prot · GX09127 · 2010-05-27 00:00:00 — Därför är rådgivning A och O. Ung Företagsamhet är ett sätt att få prova på och Drivhuset likadant, men det handlar också om att få en bra rådgivning kopplad till en finansiering och få hjälp på den vägen. Sedan har vi infört mentorprogram. När jag får frågan om vilket råd jag har till en företagare, om jag skulle ge ett råd, säger jag alltid: Skaffa dig en ! Under hela den livscykel som man driver ett företag kommer det upp en massa olika frågeställningar. Det gäller inte minst när man är ung eftersom man är oerfaren gentemot myndigheter och annat. De mentorprogram som vi har är en väldigt bra verksamhet för att stödja unga entreprenörer. Vi vill att våra myndigheter ska se de unga och inte bara vända sig till dem i min ålder. De ska verkligen se de unga. Vi har diskussioner med till exempel, som är rådgivningsorganet och kan bistå med lån. Vi har det med och andra aktörer. Det är ett bra sätt att ge en bra start i livet för dem som vill ha företagande. 37 (): Jag har en fråga till vice statsministern. Vi diskuterar här en reformerad grundlag i stor enighet. En sak som inte förändras är kravet på att våra förvaltningsmyndigheter ska arbeta med saklighet och opartiskhet. Det kom en rapport från . Forskare har redan varit kritiska mot de vetenskapliga slutsatserna. I Morgonekot tog två av dem upp att rapporten bara lyft fram siffror som visar att det gått bra för de utförsäkrade och att man i rapporten från tagit positiv ställning för regeringens reformer, vilket inte har sin grund i själva resultaten, menar forskarna. Min fråga till vice statsministern är: Kan vice statsministern försäkra att regeringen, det vill säga inget av statsråden, deras politiska medarbetare eller pressekreterare, i dialog med har påverkat den på ett sätt som gör att regeringsformens föreskrift om opartiskhet och saklighet har rubbats vad gäller den här rapporten? 38 Näringsminister (): Tack för frågan! Jag tror att vi är överens om att saklighet och opartiskhet är grunden för våra myndigheter. Det är också så vi har organiserat vårt samhälle. Jag har stort förtroende för att myndigheterna inte låter sig påverkas av allehanda statsråd eller andra som ringer och vill göra det. Vi har värnat det oberoende som myndigheterna har. Vi har väldigt många duktiga myndigheter som gör ett fantastiskt jobb. kan det hända att de till och med tycker att regeringen gör ett bra jobb, och då är de inte förhindrade att säga det. Men det är också så att kritiserar man regeringen. Jag tror nog att vi i grunden kan vara ganska trygga med det myndighetssystem vi har. Man är oberoende, man sköter sin verksamhet och när myndigheten har synpunkter framför man också dem till respektive statsråd. 39 (): Jag skulle önska att vice statsministern kunde försäkra tydligare vad som har förevarit i det här fallet. Jag kan förstå att vice statsministern har svårt att göra det så här rakt på, men jag skulle gärna se att vice statsministern eller statsministern som är chef för genom ett meddelande till medierna kunde klargöra den här saken. Forskarna lyfter till exempel fram att det är enbart sådana uppgifter som är positiva som lyfts fram i rapporten och pressmeddelandet. Man tar till exempel upp hur många som har försörjningsstöd och visar att det som här lyfter fram är att det handlar om medan man med andra körningar på materialet får fram att det är . Min fråga är: Kan vi som allmänhet lita på att en rapport från en myndighet och dess pressmeddelande är självständigt från regeringen och kan skapa det riktiga underlaget för den offentliga debatten? 40 Näringsminister (): Jag tror att svenska folket kan lita på att vi har oberoende myndigheter. Vi har mycket kompetenta människor där, och dessutom har vårt utnämnande av nya generaldirektörer också inneburit en mindre koppling till det politiska systemet. Det sätt som vi rekryterar generaldirektörer på är mycket mer fristående från den politiska nivån jämfört med vad det var tidigare. rekryteras efter kompetens på en öppen marknad, och det gör att de eventuella banden till den sittande regeringen är färre. Jag tycker också att det är viktigt att säga att jag tror att de här myndigheterna håller sig för goda för att gå i någons ledband. Just det faktum att man har oberoende myndigheter på det sätt som vi har byggt upp vårt system utifrån vill man värna från de här myndigheternas sida, och det vill också regeringen värna. Jag tror att både vi som är statsråd och myndighetscheferna är garanter för att vi ska fortsätta att ha oberoende myndigheter på samma sätt som vi alltid har haft. Intäkterna från statliga utförsäljningar 41 (): Jag vill ställa min fråga till finansminister . läste jag en rubrik om att utrikesministern nu säljer kristallkronor. Det lät naturligtvis väldigt intressant, och jag tror att många med mig tyckte det. Vad handlade det om? Jo, det visade sig att UD nu vill sälja ut en stor del av gammalt möblemang som man har haft på olika beskickningar i världen som man nu har stängt. Jag tror att finansministern och jag delar uppfattning om att det är bra att man ser till att få in intäkter, men jag fick också en uppgift om att Försvarsmakten nu har planer på att sälja ut äldre helikoptersystem eftersom man nu ska köpa in nya helikoptersystem. Jag fick veta att man räknar med att få 500 miljoner i intäkter. Men finansministern och departementet har bestämt att av intäkterna från detta får behållas av Försvarsmakten. Hur ställer sig finansministern till att UD får behålla sina intäkter fullt ut och Försvarsmakten inte får det? 42 Finansminister (): Vår hållning är väldigt klar. När vi till exempel har sålt ut ägande i statliga företag har de pengarna inte tagits tillbaka på utgiftssidan, utan då har vi amorterat det på offentlig skuldsättning därför att det är en förmögenhetsmassa som realiseras och ska man naturligtvis amortera på sin skuldsättning. På samma sätt ser vi på när myndigheter säljer ut egendom. Det är inte ett sätt att finansiera löpande verksamhet, och det ska varken göras på eller hos Försvarsmakten. Det är den ordning vi har haft när vi till exempel har sålt en del egendom från sida tidigare då det har gjorts en del förändringar av konsulat och ambassader. Enligt min uppfattning är det samma normer som ska följas, och de normerna är att de som säljer ut statlig egendom naturligtvis ska göra det därför att det är så verksamheten ska skötas. Vi ska inte äga saker i onödan vare sig det är möbler eller spritfabriker. Intäkterna ska föras in i den allmänna budgeten och inte användas för löpande utgifter. 43 (): Men borde inte Försvarsmakten ändå få behålla en större del än av intäkterna? Man kan alltid diskutera vem som är ägare till systemen som man har. De är ju inköpta av Försvarsmakten. Just nu ser vi att Försvarsmakten måste göra omfattande justeringar i sin materielplan, och då hade det varit klädsamt, tycker jag, att man som ett incitament för ökad försäljning skulle ha kunnat få behålla en lite större del av de intäkter som man nu får. 44 Finansminister (): Vi måste upprätthålla enhetliga principer. Ett exempel är stora utförsäljning av mark. De intäkterna kan naturligtvis inte användas för att finansiera löpande militära försvarsutgifter. Det vore helt orimligt. Görs det utförsäljningar ska vinsten in i den allmänna budgeten. Det är alldeles tydligt vem som äger all försvarsmateriel i det gör svenska staten. Försvaret är inte en särskild del, utan det är en del av svenska staten. Svenska staten hanteras i en enhetlig statsbudget, och därför ska naturligtvis pengarna in i den. Förtroendet mellan Sida och regeringen 45 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . har, som alla är bekanta med, regeringen sparkat Sidas chef från hans position. Det här är vägs ände på en ganska lång och turbulent period mellan regeringen och Sidas ledning. Det är egentligen bara slutfasen i en process där personalen på har uttryckt sitt missnöje med biståndsministern, avdelningscheferna har skrivit till regeringen precis och regeringen har uppseendeväckande ja, det är väl ganska unikt över huvud taget för den här mandatperioden kört över Sidas ledning på detaljnivå och de beslut som har fattats i Sida. Och har ledningen fått gå från Sida. Jag vill börja med att ställa frågan: Vad tänker regeringen göra för att återställa förtroendet mellan regeringen och Sida? Sida är ju den stora, viktiga myndighet som utför biståndsarbete. Finns det inte förtroende finns inga förutsättningar att genomföra biståndet. 46 Näringsminister (): Tack för frågan, ! Jag tror att de allra flesta i tycker att biståndet är väldigt viktigt. Man måste göra viktiga insatser, och det är en solidaritetshandling från oss som land men också från enskilda medborgare. För att det ska fungera måste biståndet skötas med väldigt stor noggrannhet, och det måste vara kvalitet i det vi gör. Det tror jag också att svenska folket önskar sig. Därför går det inte, som Sida har hållit på , att inte ha ordning och reda i sin ekonomi. Det är klart att regeringen talar om att det här förväntar vi oss av biståndet och så här ska pengarna skötas. När det inte fullföljs måste regeringen agera. Det är ansvarsfullt. Styrningen måste bli bättre, och därför har vi tillsatt en ny, tillförordnad generaldirektör, och vi har också tillsatt en överdirektör med den kompetensen. På samma sätt som vi hanterade försvaret när vi hade oordning där kommer vi nu också att agera på Sida. Det tror jag har ett starkt stöd hos svenska folket. Vi vill ha ett starkt bistånd, men det ska också vara ordning och reda i ekonomin. 47 (): är det kanske inte bara på Sida det inte har varit ordning och reda. Det måste kanske ha varit brist i ordningen och redan hos biståndsministern också eftersom den här situationen har uppstått. Man kan väl i alla fall önska sig framöver att det blir en oberoende myndighet, att man kan agera fritt och oberoende i myndigheten och att man inte lastas med bördor som man har svårt att hantera. Det är både regeringens ansvar och Sidas ansvar när samarbetet inte fungerar. Den andra frågan jag vill ställa handlar om rekryteringen av en ny Sidachef. Det talas om transparens och öppenhet, och det nämnde vice statsministern . Men då får det väl inte bli så som när man tillsatte chef för den andra myndigheten som finns under biståndsministern då den inte helt obekante helt utan utlysning blev chef för . Det är en av få myndigheter som ligger under biståndsministern, och där var det en handplockning direkt. Kan garantera en transparens i processen? 48 Näringsminister (): Om vi håller oss till frågan om Sida är det så här: Ja, vi rekryterade en ny generaldirektör på en öppen marknad. Det var helt transparent. Det som har hänt är att ekonomin inte har skötts på det sätt som vi förväntar oss, och det har riktats allvarlig kritik inte bara från oss utan också från andra myndigheter. Vi måste styra både Sida och andra verksamheter med mål och med riktlinjer och också med program för vad vi ska göra. Men det är också viktigt att vi håller ordning och reda, för det har svenska folket rätt att begära av oss som politiker och av myndigheten. Det är naturligtvis så att det är myndigheten som ska agera utifrån det som riksdag och regering beslutar. Vi utvärderar myndigheterna, och om vi ser att det inte fungerar måste vi agera. I vissa fall måste man, tråkigt nog, byta ut generaldirektören eller chefen eller tillsätta ny kompetens så att vi får ordning på saker och ting. 49 (): Min fråga går till jordbruksministern. För mig är det oerhört viktigt att det finns goda möjligheter att leva och bo samt starta och driva företag på landsbygden. har jag blivit kontaktad av mjölkbönder som varit oroliga angående den kilometerskatt som De rödgröna aviserat att de ska införa om de vinner valet . Det kommer att slå oerhört hårt mot dessa bönders verksamhet, och de vill helt enkelt förvissa sig om att det inte är något som även Alliansen går och tänker på. Vad är beskedet till dem? 50 Jordbruksminister (): Jag kan ge ett mycket kort och distinkt svar. Vi kommer inte att införa någon kilometerskatt. Skälet till det är, precis som frågeställaren tog upp, att det skulle vara förödande för de areella näringarnas utveckling i vårt land. Att frakta mjölken till mejeriet med någonting annat än lastbil är inte möjligt. Lika omöjligt är det att frakta mjölken från mejeriet till oss konsumenter med någonting annat än lastbil. Däremot ska vi fortsätta att satsa på alternativa drivmedel till de fordon som måste hämta mjölken på gårdarna, liksom distribuera den från mejeriet till oss konsumenter. Där är det viktigt att vi hjälps åt att satsa så att vi får mer hållbarhet i de transportsystem som gäller de areella näringarnas produkter. 51 (): Min fråga har nästan samma tema som den tidigare frågan. lämnade en proposition till där han framhöll miljöskatternas centrala betydelse för att nå klimatmålen. Klokt utformade miljöskatter som låter förorenaren betala sin miljöpåverkan lovordades som det mest kostnadseffektiva verktyget, alltså ett sätt att nå målen till lägsta kostnad. Om miljöskatterna skulle innebära betydande fördelningspolitiska konsekvenser menade att det var bättre att kompensera det med andra åtgärder än att låta bli att använda sig av miljöskatterna. Ungefär så brukar vi i resonera. Trots att koldioxidskatten lyftes fram som det mest direkta och träffsäkra verktyget föreslogs ingen höjning av den. Det gör däremot vi rödgröna, och då är emot det. Min fråga till finansministern är därför: Hur kommer det sig att en borgerlig koldioxidskatt är träffsäker och kostnadseffektiv medan en rödgrön koldioxidskatt är straffbeskattning? 52 Finansminister (): När vi genomför politiska förändringar har vi ansvar för två saker. Det ena är att ha tydliga mål, i det här fallet att lösa klimatfrågan, att göra det på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt men ändå säkra att världen inte går mot en global uppvärmning som hotar både utveckling och miljö. Det andra är att vi gör det på ett sådant sätt att vi vårdar vår ekonomi och, inte minst, familjerna. När man lägger ihop de rödgröna förslagen, den förödande lastbilsskatten på milen och en förödande höjning av bensinskatten, tar man i för mycket. Vi har inte sagt att man inte någonsin ska fundera på att justera CO2-skatter, men det vi har gjort är att sänka skatterna för hushållen. har vi en begynnande återhämtning. Då slår oppositionen till med arbetsgivaravgifterna för unga, kilometerskatterna och CO2skatterna. Därmed slår man undan benen för återhämtningen och jobben. Det är fel. Sedan ska vi naturligtvis ta gemensamma tag vad gäller klimatpolitiken, och långsiktigt har vi förstås ett stort ansvar att använda rätt styrmedel. 53 (): Det är ingen hemlighet att De rödgröna ser behov i välfärden som gör att vi vill ta in lite mer skatter än den borgerliga sidan. Den intressanta frågan är fortfarande varför majoriteten, som vill ha jättestora sänkningar på alla möjliga håll vilket ger hushållen ökat konsumtionsutrymme, inte kan tänka sig att föra fram förslag om ökad koldioxidskatt. Ni inom Alliansen gick till val på att man inte skulle höja koldioxidskatten, och sedan höjdes den ändå med . föreslår vi , och det är plötsligt förödande. Vad var det som hände däremellan? När blev det förödande att göra det som ni gjorde tidigare? Om ni inte vill använda er av koldioxidskatten, som ni själva framhåller som det mest kostnadseffektiva verktyget, vilka andra, mindre effektiva, verktyg vill ni i stället använda? Eller menar ni att klimatfrågan redan är löst? 54 Finansminister (): Vi lägger lite olika innebörd i orden. För mig är 35 miljarder i skattehöjningar inte lite skattehöjningar, utan det är en rejäl skattechock. Det kommer att innebära att tre miljoner löntagare, alla som sätter sig i bilen och åker till jobbet, förlorar. Det som De rödgröna tillsammans föreslår är en mycket omfattande skattebelastning. Först gör man skattehöjningar på 35 miljarder brutto, och sedan lägger man tillbaka en del på ett ofta felaktigt och oklokt sätt. Sammantaget höjer man skatterna kraftigt för hushållen, och pengarna använder man till att bygga ut bidragssystemen. Det är vad pengarna läggs på. Det gör att vi får en kostnadschock för svensk ekonomi som leder till färre jobb, högre priser, lägre efterfrågan, större risk för flaskhalsar och en ökad arbetslöshet som en uppenbar konsekvens av detta. Jag skulle gärna föra ett samtal om vad vi behöver göra kring klimatpolitiken, men har satt sig med och Socialdemokraterna, och då blir prioriteringen att höja skatten för hushållen för att betala utbyggnaden av bidragssystemen. Det är inte en politik som jag tror på. Svenskt stöd till euroländer i kris 55 (): Jag har en fråga till finansminister . sade svenska folket ett bestämt nej till svenskt medlemskap i den ekonomiska monetära unionen. Med detta nej sade folket nej till skyldigheten att delta i framtida räddningsaktioner och avstod från de eventuella fördelar som införandet av euron kunde ge. EMU-länderna befinner sig i djup kris och är i behov av stort finansiellt stöd. Finansminister uppgav i en tv-intervju att som enda icke-euroland var berett att finansiellt stödja de krisande . Hur anser finansminister att detta besked förhåller sig till svenska folkets nej till att bli medlem i ? 56 Finansminister (): Vi har varit väldigt tydliga. Vi tror på europeisk solidaritet, men vi tror också på ansvarstagande vad gäller skattebetalarnas pengar. bidrar i olika former, framför allt via IMF, för att stödja länder i kris. Vi bidrar via de gemensamma EU-medlen. Därefter, har vi sagt, ska vi utifrån bedömningar land för land, på basis av att det finns konditionalitet och IMF-program, och utifrån att det är nödvändigt för finansiell stabilitet i och , ha beredskap att pröva detta. Det har vi gjort för . Det har vi gjort för . Vi har gjort det på villkor som säkrat skattebetalarnas pengar. Det vore naturligtvis självklart om det gällde , för att ta det mest uppenbara exemplet. Skulle vi, om drabbades av bekymmer, säga att det inte är någonting som berör ? Så kan vi naturligtvis inte resonera. Sedan måste givetvis alla länder ta sitt ansvar. Det som sker i , och är i första hand de grekiska, spanska och portugisiska regeringarnas ansvar. Vår hållning är klar land för land, tydliga krav, skattebetalarnas intressen, inga legala krav på att delta. 57 (): Innan finansminister kom in i kammaren diskuterade ledamöterna den nya grundlagen och demokratin. Jag tycker att ett stöd till tangerar den frågan. Det jag undrar är: På vilket sätt visar man svenska folket respekt i deras beslutsfattande? Svenska folket sade nej till euron, ville inte ställa upp, och säger en representant för regeringen att svenska folket trots sitt nej ska vara med och bidra till att lösa de problem som uppstått. Det är en helt annan sak att bidra direkt än att bidra inom ramen för IMF. Då deltar vi nämligen på samma grunder som alla andra länder som ingår i IMF-samarbetet och på de grunder som IMF har beslutat om. Att gå utöver IMF-samarbetet skickar egendomliga signaler både till svenska folket och till länder inom ramen för EMU-samarbetet som har slarvat och kanske också, för att använda finansminister egna ord, fuskat. 58 Finansminister (): Låt oss börja med den demokratiska aspekten. När vi lagt program för och , och för den delen tidigare , har vi gjort det på basis av en proposition till riksdag där beslutet om deltagande i dessa program fattats, både via programmet i IMF och de bilaterala svenska insatserna. Självklart har vi inga legala förpliktelser att hjälpa något EMU-land. Vi har icke iträtt oss en krona i legala förpliktelser för något EMU-land. Om det ska göras bilaterala program till exempel för att inte behandla annorlunda än , ett annat nordiskt grannland ska det självklart ske utifrån en proposition i riksdag. Det är en självklarhet. Detta påverkar på intet sätt vårt ställningstagande till svenskt medlemskap i valutaunionen. Men uppfattningen att som enda land ska säga att vi kan ingå bilaterala program för och , men inte har ansvar eller solidaritet om något land är medlem i valutaunionen, är en orimlig hållning. Vi har inga legala förpliktelser. Detta sker land för land, i vårt fall i enlighet med en proposition i riksdag. Det är den ordning som ska gälla. 59 (): Min fråga går till den centerpartistiska näringsministern . Det är många människor i som känner stor oro för konsekvenserna av den nya syn på kärnkraft och uranbrytning som regeringen står för. Jag får många frågor från oroliga hemma i . Där finns det fortfarande rester kvar från den uranbrytning som pågått tidigare. Om regeringen nu får igenom sitt förslag om att bygga ny kärnkraft i är det en tidsfråga när kravet på att återuppta brytningen av uran i är en realitet. Man hade här i möjlighet att stärka det lokala och regionala inflytandet för att förhindra uranbrytning. Detta röstades tyvärr ned av den borgerliga majoriteten. Statsministern har uttalat sig för uranbrytning i . Näringsministern har gjort detsamma. skulle jag vilja ha ett besked till alla de oroliga människorna ute i landet med anledning av de beslut som närmar sig i riksdag. Hur ställer sig regeringen till uranbrytning i ? Vi ska ha en stor debatt om detta. Jag vill ha den centerpartistiska näringsministerns besked om regeringens hållning till uranbrytning. 60 Näringsminister (): Låt mig först korrigera frågeställaren. Jag har aldrig uttalat att jag skulle vara för uranbrytning. Minerallagen öppnar för att vi ska kunna undersöka berggrunden hos oss. När man gör undersökningar kan man inte bestämma i förväg vad det är man ska hitta. Det är naturligt. Därför har vi haft en prospekteringsverksamhet som har öppnat för många olika sökningar. Det har gett en fantastisk möjlighet för företag att investera i gruv- och mineraldrift i . Det är tack vare den förra borgerliga regeringens beslut i denna fråga som vi nu har expansion på gruvområdet. Det här vill nu oppositionen förbjuda. Det är inget annat än plakatpolitik. I grunden vet man att om man begränsar de här delarna kommer man heller inte att öka möjligheterna att hitta olika mineraler. Minerallagen är sådan att det är mycket strikta krav när det gäller miljön. Det är kommunalt veto. Mig veterligt är det bara socialdemokratiska kommunalråd som har avstått från att vetera mot uranbrytning. 61 (): De oroliga människorna ute i landet kommer tyvärr att få fortsätta att vara oroliga efter ett sådant svar. säger näringsministern att hon inte har uttalat sig för uranbrytning. Men skulle näringsministern kunna uttala sig mot uranbrytning i så fall? Statsministern har definitivt uttalat sig för uranbrytning. Man har hanterat hela betänkandeärendet på ett sätt som innehållit manipulativa inslag, skulle jag vilja påstå, när man har trasslat hit och dit med datumet när lagstiftningen ska börja gälla. Det finns all anledning till stor oro ute i landet. skulle den centerpartistiska näringsministern ha en möjlighet att sätta stopp för den oron genom att uttala sig mot uranbrytning och därmed i så fall ha en annan uppfattning än statsministern. Det skulle vara ett välkommet besked. Men jag väntar fortfarande på det. 62 Näringsminister (): Jag har noterat den uppgörelse som finns kring energipolitiken. Oppositionen tänker inte stänga kärnkraften . har vikit sig på den punkten och anser numera också att kärnkraften ska fortsätta att drivas. Ni står inför samma problem som alla andra. Det som minerallagen reglerar är att om man tänker ansöka om uranbrytning det finns inga sådana ansökningar och har inte funnits finns det en mycket stark miljölagstiftning som reglerar detta. De besluten är fattade här i . Om man ska ta bort uranet ur prospektering och annat tar man i praktiken bort möjligheterna att prospektera över huvud taget. Då hotas hela gruvnäringen. Det tycker jag att ni från oppositionen bör berätta för alla i gruvindustrin i , övriga och och på andra ställen.