prot · GX09123 · 2010-05-21 00:00:00 — Vi måste också lägga mer tid på att återkoppla med resultat för att använda de biståndspengar vi har mer effektivt, men också se till att alla politikområden som kanske kan bidra ännu mer till utveckling utmanas ännu mer i men framför allt i . Vi är, som jag sade, världsledande på detta. Men vi måste nu också titta på hur vi jobbar med till exempel korruptionsbekämpning. Det är ingenting som bara förekommer inom biståndet utan också inom handelsfrågor, och det handlar också om hur näringslivet arbetar med de frågorna. Då får vi också en bättre effektivitet i utvecklingen som sådan. Ni har här lyft fram exempel på hur man jobbar med finansiella ramverk, skatteparadis och så vidare, fast utifrån ett annat perspektiv. Det finns en väldigt stark tradition i av globalt ansvarstagande. Jag skulle kunna säga att det också finns en samsyn om att det är viktigt att ta ansvar. Men det finns också en avgörande skillnad. talar om en ny världsordning och vill hellre omfördela, medan vi säger att vi vill skapa ansvar och se till att människor kommer till sin rätt. Det har diskuterats av bland annat här hur ekologi, klimat och miljö måste vägas in i en samstämmighetspolitik. Och gör en bra analys av vad som är hinder för utveckling, att det inte bara handlar om fattigdom utan att fattigdom snarare är en effekt av att det råder förtryck och att biståndet är en del i en samstämmighetspolitik som kan göra skillnad. Det här är, fru talman, kanske bokslut . Det är vår sista riksdagsdebatt före valet. Det är inget bokslut för biståndet, utan det kommer en resultatskrivelse till som regeringen antog på sitt torsdagssammanträde i går. Det har varit mycket budgetdebatt här , och vi har samlat upp en mängd frågor. När vi diskuterar avräkningar och annat vill jag bara påminna oppositionen om att också 2002 var det 1415-procentiga avräkningar från biståndsramen. Skillnaden är att då var biståndsbudgeten hälften så hög. Kan vi därmed vara överens om att mycket av den diskussion vi har fört nu om avräkningar, flyktingmottagande och hur vi jobbar med administrativa saker bör hänföras till diskussionen om resultatet i biståndet som kommer senare och konstatera att vi behöver titta på bland annat behovet av en bättre migrations- och integrationspolitik som en del i att möta globala utmaningar. I detta anförande instämde , och (alla m) samt (), () och (). 33 () replik: Vi är glada över att biståndsministern är med oss och debatterar . PGU är ett viktigt område. Vi från oppositionen vill inte bara kritisera utan säga att biståndsminister har gjort en hel del bra saker som ansikte utåt i världen. Låt oss återgå till avräkningsfrågan. Vi ser att avräkningarna har ökat markant till av den totala biståndsramen. Vi har inte i någon redovisning från regeringen eller på annat sätt kunnat se vad dessa medel går till. Det är viktigt för oss som är i opposition men också för hela att få veta hur skattemedlen används eftersom har rollen som kontrollmakt. Det tror jag att biståndsministern håller med mig om. Vi vill därför gärna få veta hur regeringen tänker. Vi vet inte vem som vinner valet. Vi har visserligen ambitionen att ta över, men om den borgerliga regeringen sitter kvar efter september med som biståndsminister, vad har ministern för ambitioner när det gäller avräkningarna? Ska de ökas till 30, 40, ? Jag har också en undran om transparensen. Biståndsministern har kritiserat Sida, och det har med rätta ställts frågor om oegentligheter när det gäller hur biståndsmedel används. När det gäller har vi dock inte hört så mycket. Samma transparens borde kunna gälla för alla organisationer som på regeringens uppdrag får möjlighet att använda biståndsmedel i världen. 34 Statsrådet () replik: Det är roligt att vara här och debattera och samla ihop en mängd frågor. Jag tycker att vi ska återkomma till avräkningarna i samband med att vi har en resultatdiskussion. Den kommer dock att ske efter valet eftersom skrivelsen om biståndets resultat först nu ligger på bord. Vi har som första regering valt att återkomma till med en resultatskrivelse för att kunna få bättre kunnande om biståndet för att kunna debattera och granska vad som faktiskt görs. Då ställs det relevanta frågor här om hur detta bidrar till fattigdomsbekämpning. Varför har vi ett enprocentsmål och varför diskuterar vi avräkningar när vi kanske snarare skulle titta på hur måluppfyllelsen och resultatet är? Hur kan vi öka flödena till utvecklingsländerna genom att bli ännu mer effektiva på att bekämpa korruption? Jag ser fram emot denna debatt, för mycket av avräkningsdebatten handlar om att vi i förväg fastslår vissa summor. Jag kan förstå att ni ställer dessa frågor, men de har också ett samband med att man har fastnat för en viss doktrin. Jag vill bara säga att det är rent matematiskt. Ett högt varaktigt förutsägbart bistånd som gör skillnad är vår uppgift. Därför är det bra att vara tydlig med vad vi åstadkommer. Det är därför som jag när det gäller transparens och möjligheter att utkräva ansvar och att granska kommer att återkomma med ett löfte om den transparensgaranti som jag hoppas kunna genomföra inom biståndet för att lättare kunna se vem som gör vad. När det gäller har vi bolagssekretess, och vissa uppgifter kunde man inte få ut eftersom det skulle drabba tredje man. Därför har det prövats i enlighet med den svenska sekretesslagstiftningen. 35 () replik: Jag tackar för svaret. Jag tycker personligen att det är problematiskt med och att en del av medlen kanaliseras via skatteparadis. Vi har hört borgerliga företrädare i , bland andra förbundskansler och president , uttala sig om hur man ska begränsa skatteparadisens roll i världen. De skadar nämligen både den fria marknaden och civilbefolkningen i . De skadar även utvecklingsländerna. Betalar man ingen skatt blir det mer fattigdom; det vet vi. Jag hoppas därför att regeringen driver denna fråga. Jag har ytterligare en fråga till biståndsministern. Vi har kanske inte talat så mycket om detta, men det ingår också i PGU-arbetet. Det handlar om nedrustningen. har ända sedan varit pådrivande när det gäller nedrustning. Under de som den här regeringen har regerat har vi inte hört så mycket. röst har blivit svagare i dessa frågor. pågår i , och företrädare för alla partier i och för regeringen deltar. Hur vill biståndsministern påverka så att vår röst blir högre i dessa frågor och kan påverka våra grannländer i men även större länder när det gäller nedrustning? Det är en viktig fråga som även har koppling till och bäring på fattigdomsbekämpningen. 36 Statsrådet () replik: Vad gäller nedrustningsfrågorna är jag glad över att tillhöra ett parti och en borgerlighet som tidigt stod upp för att vi måste skapa ett enat , kämpa mot förtrycket och få en förändring av . Det har påverkat såväl vapenarsenaler som förtroende och möjligheter i världen och också lett till en snabb fattigdomsminskning. Det här hänger givetvis ihop med vapenmakt i världen. Jag är glad att vi tar upp dessa frågor men gör det inte till en fråga om att den borgerliga regeringen inte skulle ha fullföljt den ambition som alltid funnits i att arbeta för nedrustning. Det har väl inte undgått kammarens ledamöter att både och statsministern var i för att vara med på viktiga överläggningar som ett unikt land eftersom vi har en roll att spela i detta så vår röst är väldigt tydlig. Vad gäller skatteparadis och finansiella system har vi i kölvattnet av finanskrisen fått en nödvändig uppstädning av hur de internationella finanssystemen ser ut. Arbetet har påbörjats, men det blev en bra alarmklocka för oss alla. Finanskrisen har slagit extremt hårt mot som är ett litet exportberoende land, men den har naturligtvis också gett påverkan i utvecklingsländerna. Att man tittar över regelverket får betydelse också för remitteringar, för hur vi jobbar med biståndsmedel och för hur vi får bättre och mer trovärdiga flöden till utvecklingsländerna och inte bara från dem. är det tyvärr så att flödet av finansiella resurser från utvecklingsländerna är större på grund av att man skövlar råvarutillgångar och att man bedriver mycket brottslig verksamhet. Det är därför det är viktigt att stoppa skatteparadisen, och det är därför som regeringen har sett till att öka transparensen och satt stopp för och andra skatteparadis. Dessa beslut är fattade. Jag uppmanar er i kammaren och andra att titta på detta och på behovet av att vi jobbar mer med till exempel dubbelbeskattningsavtal och annat. Jag har ett lysande exempel från . Hur vi jobbar med finansiella ramverk och annat som möjliggör investeringar är också en viktig samstämmighetsfråga som vi ska ge oss på. 37 () replik: Biståndsministern sade tidigare att det kanske är bokslut . Även om vi på denna sida hoppas att det är bokslut vill jag passa på att säga att jag uppskattar det sätt som biståndsministern har hanterat oss i oppositionen. Biståndsministern har alltid varit öppen för dialog och för att vi ska kunna vara delaktiga på ett eller annat vis. Det vill jag tacka för. Jag tänkte tala lite om samstämmighet med utgångspunkt i ett konkret land. Vi har mycket bistånd till , och vi har goda relationer till . Många svenska ministrar är också engagerade i . , biståndsministern och migrationsministern har på ett eller annat vis kopplingar till . De här goda relationerna beror mycket på att många av dem som sitter i regeringen eller har suttit i parlamentet där nere också är svensktalande. De var här som flyktingar , och efter fall flyttade de tillbaka för att bygga upp landet. Vi har alltså goda relationer till . Därför har vi också möjlighet att påverka. För inte så länge sedan kidnappades en ung journalist utanför och dödades sedan. Det pågår ingen direkt utredning om detta. Jag bad prata om det på , och det har hon tydligen gjort. Sådana här saker kan vi vara med och påverka så att man sätter i gång utredningar. Vi ser ju att inte har förmåga att skydda sin egen befolkning. har drabbats av en stor katastrof och ett långt lidande, och regeringen klarar inte av att skydda befolkningen. skickar vi dessutom flyktingar tillbaka dit, som inte heller regeringen klarar av att skydda. Jag skulle vilja höra syn på samstämmigheten mellan de olika politikområdena. 38 Statsrådet () replik: är ett gott exempel på samstämmighetsfrågor där vi ser att biståndet med sin roll katalytiskt har engagerat människor redan på Saddamtiden. Det spelade roll för att kämpa mot förtryck och för att hjälpa till med försoningsprocesser. Vi har använt biståndet strategiskt. Det har också gjort att vi har haft rätt så bra ingångar inom ramen för FN:s arbete och på andra sätt. Vi hade till exempel en stor en vår här , tror jag att det var. Vi ser att vi använder samstämmigheten på så sätt. Jag tror att det är av befolkning som på ett eller annat sätt har en bakgrund i . Detta är någonting som berikar vårt land. Det betyder också någonting för vilket ansvar vi har för strömmarna inte bara av kapital, kultur, historia och annat utbyte utan också av människor. frågar specifikt om flyktingar och återvändande. Jag vill bara poängtera den princip som jag ser utifrån en global utmaning och hur vi samarbetar med en cirkulär migration. erbjuder vi människor en . Vi ställer självfallet upp för en väl fungerande asylpolitik, men vi ökar nu också möjligheten för människor att komma hit för att söka arbete. Vi ska vara ett bra värdland, och när människor kommer hit ska de ha möjligheter till bättre integration. Det är ett viktigt arbete. Men vi ska också se möjligheten för återvändande. Vi ska kunna se till att människor förvärvar kunskaper och kontakter och kan återvända. Det handlar dels om att skapa en trygg miljö att återvända till, dels om att ha möjligheter att göra det. Det är det vi har jobbat med med . Vi har framför allt använt diasporan här i framgångsrikt för att titta på detta att man inte bara behöver ha trygghet och säkerhet utan också ett jobb att komma tillbaka till. Vi ska se hur detta kan användas i ett näringslivsperspektiv. Detta tycker jag är ett bra exempel på samstämmighet. 39 () replik: Jag menar att cirkulär migration inte är lösningen på irakiernas problem och för dem som tar sig hit. De är skyddsbehövande. Vi har många från sårbara grupper från , kristna och andra minoritetsgrupper i , som har fått avvisningsbeslut och ska skickas tillbaka. Jag menar att detta inte är i överensstämmelse med samstämmighetspolitiken. Vi ger ett problem när vi skickar tillbaka människor som man inte klarar av att skydda i sitt hemland. pratar om försoningsprocesser. Det är jättebra om vi har det och att vi hjälper till med det. Men när situationen för minoriteterna är sämre än under tid är det någonting som är fel. Då har vi inte kommit särskilt långt. Vi måste arbeta mycket för försoningsprocesserna och för att få stabilare så att klarar av att skydda sin egen befolkning innan vi börjar skicka tillbaka människor dit. Det blir en belastning för den irakiska staten att ta emot så många återvändande. Jag upplever att vi inte har någon samstämmighet i just de här frågorna. Det är viktigt. Vi ska inte bara prata om samstämmighet och hur det är i andra länder. Vi glömmer att ta fram den egna bilden det vi gör här. Det vi gör här påverkar dem som är där. Det är vi egentligen överens om. Men när vi pratar om PGU politik för global utveckling talar vi nästan bara om det som sker där ute och väldigt lite om det vi gör här. Jag tycker att vår regering borde vara mycket bättre på att samordna de olika delarna i utrikespolitiken så att de inte motverkar varandra. 40 Statsrådet () replik: Det blir intressant när man tar ett särskilt land och diskuterar det. Sedan kan man ha olika uppfattningar. Jag tänker här nu tala utifrån ett samstämmighetsperspektiv och inte ge mig in i diskussionen utifrån migrationsministerns ansvar vad gäller skyddsbehövande eller inte. För det första kan jag bara konstatera vilken betydelse jag tror att det framtida har för att den kristna minoriteten ska hanteras bättre. Det finns ett behovet av pluralism och ett behov för dessa enskilda människor av att känna trygghet och kunna återvända till sina hem som är en helt legitim hemplats även för kristna i . Detta är ett ansvar som vi har både i MR-perspektiv och av rena utvecklingsskäl. Vi ska se till att man inte låter folk fördrivas på detta sätt och få den otrygghet som jag uppfattar är fallet just . Vad gör vi då för att komma åt problemet utifrån ett samstämmighetsperspektiv? Jag var inne på det väldigt kort. Vi har jobbat till exempel inom ramen för med att titta på hur vi kan skapa förutsättningar för jobbskapande och affärskontakter. Hur kan vi underlätta för återvändande så att de ska kunna etablera sig och komma tillbaka? Hur jobbar vi med den politiska dialogen för att se till att blir duktigare på att ta detta ansvar självt och också genom biståndet se till att bygga kapacitet för mänskliga rättigheter och för en rättsstat? Det är så vi jobbar i ett Irakperspektiv inom ramen för global utveckling och samstämmighet. Det är när det gäller detta vi granskas lite grann. Jag vet att har en annan syn på hur borde bedöma skyddsbehovet. Men det tycker jag inte riktigt hör hemma i den här debatten. Jag vill passa på att tacka inte bara för utan också för andras vänliga ord eftersom jag tycker att de här frågorna är så viktiga. Vi lär oss av varandra och genom att bli utmanade och granskade. På så sätt kan vi också se till att ta politiken vidare. Det gäller såväl oss vi som har ansvaret i regeringsställning som och hur den utvecklar sin förmåga och möjlighet att granska och driva på utvecklingen. Det är därför det är så roligt att få ägna sig åt de här frågorna. I grunden kommer vi ju från samma traditioner och har samma syn på vad det är som driver utvecklingen. Vi sätter demokrati och mänskliga rättigheter högt. Det är därför jag tror att vi kan vara så ensade när vi har den här typen av debatter, även om de politiska meningsskiljaktigheterna ibland mycket väl kan komma emellan. 41 HANS () replik: Biståndsministern sade tidigare att det här inte bara är en biståndsdebatt utan också en utvecklingsdebatt. Det är helt sant. Biståndsministern sade också, precis som jag gjorde i mitt anförande, att det inte kommer att räcka med bara bistånd. Vi behöver jobba med betydligt fler verktyg än så. Återigen får jag ge biståndsministern rätt. Vi har kanske lärt oss av vår svenska biståndshistoria, där vi alltför har sett att det vi har gjort med den ena handen har motverkats av den andra. Vi har gjort biståndsinsatser som har motverkats inom andra områden av politiken och med politikens verktyg. Därför var politik för global utveckling oerhört viktig. Man sade att vi skulle ha en samstämmig politik. Alla delar skulle hänga ihop. Men om det här nu är bokslut och om vi ska titta på hur samstämmigheten har sett ut under den borgerliga regeringen får vi tyvärr konstatera att den på punkt efter punkt har brustit. ratificerade och undertecknade man ett handelsavtal med . Det innebär att centralamerikanska småbönder som i många fall har fått svenskt bistånd nu på en global, öppen marknad ska konkurrera med hårdsubventionerat industrijordbruk från . Var finns samstämmigheten här? Samma brist ser vi när det gäller synen på skuldsituationen i syd. Just nu bedriver ett återuppbyggnadsarbete på med svenska biståndsmedel. säger , den svenske finansministern, starkt nej till att man ska skriva av skulder i och i . Vi ger bistånd med ena handen men håller stenhårt fast vid skulder med den andra. Var finns samstämmigheten här? Samma brist på samstämmighet ser vi när det gäller vapenexporten. Många av de länder där vi bedriver biståndsarbete importerar vapen från . Vi ser samma brist när det gäller kvinnors rättigheter. Biståndsministern lyfter gång på gång fram kvinnors rättigheter det får jag erkänna. Men har vi en utrikesminister som verkar ha något slags beröringsskräck för både kvinnors och hbt-personers situation. Frågan till biståndsministern blir: efter politik för global utveckling när ska de andra statsråden börja ta ansvar för utvecklingsfrågorna? 42 Statsrådet () replik: Låt mig börja med det som jag antydde i mitt anförande; talar om en annan världsordning. I en del frågor kan vi ändå vara överens och tycka lika, till exempel om vikten av att kvinnors rättigheter lyfts fram mer. Det kanske också gäller kvinnor som ekonomiska aktörer, vad vet jag. Men när det till exempel kommer till frågor om global frihandel och handelns möjligheter att skapa kontakter mellan människor och hur handeln kan bidra till att skapa tillväxt och arbetstillfällen och därmed lägga grunden för utveckling och fattigdomsbekämpning har inte jag och samma uppfattning om vad det är som driver utveckling. Där tycker vi olika. Det är därför som vi nu tycker att de här handelsavtalen är någonting som verkligen behövs. Låt mig ta finansministern som ett exempel när det gäller frågan om vad andra ministrar gör. Jag nämnde tidigare hur vi nu äntligen har kunnat göra den här typen av begränsningar av skatteparadisens härjningar. Där har vi i varit med i vår lagstiftning, men det har också skett inom ramen för hur EU har sett på saker och den finansiella stabiliteten över lag. Vad gäller är vi överens om att vi ska ha skuldavskrivning under ordnade förhållanden. Vi har också sagt att detta ska ske snabbare eftersom det de facto är ett helt nytt land som växer fram och som behöver börja från början med extrema utmaningar. Här har han och jag inte alls någon olika politik. Jag vill ta upp som exempel. Jag skulle vilja att var ännu mer på när det gäller till exempel. Här är vi duktiga och ger ett väldigt generöst bistånd som är mycket målinriktat. ser jag att det tar åratal att få fram ett dubbelbeskattningsavtal med på grund av att det finns bristande handläggningskapacitet på . Jag medger att finansministern i vissa delar kanske behöver granskas för sin samstämmighetspolitik, men det är den här typen av frågor inom ramen för politik för global utveckling som jag driver. Här behöver vi ha svenska resurser för att lösa en fråga som ni kan tycka är pytteliten men som ändå är ett exempel på hur vi jobbar med de här processerna i för att få en bättre samstämmighetspolitik. 43 HANS () replik: Jag tror att biståndsministern trots allt har ett hästjobb framför sig med att förmå de andra ministrarna i regeringen att inse att utvecklingsfrågorna även ligger på deras bord. Låt oss ta frågan om handelspolitiken och som ett konkret exempel. I fallet har bidragit till att stötta och utbilda småbönder, i synnerhet inom mjölksektorn. Jag var själv i och besökte flera av de här projekten. tvingar man att öppna sin jordbrukssektor. Man tvingar de små nicaraguanska bönderna, som precis har fått i gång sin verksamhet, att konkurrera med europeiska mjölkbönder som får både ekonomiska subventioner och exportstöd. Vad är det för fritt med den handelspolitiken, ? Hur kan man kalla det frihandel att låta en småbonde i konkurrera med ett hårdsubventionerat industrijordbruk från på en öppen global marknad utan några som helst skydd eller stöd? Jag kan rekommendera att läsa de skriftliga frågor jag har ställt till om skuldsituationen för . Där avfärdar helt skuldavskrivningar för när det gäller IMF och . Det visar igen att vi ska ge bidrag till att återuppbygga med ena handen, och med andra håller vi fast i skulder som innebär att kommer att betala räntor och amorteringar när man i stället skulle behöva lägga resurserna på att bygga upp sitt land. Jag har tagit upp några exempel. Tyvärr finns det fler. Här i klubbade den borgerliga majoriteten igenom avgifter på våra svenska universitet och högskolor för utländska studenter. Hur kan det sägas vara samstämmigt med en biståndspolitik där vi försöker uppmuntra människor i syd att utbilda sig? försvårar vi ju genom avgifter deras möjlighet att komma till och studera. Jag tycker att vi också ser det tydligt i där den borgerliga regeringen de facto har ökat biståndet, men deltar i ett militärt krig. Vi deltar som en part i ett krig och en konflikt som innebär att möjligheterna till utveckling slås sönder i . Om vill jobba med att få de andra ministrarna att ta ansvar för utvecklingen säger jag som Per : Lycka till! 44 Statsrådet () replik: Tack så mycket! Jag hinner inte beröra allting i min avslutningsreplik. Låt mig ta upp Afghanistanbollen. Vi i regeringen var väldigt glada i går över att kunna utse Svenska Afghanistankommitténs generalsekreterare till ny ambassadör i . Detta är ett tecken på den förnyelse som har skett av Afghanistanpolitik där det civila får större utrymme. Vi använder det kunnande som finns, i det här fallet hos en väldigt erkänd NGO. Han har även lång erfarenhet från biståndsmyndigheten . Jag är jätteglad över detta. Det visar regeringens politik och att det inte bara handlar om den militära närvaron, för det var fallet under den socialdemokratiska regeringen som stödde. Då åkte inga civila ministrar till . Då hade vi inte något strategiskt bistånd, utan då hade vi bara en militär närvaro. har vi ungefär samma militära närvaro på inbjudan av den afghanska regeringen och i ett internationellt samarbete. Men vi har dubblat biståndet, vi ökar våra civila insatser och vi ser till att vi kan göra mer för att stärka eget rättsväsen genom att utbilda poliser och annat. Det kommer att ta tid. Det kräver närvaro. Vi har haft möjlighet att utse en ambassadör eftersom vi också har en diplomatisk närvaro. Detta är också exempel på samstämmighet och på att politiken hänger ihop. Det är ett bra landexempel. kan vi ta upp . Fortsätt granska oss! Det är klart att det finns massor mer att göra på alla ministerområden, inklusive mitt eget, när det gäller hur biståndet ska kunna vara mer effektivt och verkligen ha den här katalytiska rollen för att samstämmighetspolitiken ska få större genomslag. Där har jag ett särskilt ansvar i regeringen. Jag är ledsen att jag inte får längre repliktid. Därför kommer jag inte att bemöta vare sig eller i detta forum.