prot · GX09138 · 2010-06-16 00:00:00 — Men jag har en följdfråga: Hur kan då acceptera att köpa ett helikoptersystem för och där vi inte har koll på vad den slutliga kostnaden blir troligtvis blir det som det brukar i sådana här sammanhang mycket dyrare? Varför vill man inte i stället ta det erbjudande som jag presenterade, att utveckla det vi har för plus lite till? Skillnaden i pengar är ju enorm. Sedan anklagar oppositionen för att låna till järnvägssatsningar. Man får väl göra det om man ska bygga ut i den takt som vi vill. Men ni lånar ju till skattesänkningar. Jag lånar hellre pengar till järnvägsbygge än till att sänka skatten för en del av svenska folket. Detta var de två saker jag ville fråga om. 95 () replik: Regeringen har noga övervägt situationen när det gäller behovet av nya helikoptrar. Det finns också i vårtilläggsbudgeten redogjort för de överväganden som man har gjort. Det generösa erbjudandet om alternativ har såvitt jag förstår mycket nogsamt gåtts igenom. Man har sett till att dessa helikoptrar inte har avvecklats, vilket egentligen var meningen, utan de har ställts i ett garage, vilket mycket riktigt påpekades. Men att få dem i luften igen kostar ingalunda några 3 miljoner, utan det är snarare , och det är ingen lösning . Därför tar regeringen ett rejält grepp och tittar på det framtida behovet, för det är inte bara 2013 vi talar om, utan det behövs även en större helikopterkapacitet, bland annat för att värna våra trupper i fredsbevarande insatser på olika håll i världen. Detta är skälet. Alliansregeringen och majoriteten har helt enkelt tröttnat på att helikopterproblemet inte har blivit löst. Vi lånar inte alls till skattesänkningar. Skattesänkningarna är långsiktiga och kommer inte att avvecklas, utan de kommer att vara kvar. Vad vi har lånat till är krisinsatser, så att vi ser till att vår ekonomi har klarat sig så bra genom den finansiella krisen som den har gjort. 96 () replik: säger att man har tröttnat på att helikopterfrågan inte är löst. Ni har ju haft på er! Jag förstår att ni har tröttnat på att ni inte har löst den frågan. Sedan blir du väldigt svävande när du ska förklara det behov av helikoptrar som vi har sett över. Här finns ett konkret förslag från ett företag som kan bygga om de helikoptrar som vi har. De har ju kommit med förslag . Det är offentlig handling. Men regeringen säger nej till det och köper nya helikoptrar. Anledningen till det är , som vi har väntat på och som vi kommer att få vänta på i ytterligare sex till , till 2020. Hur mycket har det kostat? Är det att ha ordning och reda i finanserna? finns ett förslag som innebär att vi kan skicka en helikopter till väldigt snabbt, men regeringen säger nej. Vi gör inte det, utan vi ska köpa en dyrare, amerikansk helikopter. Det är oansvarigt att ta den typen av beslut. Jag vill kunna se mina väljare i ögonen och säga att vi har gjort det bästa. Vi ska skydda de svenska soldaterna så länge de är i , och ska det finnas helikoptrar där , inte sedan. Vi har väntat oerhört länge, och regeringen har haft på sig att lösa det här problemet. Ni har inte gjort det. Så enkelt är det. Ni köper väldigt dyrt där borta när det går att hitta billigare lösningar här hemma. Det är oacceptabelt att man hanterar våra skattepengar på det sätt som regeringen nu gör. 97 () replik: Regeringen har som sagt gått igenom detta väldigt noggrant. Det är inte alls några 3 miljoner det handlar om, utan det är 1 ½ miljard eller 2 miljarder, lite beroende på hur man räknar. Det säger stämmer alltså inte alls. Detta löser heller inte problemen . har varit en mycket lång historia, delvis beroende på de mycket speciella specifikationer som har haft. Tyvärr fortsätter det att dra ut , och det är just av det skälet som regeringen nu sätter ned foten och begär att vi ska ge det bemyndigande som behövs för att kunna skydda våra soldater ute i fält och på andra håll. Jag vill gratulera v och mp, som tydligen är eniga om försvarspolitiken. Jag beklagar möjligen Socialdemokraterna i sammanhanget. När det gäller ubåtarna kan jag bara säga att liksom i helikopterfrågan delar regeringen inte uppfattning här. Uppenbart gör inte heller era koalitionsbröder det i detta fall. Det är inte en helt enig försvarspolitik som ni har. Till slut vill jag bara säga att det här är ett bemyndigande för regeringen att fatta ett beslut. Det har inte beställts någon modell och det har inte talats om vilken det ska bli, och det kommer en utredning, men man ska kunna fatta beslutet . Vi har inte hur som helst på oss. Vi kan inte vänta . 98 PER ÅSLING (c): Grunden för allt välstånd, individuellt som gemensamt, i kommuner och i nationen, är människors arbete. För har medverkan i regeringen handlat om att värna arbetslinjen, att ge fler människor möjlighet att bygga en framtid för sig och de sina och om att skapa förutsättningar för nya jobb i landets företag. Fler och växande företag och fler människor i arbete betyder inte bara stora mänskliga vinster för den som går från utanförskap till självförsörjning. Det betyder också ökade skatteintäkter, möjlighet att trygga och utveckla välfärden, satsningar på miljön och investeringar i utveckling i hela landet. Sedan regeringsskiftet har alliansregeringen genomfört ett omfattande program för att fler ska komma i arbete. Vi har sänkt skatten på arbete genom jobbskatteavdrag. Vi har reformerat företagens skatter och öppnat trygghetssystem för företagare. Vi har gjort omfattande satsningar på minskade kostnader för de minsta företagen. Inte minst i fråga om företagens villkor vågar jag säga att medverkan i regeringsarbetet har varit påtaglig och synlig. Politiken har i all huvudsak varit framgångsrik. Efter den djupaste ekonomiska kris som världen skådat har stått starkt. En ansvarsfull ekonomisk politik och den förda arbetslinjen har gjort att står starkare än de flesta av våra grannländer efter krisen. När andra länder i vår närhet fortfarande tvingas till akuta besparingar för att undvika statsfinansiell kollaps kan den svenska debatten handla om den framtida politikens inriktning, så som den gör här . Det är en fantastisk styrkeposition. Även om det är mindre än kvar till valet kan det vara på sin plats att påminna om att mycket av det ekonomiska ramverk som gjort detta möjligt beslutats i nästintill enighet. Utgiftstaken, överskottsmålet och kravet på fleråriga ramar har alla varit nödvändiga delar i en ekonomisk politik som förenar de flesta svenska partier. Trots att står väl rustat har vi fortfarande stora utmaningar framför oss. En av de större utmaningarna handlar otvetydigt om möjligheten för hela landet att bidra till och ta del av det gemensamma välståndet. I alltför många hörn av vårt land har man svårt att känna igen sig i de positiva bilder som målas upp i nationella medier. Att ge hela landet förutsättningar att bidra till tillväxten och att skapa förutsättningar för människor att skapa sig en framtid, oavsett var de bor, är mer , som det ibland föraktfullt avfärdas som, regionalpolitik. Tvärtom är det tillväxtpolitik i ordets rätta bemärkelse. Jag vet vad jag talar om. Jag kommer själv från den lilla orten i , där vi planerar nya bostäder för att ta hand om de människor som vill flytta till den lilla orten med de stora förutsättningarna. Jag vet vad människor kan åstadkomma, enskilt och tillsammans, bara de får de rätta förutsättningarna. Det är också vad politik, en politik för hela landet, handlar om, att skapa förutsättningar för tillväxt och utveckling. Den mest centrala insatsen handlar om en fungerande infrastruktur i hela landet för att klara transporter och fungerande kommunikationer. Under ledning på har omfattande insatser gjorts för att hämta igen eftersatt underhåll och förverkliga försenade projekt. I infrastrukturpropositionen avsatte regeringen totalt till infrastruktursatsningar för den kommande tioårsperioden. Genom nya lösningar, där bland annat näringsliv och regioner inbjudits till medfinansiering, har detta belopp ökat med 65 miljarder . Det innebär att satsningarna på infrastruktur runt om i landet kan öka med mer än . haft ansvar för näringspolitiken i alliansregeringen har avgifter och skatter för sänkts. Främst har det gynnat småföretag, inte sällan utanför storstäderna, där behovet av entreprenörskap och nya jobb är som störst. Bördorna för dem som är aktiva i de gröna näringarna har minskat, och satsningar på miljödriven tillväxt bidrar till fortsatt efterfrågan på lantbrukets produkter i tanken såväl som på bordet. Det betyder inte att vi kan luta oss tillbaka och vara nöjda. bör vi ta ytterligare steg för att minska företagens kostnader för att anställa. Vi behöver ta fortsatta steg mot ökat självbestämmande och ökad ekonomisk bärkraft för landets kommuner och regioner. Och vi kommer att behöva satsa vidare på omställning till hållbar tillväxt och en ekoeffektiv ekonomi. Erfarenheter av , såväl under högkonjunktur som under kris, visar tydligt att moderniseringen av underlättas av en politik som främjar entreprenörskap, initiativanda och företagsamhet. Då kommer också de nya jobben. Jag tror inte att någon misstror oppositionens uppriktiga vilja att skapa fler arbeten i . I fråga om målen torde opposition och regering vara samlade bakom grundtanken i arbetslinjen. Valet handlar således inte om målet om fler i arbete utan om vilka medel man väljer på vägen dit. På den punkten har debatten visat att det finns anledning att ha farhågor om de alternativ oppositionen presenterar. Det är lån till infrastruktur, vittgående löften om ökade transfereringar, skakiga beräkningar av skatteintäkter från en odefinierad förmögenhetsskatt och ett skrotat RUT-avdrag, vilket riskerar att skicka många jobb in i den svarta sektorn. Detta i förening med kilometerskatter och andra avgifter som leder till ökade kostnader för näringslivet och därmed försämrad konkurrens gör att risken är stor att den begynnande uppgången i sysselsättning vi nu ser avstannar. Låt mig avslutningsvis konstatera vad jag sade inledningsvis: Det finns ingen annan väg till välstånd, vare sig för individen eller för samhället, än människors eget arbete och strävan efter att förverkliga sina drömmar. Det måste också vara den självklara utgångspunkten för den förda politiken. Jag vill med dessa ord yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande nr 21. 99 () replik: Per Åsling kommer från . är väl en region som inte har så god ekonomi i det offentliga, eller hur, Per? Ändå menar att kommuner och landsting ska vara med och finansiera investeringar i järnväg och väg. Jag tycker att det är en mycket märklig logik när är med och tvingar fram lösningar som kanske inte efterfrågas av medborgarna. Infrastruktur är ett statligt ansvar, och kommunerna har fullt upp med att investera i förskolor, skolor och äldreboenden. Så är det också i och , skulle jag tro. Ändå kräver ni att kommunerna ska finansiera det som ligger på det statliga ansvaret. Är det god ekonomisk hushållning? Detta sker i när det offentliga sparandet i staten, om man räknar framåt till 2015, vida kommer att överstiga, om nu prognoserna stämmer, det sparmål som finns, medan kommunerna inte ens kommer att klara av det lagstadgade kravet på god ekonomisk hushållning. Hur ser på det? Man kan titta i årsrapporten från Kommuner och Landsting. Då ligger medfinansieringen från kommuner och landsting på ungefär 2 miljarder just . Det motsvarar ungefär 4 000 arbetstillfällen. Det är arbetstillfällen som behövs, för vi ser hur förskolegrupperna ökar i storlek, hur storleken på grupperna på fritidshemmen ökar och hur storleken på grupperna i förskoleklasserna ökar. Hur tycker du att det här fungerar i verkligheten i och ? 100 PER ÅSLING (c) replik: Jag vill tacka för frågan. Den nya politiken innebär att näringsliv, kommuner och regioner ges möjlighet att vara med och finansiera infrastruktur för att på så sätt frigöra större ekonomiska resurser som kan investeras för att skapa utveckling och tillväxt. Och när kommuner och regioner väljer att vara med gör de det utifrån att de vill skapa en positiv ekonomisk utveckling för att på så sätt få ökade möjligheter att också vara med och finansiera välfärden. Det är ingalunda så att medfinansiering i infrastruktur, , skulle innebära att man försvårar en utveckling i kommuner och regioner. Tvärtom bidrar det till att skapa ökad tillväxt och det innebär en möjlighet till ökad sysselsättning och en bättre välfärd. Tycker inte du att det är bra att vi under den här regeringen, med den infrastrukturproposition och infrastrukturplanläggning, som är gjord har finansierat hela investeringen på nästan 500 miljarder? Skillnaden är påtaglig i förhållande till hur det var under föregående period när stora delar, vilket med all riktighet framgick av den dåvarande propositionen, var ofinansierade. Det måste ändå vara bättre att se till att det är finansierat och att vi vet vad kostnaderna uppgår till när spaden sätts i jorden. Observera också att inriktningen har varit väldigt tydlig. Infrastruktursatsningarna ska göras för att skapa utveckling och tillväxt. 101 () replik: Låt oss konstatera att infrastrukturinvesteringar är ett statligt ansvar. Låt oss också konstatera att ingen lånar så billigt som staten. Ändå anser regeringen att kommunerna eller företag ska överta ansvaret från staten. Om företag gör det får de ofta låna av staten, så vi betalar det ändå på något sätt eller hur? Jag hade förväntat mig att skulle tycka att hela landet ska leva. borde vara ett sådant parti. Politiken med medfinansiering riskerar att det framför allt är rika kommuner som gynnas. Jag skulle tro att vi kommer att se det när vi utvärderar det här. Det är lågskattekommuner runt om , till exempel. Det gynnar inte fattigare kommuner i inland, till exempel . Där får man vända och vrida på varenda krona, och man får inte ens ihop till det man faktiskt skulle behöva i det kommunala ansvaret. får vi en infrastrukturpolitik som bygger på att starkast vinner. Vi får en politik som drar isär landet. Vi får inte en infrastrukturpolitik som utgår från de behov som finns, utan den kommun eller den region som har mest pengar vinner. Kommuner och Landsting skriver i sin årsrapport: Många kommuner upplever en ökad press från trafikmyndigheternas sida att bidra till finansieringen av statlig infrastruktur i den egna regionen för att över huvud taget få till stånd angelägna projekt. Så beskriver Kommuner och Landsting det, och så verkar verkligheten se ut, Per Åsling. Öppna ögonen och titta på vilka konsekvenser er politik får i verkligheten. Ta det statliga ansvaret för infrastrukturen. Tvinga inte kommunerna att bidragsfinansiera statens infrastrukturinvesteringar! 102 PER ÅSLING (c) replik: Den förda politiken innebär att satsningarna på infrastruktur ökar med nästan 80 miljarder på grund av att företag, regioner och kommuner är med och investerar. Man gör det därför att det gagnar den egna verksamheten oavsett om det är ett företag eller en kommun. Det är ingen tillfällighet att är med och finansierar bron över fjorden för den nya E4:ans dragning förbi . Det gör man i stor politisk enighet därför att det gagnar . När det gäller investeringarna är det klart att hela landet mår bra av att volymerna hålls uppe. Det är nästan 500 miljarder som satsas i nyinvesteringar, drift och underhåll. Det innebär också att eftersatt drift och underhåll kan tillrättaläggas. Det är oerhört viktigt, inte minst för ett län som , som jag kommer ifrån, med mycket vägar och liten befolkning. Där misskrediterades man tidigare när antalet människor i länet var styrande för hur resurstilldelningen skulle vara. är det en annan politik. ökar anslaget till de enskilda vägarna med . Det är oerhört positivt för befolkning, för och för kommuner. Jag säger det med tydlighet med tanke på den fråga ställer. får vi också mer resurser för drift och underhåll. Det gör att en positiv utveckling i hela länet, i och i hela landet, är möjlig med den förda politiken. 103 (): I brukar man säga att en helikopter är 3 000 reservdelar som flyger i tät formation. Uttrycket är ämnat att beskriva komplexiteten hos ett helikoptersystem. En given slutsats av detta konstaterande är att om man en gång har lyckats få en helikopter säker och pålitlig ska man hålla fast vid den och inte i onödan byta den mot en ny. En annan och lika viktig slutsats är att man inte ska hitta på några särlösningar. I bästa fall späder man bara på den redan höga tekniska komplexiteten. Men oftast leder klåfingrigheten till systemhaveri. Det enklaste är inte bara gott nog, utan ofta också det enda som fungerar. Trots att insikten om de snäva tekniska marginalerna närmast är en universell kunskap tycks konsekvent planera med de motsatta utgångspunkterna. Under innevarande mandatperiod har vi satsat på att höja förmågan i våra gamla trotjänare vertolhelikoptrarna. Vi gjorde detta för beredskap. flög de lika säkert och med samma höga kapacitet som när de jagade u-båtar 1982 i våra skärgårdar eller räddade liv vid förlisning 1994. Men, fru talman, efter ombyggnaden och dagar efter beredskapens slut valde Försvarsmakten att avveckla detta helikoptersystem. , som tjänstgjorde i Kosovo, gick samma öde till mötes så sent som . därefter blev bristen på helikoptrar så stor att helikopterflottiljen i tvingades hyra in civila helikoptrar för grundläggande flygträning. har vi planerat för och försökt bygga om till ambulanshelikopter för att stödja vår trupp i . Efter otaliga förseningar påstås de nu kunna tjänstgöra , 2011. Men, fru talman, vad tror vi ska hända med dessa helikoptrar när insatsen är över 2013? Jo, då ska de mycket riktigt avvecklas om Försvarsmakten får som den vill. År av ansträngningar och många i investeringar kastas bort. Det synes som om vårt helikoptervapen har blivit en form av engångsvapen. Likt pansarskott kastas de bort när de väl en gång har avfyrats. Men det finns en viktig skillnad. När det gäller helikoptrar handlar det inte om tusenlappar utan om miljarder i återanskaffningsvärde. Jag står helt bakom regeringens ambitioner att anskaffa nya medeltunga helikoptrar förutsatt att det gäller beprövade sådana och att vi avstår från varje försök till svenska särlösningar. Vi behöver inga nya ledningssystem, inga nya sensorer och inga nya alternativa inredningar i våra helikoptrar. Det bör till och med vara strängt förbjudet att ens avlägsna befintliga klistermärken från flygkropparna, fru talman. Därtill krävs också att regeringen, hellre förr än senare, avbeställer . Denna, också medeltunga, helikopter beställdes av den förra socialdemokratiska regeringen . Den skulle ha varit fullt operativ och slutlevererad , men tippas nu bli försenad. Och det är viktigt att understryka att detta är gissningar, och knappast ens kvalificerade sådana eftersom helikoptern långt ifrån är färdig och dessutom inte får flygas av den svenska försvarsmakten. har en rad svenska särlösningar och kommer enligt min bedömning aldrig att klara de uppgifter som den har specificerats för. De miljarder som återstår att satsa i detta utsiktslösa projekt är emellertid ett allvarligt hot mot alla de helikoptrar som vi har och som fungerar. Det är ett hot mot tillräcklig flygtid för helikopterförarna och därmed också, fru talman, ett hot mot vår ambition att bidra med sjukvårdstransporter i norra , något som för övrigt beställts av både 2008 och 2009. Jag har respekt både för svensk och utländsk försvarsindustri. Men min respekt för våra soldater och tillgången till operativ luftburen förmåga är ännu större. Det som inte levererar och som saknar förutsättningar måste avbeställas. Det förmågeglapp som uppstår i avvaktan på nyanskaffningen kan enkelt och billigt täckas med våra vertoler. De kan användas i 2011 och senare också för nationellt bruk, både för att upprätthålla förmågan till luftburen ubåtsjakt, taktiska transporter och för stöd till samhället. Det är inte min bedömning att det kostar att återställa dem i användbart skick. Vertolerna innebär, jämfört med alla andra alternativ, ett obetydligt risktagande och försumbara kostnader. De är betalda, de är beprövade och har fyra decenniers erfarenhet av dem. svarade de för transport och luftlandsättning av en hel skvadron i mörker. Av hänsyn till statskassan och svensk försvarsförmåga bör regeringen landa i beslutet, när det kommer, att inte avvara dessa helikoptrar. 104 () replik: Först vill jag ge beröm till som står upp för och sin åsikt i helikopterfrågan. är väldigt tydlig med vad han vill i den här frågan. skickar han en djup spricka rätt genom regeringen. Så är det. Det är å den ena sidan och de andra tre å den andra sidan. Jag tycker att till stora delar har rätt. Han står här och pratar om som kostar ungefär 3 miljoner. Det är inga miljarder. Det är fakta på bordet. Så är det. Regeringen väljer dock ett annat alternativ. Må så vara, men fakta är fakta. vill inte ha . Det är så mycket förseningar. Jag delar den uppfattningen fullt ut. Men så säger ändå på slutet att han står bakom regeringens helikoptersatsning. Varför har inte regeringen, och drivit på den här frågan så att vi hade kunnat få och i gång mycket tidigare så att vi kunde ha skickat dem till där de så väl behövs för våra soldaters säkerhet? 105 () replik: Det är naturligtvis alltid lätt att förhäva sig, men jag tror att jag under mina år i har gjort mycket av det som tänkas kan för att åstadkomma en luftburen medicinsk evakueringsförmåga i , och jag kommer naturligtvis att fortsätta med dessa ansträngningar. glömmer bort att såväl som beställdes 2002 som som i den bästa av världar nu skulle ha varit i är ett resultat inte av den här regeringen utan av den tidigare regeringen. När jag pratade om vikten av att undvika särlösningar och av att hålla blicken på den operativa förmågan var det inte i så liten utsträckning som jag riktade mig mot både socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Jag tror att har en viktig roll att spela i försvaret . Men som landet ligger är det likväl min bedömning att det huvudspår som gäller för , , trots sina många förseningar ändå är det som ligger närmast till hands. Däremot finns det andra viktiga uppgifter för inom ramen för EU:s snabbinsatsberedskap och inom ramen för inte minst stöd till samhället och luftburen ubåtsjakt. säger att jag skickar en spricka, om man nu kan göra det, in i den borgerliga regeringen. Det gör jag egentligen inte. Regeringen är mycket noga med att understryka att den avser återkomma efter att slutbetänkande har anlänt med en redovisning hur man tänker sig bygga upp den helikopterförmåga som har raserats i . kan se mitt inlägg som ett försök till opinionsbildning. 106 () replik: Det är ett bra ställe för opinionsbildning; det kan jag hålla med om. Men visst är det en spricka, . Det här med som är klar är också fascinerande. Regeringen kan alltså inte vänta till och fatta ett beslut efter en utredning. Man fattar ett beslut innan utredningen har kommit. Det är i och för sig riktigt som säger att man ska titta på utredningen och sedan återkomma, men det normala är väl att man har en utredare som kommer med ett förslag, och sedan fattar regeringen någon form av beslut efter detta. Regeringen gör här precis tvärtom. För mig är det viktigt att helikoptrar ska finnas på plats. Vad regeringen gör , och det kanske är en viss kritik mot den tidigare regeringen också, är att man beställer nästan medicinska avdelningar som ska flyga runt i . Om det händer mig en olycka när jag är ute skulle i alla fall jag känna mig trygg om det kom en ambulans. Jag struntar fullständigt i vilken ambulans som kommer, bara det kommer en ambulans som kör mig till eller någon annanstans i så att jag kommer under vård. Men så resonerar man inte om det händer en svensk soldat någonting i , utan man resonerar att det ska vara en medicinskt utrustad helikopter, vilket har inneburit att man har fått vänta och kommer att få vänta . Det är fel tänkt!