prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Min företrädare i näringsutskottet, , sade att det finns en väldigt stor skillnad när det gäller att veta vad man pratar om. Skillnaden är om du får lön den 25 eller om du i ska vara den som betalar ut lön, arbetsgivaravgifter, skatter och egenavgifter. Det är en mycket stor skillnad. Jag önskar att det var fler i politiken som hade erfarenhet från företagande. Vi kommer att bli fler. Vi är några stycken, och jag önskar att det blir fler som förstår de här skillnaderna och de utmaningar som vi står inför. I detta anförande instämde (C). 207 (S) replik: Det är väl bra att man pratar fler företag. Vi hörde också prata om fler företag. Det var bra med fler företag. Men mitt bekymmer, det som jag gjorde mig till tolk för i mitt anförande, är att det är för få företag som växer, för få små företag som blir medelstora företag och för få medelstora företag som blir stora företag. Det saknar jag. Vad är det man vill där från sida? Hur vill man se till att företag växer och blir stora? startade ju med ett pyttelitet företag som sedan blev ett medelstort företag som sedan blev ett stort företag som sedan blev en världskoncern. Men i ser vi inga nya världskoncerner som står och knackar på dörren och vill ut i världen precis. Tvärtom är det så att väldigt många små företag förblir små företag väldigt . 208 (C) replik: Det är väl det som har varit problemet sedan gick bort, kan man säga. Fram till har vi väl haft en väldigt trist struktur där man egentligen har gynnat större företag och trott att det var lösningen på allt. har man nog trott för mycket på de stora enheterna. Vi har tagit bort förmögenhetsskatten, som har varit en hämsko för bland annat att lämna över företag vid generationsväxling. Vi har också tagit bort andra särskatter som har missgynnat svenska företag jämfört med företagsutveckling i andra länder. Sänkta särskatter har faktiskt en stor påverkan för att företag ska kunna växa och bli större, men även den delen som handlar om kompetensförsörjning för företagare när det gäller att våga anställa. Det har varit en lite för stor tröskel, minst sagt, när det gäller att våga anställa personer som har varit viktiga för företag. I stället har man hyrt in personal eller i sämsta fall inte utvecklat sitt företag. 209 (S) replik: blandar ihop begreppen. Det var arvs- och gåvoskatten som påverkade generationsskiftena negativt det hade ingenting med förmögenhetsskatten att göra. För övrigt kan det kanske vara intressant att få en debatt om hur mycket förmögenhetsskatten har inneburit för investeringar i företag. får man inte riktigt svaret. Vad är det vi ska göra gemensamt? Det är bra med små företag, och det är bra med nya företag, men vi måste också få företagen att växa. 210 (C) replik: Jag tror det jag sade förut: Det behövs fler politiker som har bakgrund i företagande. Ett bra exempel här är att Vestlund uttrycker sig som han gör och tillrättavisar mig. Då menar jag att man kanske inte har den erfarenheten så att man vet vad de olika saker som har varit hämskor för företagande har inneburit. För att svara på din första fråga vill jag säga att sänkta särskatter är viktigt för företagande i . Det är jätteviktigt. Det gäller att sänka rätt skatter, och där tycker jag att vi har gjort en bra början. Men jag menar, som jag sade i mitt anförande, att vi behöver sänka arbetsgivaravgiften och egenavgifterna mer. 211 (S) replik: Det var intressant att höra påstående om att det har blivit så mycket bättre under de gångna fyra åren. Jag kan bara konstatera att antalet sysselsatta ju inte har ökat i den utsträckning man kunde ha hoppats, utan arbetslösheten är högre nu än den var . Regeringens prognos är ju också att den kommer att ligga på en väldigt hög nivå . Då är frågan: Vad är det för politik som vill bedriva som gör att vi får ned arbetslösheten och får fler människor anställda i företagen? har ju inte den politik som ni företräder lyckats. Jag menar: Under hela fordonskrisens tid tappade vi 30 000 industrijobb i . Företag små företag och underleverantörer pratade väldigt mycket om att man ville ha ett stöd för att kunna komma vidare i stället för att gå i konkurs. De stödpaket som vi faktiskt fattade beslut om här i verkställdes inte av regeringen. 212 (C) replik: Låt mig börja med det sista. Stöd och hjälp till fordonsindustrin fanns . Jag vet inte vad man skulle ha gjort annorlunda. Vi tog oss igenom krisen tack vare en handlingskraftig näringsminister, , och en klok regering som hade hållit i statsfinanserna, vilket gjorde att det fanns ett utrymme. Jag är glad att det fanns. Jag är själv från och kände av varslen tydligt i min hemkommun. Bara inom det vi kallar för RUT-avdraget har de företag som startat gett ca 7 000 arbetstillfällen. Vi i den här kammaren ska inte i alltför stor utsträckning peka ut vilka branscher som ska expandera och inte, tycker jag. Men vi ska se till att underlätta för de branscher där vi ser att det finns en potential. Det är rimligt. Därmed vill jag inte peka ut vilka branscher det gäller. Att krisen slog benhårt råder det ingen tvekan om, särskilt i ett så pass exportberoende land som är och ett mycket exportberoende län, som är. Jag kan inte se vad det skulle ha varit som vi skulle ha gjort annorlunda. Det kanske Socialdemokraterna har svar på. 213 (S) replik: Det intressanta är ju att till exempel hade en annan politik, vilket gjorde att de också hade en kraftigare tillväxt och kom igenom krisen inom fordonsindustrin betydligt bättre. Problemet är ju att när för en annan politik kanske vi tappar den här näringen på lång sikt så att den går över till andra länder. Då tappar vi en sådan näring. Vi kan inte bara leva på RUT-avdrag. Vi måste faktiskt ha andra inkomster i samhället också för att kunna ha dessa subventioner i form av RUT-avdrag, ROT-avdrag och liknande. Vi måste ju ha intäkter också. 214 (C) replik: fastnar Socialdemokraterna i de här stora strukturerna. Man tänker storskaligt, och det tror jag är ett feltänk. Att bilindustrin går bättre i nu ja, det må så vara. Men vi ser att vi har en turismnäring med ca 160 000 anställda som omsätter över 90 miljarder. Jag tror att vi kan se många nya arbetstillfällen som kommer inom tjänstesektorn. Basindustrin är viktig och förblir viktig. Därför var den energiuppgörelse som gjordes här i väldigt viktig också för att bibehålla den i . Det var en del i satsningen. 215 (MP) replik: Jag lyssnade med intresse på anförande om småföretagande och företagsamhet. Jag tror att det finns många här inne som delar hans vurm för det. Däremot är det alltid svårare att veta vad vi ska göra. Jag har några konkreta frågor eftersom pekade på de svårigheter som finns när det gäller att anställa men också när det gäller vilka styrmedel staten har. När kommer vi att se förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för småföretagare från den här regeringen? När tänker man växla från de stora politiskt styrda insatserna i mycket specifika tjänstesektorer till mer generella lättnader, till exempel momslättnader i tjänstesektorn? Är det rimligt att staten subventionerar egnahemsägare att byta sina kök som vi saknar resurser att ge stöd till investeringar i mer energismarta lösningar bland annat i hela villasektorn i ? 216 (C) replik: Vad gäller det sista om energismarta lösningar kan jag säga att det finns ett utrymme att växla om till att göra hus och boenden mer energismarta, men det är ett annat utskotts område. Det som egentligen är viktigt är att sänkningar redan har skett, och det skedde under krisåren. Man sänkte arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Jag menar att man måste gå längre, och det nämnde jag i mitt anförande. Vi är exportberoende, och vi vill få fram nya företag och nya innovationer. Det ska inte vara fel att tjäna pengar på sitt företagande och kunna återinvestera och anställa fler. Låt mig säga angående tjänstesektorn och RUT-avdraget att det är en skattesänkning, det är inte en subvention. När vi ser att vi kan sänka skatter så pass mycket inom den här sektorn kan vi göra det i fler sektorer. Jag antar att du med frågan tangerar att vi kanske kan göra det mer generellt. Du får gärna återkomma till det, och det är jag inte negativ till. 217 (MP) replik: Det är bra att du inte är negativ till mer generella subventioner eller stödformer, om vi ska kalla det för det skattelättnad är ju en typ av stödform. När man så specifikt lägger så mycket pengar som regeringen gör på de här stödformerna vore det bra om vi här i kunde få en mer generell syn på sektorer som vi önskar ska kunna generera mer arbete. Där fanns det en diskussion i valrörelsen. Det hördes förslag om momslättnader, men vi har ännu inte sett några sådana. Det var det jag önskade få ett svar på. 218 (C) replik: Här har vi olika syn på om vi ska kalla det för lättnader eller subventioner. Jag menar att vi ska vara mycket aktsamma med medborgarnas skattemedel. Det är inte ett självändamål att bibehålla ett sådant skattetryck som vi har haft . Snarare måste vi tvärtom kunna sänka skatter. Det har vi kunnat göra, och vi har sett att utrymmet finns. Inte minst har jobbskatteavdraget gett möjlighet för människor att satsa på till exempel eget företag eller att betala tillbaka till CSN, vilket också är en positiv sak. 219 (V): Det känns bra att vara tillbaka, framför allt att vara i det utskott som jag trivs allra bäst i, näringsutskottet. Vi kan konstatera att så sakta reser sig ur den senaste finansiella krisen. Exporten skjuter fart, och företagen nyanställer om än från en mycket låg nivå. Men bakom hörnet finns faror, befaras exporten att falla igen. Att exporten betyder mycket för svensk ekonomi är uppenbart. Den utgör av bruttonationalprodukten. Det är framför allt basindustrin som har sitt ursprung i våra naturresurser som malm, skog och vattenkraft, som fortfarande utgör motorn i svensk export. Den sysselsätter direkt och indirekt hundratusentals människor och dominerar nettoexportinkomster. Men, fru talman, det finns anledning att känna oro , både i närtid och . För det första har tappat exportandelar mot sina konkurrentländer. Det andra är att produktiviteten i svenska företag har fallit nästan oavbrutet till början av 2009. Att produktiviteten ökar nu är givetvis bra, men det är från en väldigt låg nivå. För det tredje är läget i och situationen i delar av oroväckande, som också kan få konsekvenser för svensk ekonomi och framför allt för exportföretag. För det fjärde är vi väldigt dåliga på att omsätta forskningsresultat i nya innovativa företag i . Vi satsar oerhört mycket på forskning, vi är ledande inom , men vi är förfärligt dåliga på att ta vara på all den kunskap som finns. I den här världen ska vi försöka orientera oss. är en liten aktör som historiskt har haft relativt lätt att anpassa sig till nya förhållanden. Det förhållandet bygger till stor del på att det har funnits en samsyn mellan arbetsmarknadens parter om vikten av att produktivitetsökning bör ske genom teknisk utveckling och inte genom låga löner och att strukturomvandling har mötts med arbetsmarknadsinsatser och en trygg och bra omställningsförsäkring. framtid liksom sysselsättning är beroende av att industri- och tjänsteproduktion förnyas. Vi kan inte stillasittande vänta på marknadens lösningar, utan här krävs ett medvetet agerande från regeringens sida, en strategi. Det gäller såväl infrastruktursatsningar som utbildning och hårdare kontroll över finansmarknader som statligt riskkapital för nya innovativa tjänster och varor. Här brister regeringens politik betänkligt. Men det räcker inte med att utveckla och specialisera basindustrin. Svenskt näringsliv behöver också utveckla nya tillväxtbranscher, diversifiera näringslivet såsom den kunskapsintensiva industrin inom elektronik, datateknik, bioteknik och miljöteknik i vidare bemärkelse. Det är just tillgången på riskkapital som är avgörande för hur vi ska klara att möta framtiden och skapa de nya företagen som leder till ny sysselsättning och nya exportinkomster. Här finns det idéer. Vi har från , och lyft fram idén om en statlig riskkapitalinsats som på ett avgörande sätt skulle kunna stärka våra möjligheter att utveckla nya företag som leder till nya sysselsättningar. Det här är inte taget ur luften, utan det är väl dokumenterat att det just är bristen på riskkapital som har gjort att vi halkar efter, att vi inte är med på konkurrens på lika villkor med till exempel , och där det växer så det knakar och där staten och regeringar medvetet har gått in och satsat på forskning och innovationspolitik. Regeringen har berömt sig själv för att satsa mycket på forskning. Det är sant att man gjort det, men det är en ytterst liten del som satsas på innovationer. I den forskningsproposition som lades fram var det som satsades på innovationer, och det är alldeles på tok för lite. Jag lyfter upp det här därför att det är här vi har möjlighet att skapa nya verksamheter, ny industriell utveckling i och nya tjänster och varor som gör det möjligt för oss att klara oss i den allt hårdare konkurrensen. Innovationer och ekonomisk tillväxt är två sidor av samma mynt. Den ekonomiska tillväxten kommer nämligen när innovationer används för lönsam produktion av varor och tjänster. Det är inget nytt. Jag skulle kunna uttrycka det på det sätt som har sagt , fritt citerat: Det vi i lever på att sälja till omvärlden har någon annan gjort billigare och kanske bättre. Vi har ingen medfödd flytväst. Om vi slutar simma sjunker vi. 220 (KD): Inför denna välfyllda kammare kanske jag kan hålla ett kort anförande i alla fall. Jag tänker tala lite grann om grunderna för företagande. Det finns ganska enkla samband när man tittar på vad som har med företagandepolitik att göra. Företagande är en förutsättning för arbete. Arbete är i sin tur en förutsättning för inkomst. Inkomst är en förutsättning för försörjning. Företagande och arbete tillsammans är en förutsättning för välfärd. Det är därför märkligt att dessa välkända och enkla samband ofta glöms bort när man lägger fram politiska förslag i den här kammaren. är ju helt beroende av de mindre företagen och deras verksamhet. Vi kristdemokrater vill fortsätta att förbättra förutsättningarna för dessa företag, där många, om inte de flesta, av de nya arbetstillfällena finns. Alliansregeringen har inlett ett arbete för att förbättra förutsättningarna för de mindre företagen. Detta arbete måste fortsätta och intensifieras. Vi har också fått väljarnas stöd för att göra detta. Det finns också några enkla samband som man måste komma ihåg, att det finns en mycket stark koppling mellan skattetryck, företagande och arbetstillfällen. Ett högt skatte- och kostnadstryck motverkar möjligheterna för företag att få avsättning för sina varor och tjänster. Detta syns mycket tydligt inom olika tjänstesektorer, till exempel byggbranschen och tjänste- och restaurangverksamheterna. ROT- och RUT-avdragen är talande exempel på hur skattereduktion är nödvändig för att fler kunder ska kunna köpa dessa tjänster. Detta i sin tur ger fler arbetstillfällen. Exempelvis den uttjatade RUT-reformen har inneburit att branschen har vuxit . räknar man med att ca 11 000 personer har ett arbete att gå till. Många av dessa kommer från i arbetslöshet, ibland svartarbete. Sammantaget är reformen en vinst för alla parter. Det är nödvändigt att minska den så kallade skattekilen för att öka sysselsättningen. Det är ganska enkelt att inse det som många företag insett, nämligen att en ökad omsättning med lägre avans ger mer nettoinkomst och fler anställda än dyra produkter med lägre omsättning. Överfört innebär det att ett högt skattetryck motverkar ökade skatteintäkter som det motverkar fler arbetstillfällen. Kostnader och regelverk för företag måste hållas på en rimlig nivå om man vill att dessa ska kunna växa och öka antalet anställda. Vi kristdemokrater vill minska kostnaderna för de mindre företagen, bland annat genom att successivt sänka arbetsgivaravgifterna upp till en lönesumma av per helårsanställd eller högst för företag som har fler än tio anställda. Detta måste givetvis ske med ekonomiskt ansvar och stegvis med beaktande av det ekonomiska utrymmet i statens finanser. Som egenföretagare kan jag i alla fall tala för detta. Att starta och driva företag är inget, eller har i alla fall inte varit, självklart för dem som så skulle vilja. Många yngre personer med avslutad skolgång har någon form av mental spärr där man inte ser företagande som ett naturligt alternativ till anställning. Det finns mycket goda skäl att göra kunskap om företagande till en obligatorisk del i skolans utbildningsprogram, exempelvis i högstadiet och gymnasiet. Det bör vara lika naturligt att överväga företagande som att överväga anställning. Så är det inte , men det är fullt möjligt att genomföra detta framöver. Det saknas inte idéer, men väl att man realiserar sina idéer och framtidsvisioner. behöver fler kvinnor och män som gör verklighet av sina drömmar. Då får vi fler företag och fler jobb. 221 (S) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till , som pratar väldigt väl om betydelsen av avdragsrätt för hushållsnära tjänster och för byggverksamhet. Jag antar att du också, , tycker att det är väldigt bra att man numera också kan ha en halverad moms inom hotell- och restaurangbranschen. Men ser du inga problem med alla dessa subventioner inom ett begränsat antal branscher? Det påverkar nämligen människornas val av tjänster eller uppdrag som de vill att andra ska utföra. Det påverkar alltså vad det är för något man lägger sina pengar på. Det blir en snedfördelning mellan olika branscher. Vissa har full kostnad, andra har en reducerad kostnad, plus att vi dessutom nu också, framför allt inom byggverksamheten, ser mer och mer av fusk inom det här området. 222 (KD) replik: Jag ser inget problem i det. Men jag ser ett mycket allvarligt problem i att vi har så högt skattetryck och så högt avgiftstryck på företag att de inom vissa sektorer tvingas göra detta för att fler ska kunna köpa tjänsten. Annars menar vi att bara någon som har hög inkomst ska kunna köpa de här tjänsterna. Det tycker jag är fel. Vill vi framöver klara den svenska konkurrensen och upprätthålla en vit arbetsmarknad, vilket jag säkert vet att också prioriterar, måste vi se till att de ekonomiska förutsättningarna för företagen är sådana att de kan erbjuda tjänster och varor till fler. Det ska inte bara vara en välbesutten grupp som kan köpa de här tjänsterna, som det ofta har varit. Därför menar jag och att vi måste lägga om skattetrycket så att fler kan köpa varor och tjänster, om vi vill att det ska finnas arbetstillfällen i . I annat fall kommer de antingen att exporteras eller så blir det ett fåtal som kommer att kunna köpa tjänsterna. 223 (S) replik: Det finns ju många olika saker som man har behov av. Jag vet att väldigt många människor, inte minst kvinnor, har behov av att ha en bil för att till exempel kunna köra sina barn till dagis eller till fritidsaktiviteter. När bilen ska repareras på en verkstad kan det kosta 800 eller kanske om man går till en märkesverkstad. Där finns ingen subvention. Den frågan är lika viktig. När du går in och börjar subventionera på ett område kommer kraven på andra områden. Till slut har du ingen finansiering av våra socialförsäkringssystem, och våra skatteintäkter minskar. 224 (KD) replik: Jag tror att har missförstått hur sambandet fungerar. Om man får fler som arbetar betalar fler in skatt, och då blir det ökad möjlighet till välfärd. Det var det jag försökte säga med att fler kommer i sysselsättning. Det generella problemet är att om kostnaden blir för hög kommer givetvis färre att kunna köpa tjänsterna. Det är samma sak med miljöbilar. Varför subventionerar vi miljöbilar? Jo, därför att vi så klart vill att fler ska kunna köpa miljöbilar och därför att vi ska kunna förbättra utvecklingen inom miljöfordonsbranschen. Det är klart att det görs styrningar under vägen. Men det har varit ett högt skattetryck, och jag tror att vi, oavsett vilken regering det är, måste ändra på den inriktningen. 225 (M): Vad är det som gör att det är så viktigt att arbeta för ökat entreprenörskap och för utbildning i entreprenörskap i den svenska skolan? Det finns så många andra viktiga frågor. Varför ska vi prioritera detta? Jo, därför att undervisning i entreprenörskap ger en bra grund för utveckling. Entreprenörskap är medlet, och målet är utveckling utveckling av människor och utveckling av näringsliv. När jag möter tonåringar funderar jag ofta på om de själva ser sina möjligheter, vad de kan göra i livet, eller om de enbart ser de begränsningar som finns. Lika glad som jag blir när jag träffar unga som är fyllda av tillförsikt, lika ledsen blir jag när jag träffar dem som redan tidigt främst ser alla hinder och alla svårigheter. Tänk om alla ungdomar, när de slutar sina utbildningar, vore medvetna om vilka möjligheter de har utifrån sina personliga egenskaper. Tänk om alla hade det självförtroendet. Min önskan är att ungdomar ska se möjligheterna när de finns och inte i backspegeln. Just därför är det viktigt med satsningar på entreprenörskap i våra skolor, en utbildning som gör att barn och ungdomar växer. Den utbildningen ger förmågan att skapa en egen framtid och en egen försörjning och göra sig till nytta både för sig själv och för andra. Det är en utbildning som ger en bra bas för ungdomar, vare sig de kommer att arbeta som anställda eller starta eget. Eller varför inte prova på båda arbetsformerna under livet? Genom att stärka utbildningen i entreprenörskap från de tidiga åren till universitet och högskola kan vi skapa en ny generation, en generation med medvetenhet om sin kapacitet. Att ge den kommande generationen ett entreprenöriellt förhållningssätt är en av våra viktigaste framtidsfrågor. Vi har en strategi för entreprenörskap i skolan. Låt oss följa upp att den efterlevs överallt i våra skolor. Det är en bra början, en grund en grund som vårt samhälle behöver för att bli livskraftigt och starkt även . Tillväxt och sysselsättning är beroende av ett lands förmåga att stimulera företag och högt kunskapsinnehåll, att starta och att växa. En bra förutsättning är att ge en god utbildning i entreprenörskap på alla nivåer och i alla åldrar. 226 (C): Småföretagen i står för den största tillväxtpotentialen inom det svenska näringslivet. Därför är det viktigt att vi skapar goda förutsättningar för företagandet så att det är enkelt och roligt att driva företag, enkelt att anställa och enkelt att administrera. Regeringen har kommit med en länge efterlängtad proposition med tio reformförslag för ett förbättrat socialförsäkringssystem för företagare. Dessa trädde successivt i kraft . Det återstår dock fortfarande områden där framför allt småföretagare känner sig otrygga, utlämnade och utsatta. Jag talar om småföretagare som vittnar om att de har gjort allt de kan för att följa aktiebolagslagen och bokföringslagen till punkt och pricka men ändå känner sig misstänkliggjorda och i underläge gentemot . har gjort enkäter och mätningar som visar att allmänheten har ett stort förtroende för myndigheten och upplever den som en serviceinriktad och tillmötesgående myndighet. Jag önskar att denna positiva upplevelse av som en hjälpande och vägledande myndighet också ska finnas hos landets småföretagare, men tyvärr är det inte så för alla småföretagare och definitivt inte så i hela landet. Det finns i stället de som upplever sig misstrodda utan någon förklarad anledning. Det finns brister i rättssäkerheten för företagare när det gäller skatteområdet. drivs ett antal företag i konkurs på felaktiga grunder. Att försöka få rätt mot är oftast en komplicerad, kostsam och tidsödande process. I ett litet företag där företagaren ofta själv är den som ensam sköter administrationen är organisationen sårbar och särskilt vid sjukdom. En allvarlig sjukdom som stroke eller cancer kan vara en förklarlig orsak till att en redovisning eller en inbetalning till eller inte alltid kommer in till angivet datum.