägga sin röst på Socialdemokraterna . Jag är socialdemokrat, och jag menar: För en bättre bostadspolitik, rösta bort den borgerliga regeringen ! 12 Statsrådet (): känner man hur valtemperaturen börjar stiga. Det känns väldigt inspirerande och trevligt att få debattera dessa frågor med mina vänner från den färgglada, rödgröna koalitionen. Icke desto mindre måste jag konstatera att de här subventionerna är det enda verktyg ni har. Sedan kan man säga, som , att ni nu har en massa förslag som ni ska ta fram och en helt ny modell. Ja, denna helt nya modell det är tur att inte har den leveranstiden på sina nya modeller utlovade , och den har ännu inte levererats. Det är ganska lång leveranstid på nya sådana modeller. Men det kan vara hur många modeller som helst om man inte har mer pengar. Det här är ju pengar som faktiskt, enligt dem som tar emot dem, gör större skada än nytta eftersom de späder på den kostnadsutveckling som är ett av de riktigt stora problemen på svensk bostadsmarknad, nämligen att våra byggpriser redan ligger över genomsnittet för byggkostnader inom Europeiska unionen. Jag kan inte svara på hur fördelningen av upplåtelseformerna ser ut för de 33 000 som presenterade i sin enkät från kommunerna. Det jag vet är att vi har ungefär 1,7 miljoner hyresrätter i , och det är mer än dubbelt så mycket som antalet bostadsrätter. Det viktiga är ju att det byggs det som efterfrågas. Det innebär att det uppstår flyttkedjor. Till och med när det byggs ett trähus, en villa, leder det till ungefär sex sju flyttar, där i slutänden en billig hyrestvåa blir ledig. Det här är en politik som fungerar i verkligheten om man bygger det som marknaden efterfrågar. Om vi politiker ska designa hur de lägenheterna ska se ut och ge subventioner till dem blir det inte bra. Det har vi sett i ungefär . är det att vi får en ny bostadspolitik, och grunden till den finns i en proposition som vi tillsammans ska besluta om här . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:493 om Tåg i Bergslagen 13 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor och företag ska erbjudas effektiva och klimatsäkra transporter även fortsättningsvis i Bergslagen. Jag håller med om att det är betydelsefullt att det finns ett bra utbud av persontrafik på järnväg även på platser där det inte är företagsekonomiskt lönsamt att bedriva sådan trafik. har ställt sig bakom principen om att interregional kollektivtrafik i första hand ska tillhandahållas av kommersiella kollektivtrafikföretag. För att se till att det finns en grundläggande tillgänglighet i den interregionala kollektiva persontrafiken även där den kommersiella bärkraften saknas finns anslaget för trafikavtal, vilket uppgår till . Rikstrafikens uppdrag är att med hjälp av anslaget för trafikavtal göra insatser för interregional kollektivtrafik där det inte finns möjligheter att driva trafiken kommersiellt. Myndigheten har ett avtal med de regionala trafikhuvudmännens gemensamma bolag i Bergslagen om persontrafik på järnväg i Bergslagen. Det nuvarande avtalet mellan Rikstrafiken och Tåg i Bergslagen sträcker sig . Jag har blivit informerad om att myndigheten har gjort en utredning som visar att det finns brister i den långväga kollektivtrafiken i Bergslagen. Slutsatsen från utredningen är att bristerna i tillgängligheten motiverar en fortsatt statlig ersättning för viss tågtrafik även efter 2011. Rikstrafikens avsikt är därför att ge ekonomisk ersättning för vissa av regionens tåglinjer genom ett avtal med Tåg i Bergslagen. Innan avtal sluts med Tåg i Bergslagen om fortsatt statlig ersättning för trafiken har Rikstrafiken valt att undersöka om det finns företag som planerar eller har intresse av att driva trafik på kommersiella grunder i det aktuella området. Undersökningen görs mot bakgrund av att den svenska järnvägsmarknaden för persontransporter helt öppnas för konkurrens . Erfarenheten från linjen mellan och visar att det kan finnas intresse för kommersiell drift av järnvägstrafik. Om inget intresse för kommersiell trafik finns kommer Rikstrafiken att betala ut ersättning till ett kollektivtrafikföretag via Tåg i Bergslagen. Det åligger Rikstrafiken att kontinuerligt ompröva vilken trafik myndigheten engagerar sig i för att uppnå en grundläggande tillgänglighet med interregionala färdmedel runt om i landet. Jag avser inte att vidta några särskilda åtgärder för trafiken i Bergslagen. 14 (): Jag vill börja med att tacka ministern för ett snabbt svar. Jag skulle gärna vilja tro att infrastrukturminister och jag är överens om vikten av att människor och företag i hela landet ska erbjudas effektiva och klimatsäkra transporter, alltså även där det inte är företagsekonomiskt lönsamt. Av svaret att döma skulle man kunna tro det, men jag befarar att enigheten endast är en chimär och av retorisk karaktär. Det visar exemplet med Rikstrafikens kraftigt reducerade stöd till Tåg i Bergslagen med all tydlighet. Tåg i Bergslagen har efter en trevande start utvecklats positivt . görs ungefär tre miljoner resor . Flera nya stationer har öppnats, och punktligheten har ökat markant. Trafiksystemet börjar nu äntligen spela den roll som regionförstorare och utvecklare för Bergslagen som var, och är, den grundläggande tanken med Tåg i Bergslagen. På olika sätt försöker man nu underlätta och förbättra möjligheterna för invånarna i att nyttja tåget som bas för kollektivresandet. Rikstrafiken har lämnat bidrag till Tåg i Bergslagen. Det bidraget kommer att reduceras kraftigt när det nya avtalet ska börja gälla. Det innebär förstås stora försämringar för väldigt många människor och företag i , i synnerhet för dem som bor och verkar längs med linje 54. Det är en linje som Rikstrafiken nu tar sin hand ifrån helt och hållet. Den linjen förbinder med . Tillgängligheten till sjukhus, högskolor, arbetsplatser och andra viktiga samhällsfunktioner kommer att bli betydligt sämre. Mot den bakgrunden tvivlar jag på ministerns goda vilja att låta hela få tillgång till effektiva och klimatsäkra transporter även där det inte är företagsekonomiskt lönsamt. Rikstrafiken är den myndighet som ministern har till sitt förfogande för att öka möjligheterna för tågtrafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Tåg i Bergslagen går med ett stort underskott. gjorde mycket riktigt Rikstrafiken en utredning om stödet till Tåg i Bergslagen. Slutsatsen blev att fortsatta insatser bedöms vara transportpolitiskt motiverade och att trafiken inte bedöms kunna bedrivas på kommersiella grunder, dock med ett stort undantag, nämligen linje 54, den så kallade Bergslagspendeln som förbinder Gävleregionen med . Det förväntas i stället att privata aktörer ska ta över linje 54 och bedriva en lönsam trafik trots att linjen faktiskt går med ett stort underskott och trots att kostnadstäckningen är relativt låg. Den medskickade brasklappen från Rikstrafiken löd att de alternativa uppläggen inte får försämra tillgängligheten för berörda kommuner utan tvärtom. gjordes en intresseförfrågan till hugade marknadsaktörer, men inget svar kom in. Det finns inget intresse från kommersiella aktörer att driva trafik på Bergslagspendeln. Men behovet kvarstår, fru talman. Man har 160 000 resenärer . Infrastrukturministern är förstås fullt medveten om Rikstrafikens beslut som innebär att transportsystemet inte kommer att underlätta vardagen för väldigt många människor och företag i . Då frågar jag: Kan förklara Rikstrafikens agerande att besluta om att ta bort stödet för 160 000 resenärer på linje 54 innan man vet om det finns någon kommersiell aktör som är intresserad av att ta vid? För mig är detta fel ordning. Ministern skriver i sitt svar att om inget intresse för kommersiell trafik finns kommer Rikstrafiken att betala ut ersättning till ett kollektivtrafikföretag. Vad betyder det i klartext? 15 Statsrådet (): Det är ett snabbt svar, och om jag hade väntat någon dag till hade svaret också innehållit det besked som kanske redan har fått, nämligen att Rikstrafiken har beslutat om storleken på det kommande stödet till Tåg i Bergslagen efter 2011. Det kommer att uppgå till 37 miljoner. Jag vill göra en historisk återkoppling. Rikstrafiken har , det vill säga före min tid som ansvarig, tagit tag i detta. I mitten av förra decenniet betalade Rikstrafiken ca för trafiken. Det innebar i praktiken att Rikstrafiken betalade hela nettokostnaden för trafiken. Jag vill vara tydlig med detta. Det är naturligtvis något som också kommunerna i regionen är mycket medvetna om. Eftersom trafikhuvudmännen har ansvaret för de dagliga pendlingsresorna ansågs det vara en orimligt hög ersättning. Därför har ersättningen till Tåg i Bergslagen trappats ned successivt. efter 2011 kommer den att vara 37 miljoner. Att Rikstrafiken har dragit ned ersättningen till järnvägstrafiken i Bergslagen handlar om, vilket är det historiska perspektivet, att det ska vara en rimlig fördelning mellan staten å ena sidan och kommuner och landsting å den andra sidan för trafik som betjänar såväl pendlingsresandet som sällanresandet. Det handlar också om att Rikstrafiken under strävat efter att olika delar av landet ska hanteras ungefär likvärdigt. Även om Rikstrafikens ersättning har minskat kommer man att fortsätta att ta ansvaret för den interregionala tillgängligheten med kollektivtrafik. Det beslut som man nu har fattat är vad som kommer att gälla efter 2011. 16 (): Det figurerar en hel del olika siffror i sammanhanget. Det är inte lätt för ministern och mig och inte minst för åhörarna att få någon klarhet i detta. Jag har också nåtts av uppgiften att Rikstrafiken har betalat ut till Tåg i Bergslagen. Jag har fått siffran . Ministern säger att det är 37. Jag antar att ministern har den rätta uppgiften. Låt oss säga att det är 37 miljoner. Ministern säger också att det skulle vara en rimlig avtrappning och att man skulle hitta en rimlig fördelning. Mina källor säger också att trafikhuvudmännen står för . Jag vågar inte säga om det är sant eller inte. Jag har inte kollat upp det, men det sägs i alla fall att trafikhuvudmännen betalar . Det är väldigt mycket pengar. Frågan är hur mycket mer som trafikhuvudmännen, det vill säga kommuner, landsting och regioner, ska betala för att Tåg i Bergslagen ska kunna fungera som det är tänkt och kunna täcka det behov som finns och som de kommersiella aktörerna inte har något intresse av. Det var så långt jag hann i mitt första inlägg. Vad menar ministern när hon skriver i svaret att om inget intresse för kommersiell trafik finns kommer Rikstrafiken att betala ut ersättning till ett kollektivtrafikföretag via Tåg i Bergslagen? Jag undrar i klartext om jag ska tolka det så att Rikstrafikens stöd även fortsättningsvis kommer att omfatta linje 54. Det finns ingen privat aktör som är intresserad av att bedriva trafik längs den linjen. Man har gjort en intresseförfrågan. Det gjordes , och det fanns inte något intresse. Då undrar jag: Ska Rikstrafiken nu fortsätta att stödja linje 54 från till ? Eller tycker ministern på något vis att trafikhuvudmännen, kommuner, landsting och regioner, ska betala ännu mer för den här trafiken så att de får ännu mindre pengar till sjukvård och andra kärnverksamheter? Jag tycker att det vore väldigt bra om ministern kunde ge ett tydligt svar på de här frågorna. 17 Statsrådet (): Jag tror att trafikhuvudmännen är mycket medvetna om att det är de som har ansvaret för de dagliga pendlingsresorna. Dessutom har vi den här hanteringen av avtalet där Rikstrafiken träder in och tar sitt ansvar för att både pendlingsresandet och sällanresandet ska fungera. Därför har man gjort den här översynen. Det var en orimlighet i avtalet när Rikstrafiken betalade hela trafiken fast det var trafikhuvudmännens ansvar. Jag hänvisar till den information jag har fått när det gäller den summa jag har angett. Det är 37,2 miljoner som kommer att gälla efter 2011, eftersom avtalet löper ut . Jag kan inte svara på direkta fråga om en given linje. Jag kan inte säga vilka linjer som ingår i avtalet med i Bergslagen, men det kommer att vara andra linjer som kommer att ingå i det avtal som Rikstrafiken träffar tillsammans med Tåg i Bergslagen. 18 (): Jag tycker inte att jag har fått någon klarhet i om linje 54 kommer att få stöd eller inte. Rikstrafiken reducerar bidraget från att ha varit drygt 60 miljoner ned till 37 miljoner, som ministern hävdar. Jag har hört siffran 28. Det är en stor reducering oavsett vilken siffra. Det här tyder på att trafikhuvudmännen måste gå in med ytterligare medel eftersom ingen annan aktör känner något ansvar för sträckan. För mig är det en gåta hur man först kan konstatera att bidraget dras ned eftersom man tror att det kommer att komma privata aktörer som ska visa intresse, i stället för att tänka att man behåller bidraget så länge ingen annan visar intresse. visar det sig att vid en intresseförfrågan som gjordes , , fanns det inte någon privat aktör som ville trafikera linjen. Då måste vi ta ansvar för det. 160 000 människor i Bergslagen berörs. Det här fick att kraftfullt agera på sitt årsmöte . består av 24 kommuner, tre regioner och i . Man tror att det beslut som Rikstrafiken nu kommer att fatta kommer att försämra trafiken i Tåg i Bergslagen oerhört starkt. Det kan inte jag acceptera. Om vi är överens, , om vikten av att alla i hela landet ska få del av effektiva och klimatsäkra transporter kräver jag en annan lösning av . 19 Statsrådet (): kan föra debatten tillbaka till 60 miljoner. Det är därför jag är så noga med att återkomma till historieskrivningen där Rikstrafiken före min tid de facto hade till uppgift att gå igenom avtalen. Där betalades i princip hela nettokostnaden från Rikstrafiken. Det är inte rimligt eftersom trafikhuvudmännen har ansvaret för de dagliga pendlingsresorna. Det var därför som en del av detta ansågs vara en orimligt hög ersättning. Man har sett över avtalen, allt i syfte att det ska se ungefär likadant ut med samma premisser i hela landet. Jag återkommer till de specifika linjerna. Avtalet med Rikstrafiken är ett avtal mellan Tåg i Bergslagen och Rikstrafiken. pekar ut en specifik linje. Mitt svar är att Rikstrafiken tillsammans med Tåg i Bergslagen kommer att ingå ett avtal. I det avtalet finns ett antal linjer utpekade. För detta får man en ersättning motsvarande över 37 miljoner efter 2011. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2009/10:430 om Tjustbanan 20 Statsrådet (): har frågat mig när och på vilket sätt vi kommer att kunna se en satsning på Tjustbanan från min och regeringens sida. , skulle jag vilja säga. Jag har erfarit att styrelsen i i län varit enig om att gemensamt med satsa på Stångådalsbanan och Tjustbanan. Det handlar om åtgärder som syftar till att sänka restiden och öka möjligheten att arbetspendla. På åtgärdslistan finns bland annat spårbyten, växelåtgärder, sliperbyten, signalåtgärder, upprustad mötesstation och säkrare plankorsningar. Man ska gemensamt verka för att åtgärderna utförs inom perioden 20102015. Ett avtal med åtgärder för är under beredning inom . 21 (): Det är inte första gången statsrådet och jag diskuterar bansträckningen. Jag hade en förhoppning med utgångspunkt från tidningsartiklar. sedan var statsrådet ute och åkte på Tjustbanan. Tidningarna refererade från den resan på ett sådant sätt att jag tyckte att det kanske fanns anledning att se var i referaten den kärna fanns som jag skulle hålla mig till för att se den positiva utveckling som de lokala och regionala politikerna som var med på resan gav uttryck för. Det sades från den borgerliga majoriteten i och andra företrädare att deras omdöme och deras slutsats av resan var att det är ljuv musik att lyssna på när statsrådet uttalar sig. Jag tolkar att i fråga om den ljuva musiken lutade man sig mot följande uttalanden, nämligen att Tjustbanan finns med i regeringens satsning på infrastruktur och att banan ska rustas upp. Det slog infrastrukturminister fast när hon provåkte det nya tåget på Tjustbanan. Jag vill veta på vilket sätt man kan få se ett resultat av en sådan satsning. Jag ställde i min interpellation frågan om när och på vilket sätt vi kommer att kunna se en satsning på Tjustbanan från regeringens sida. I det svar jag nu fick från statsrådet refererade hon till att styrelsen i har varit överens med om att satsa på Stångådalsbanan och Tjustbanan. Det var inte det jag frågade efter. Det var känt . I de diskussioner som statsrådet och jag har haft därefter har hon påtalat den process som vidtagit därefter.