prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Den visar också att likvärdigheten i skolan försämrats, det vill säga att skillnaden i resultat ökar mellan de skolor som har bäst resultat och de skolor som har sämst resultat. Utbildningsministern viftar bort denna mycket oroande utveckling och skyller detta fullt ut på tidigare regeringar. Han vill i stället ha på sig för att göra något åt sin skolpolitik. Jag förvånas över denna inställning när vi har fått rapporter om att skolsystem i andra länder behöver tre till på sig för att förbättra sin utbildningspolitik. Skolministerns budskap innebär att vi varken under denna, nästa eller ens nästnästa mandatperiod kan ställa krav på att våra skolelever ska prestera bättre. Detta är att fly sitt ansvar. En annan viktig fråga är den begynnande segregationen. Den måste tas på allvar. Regeringen måste agera för att göra något åt denna fråga, inte skjuta problemen framför sig. behöver ett modernt utvärderingssystem i skolan som ger eleverna kunskap om hur de ligger till gentemot kunskapsmålen och som motiverar dem att arbeta och få bättre resultat. Vi säger att skriftliga omdömen är ett verktyg för att nå dit. föreslår därför elevutvärdering som motiverar eleverna och som stöder lärandet. Skriftliga omdömen formaliserar dagens utvecklingssamtal och ger tydlig information om var eleverna befinner sig och vad de behöver arbeta med. Där betyg nöjer sig med att mäta vad som har varit är skriftliga omdömen framåtsyftande. Där betyg nöjer sig med att vara ett mätinstrument är skriftliga omdömen ett sätt att stödja och stärka elevens lärande. Högskolan har byggts ut kraftigt. har antalet studieplatser fördubblats, vilket är positivt. stöder utbyggnaden av högskolan som en väg att garantera en högt utbildad befolkning. Utbyggnaden har dock inte följts åt av tillräckliga resurser per studieplats. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi är resursbristen tydlig. Vi har fler studenter per lärare, och antalet lärarledda timmar är alltför få. Att en student bara har enstaka timmar lärarledd undervisning på en heltidsutbildning är inte ovanligt . På schemalägger man, enligt professor , lärarlösa heldagsseminarier med anledning av en undermålig finansiering. Är det här den nya högskolepedagogiken som ska leda in ? Är blind leder blind Alliansens nya högskolepolitik? avsätter tillsammans med Socialdemokraterna och 400 miljoner mer än regeringen till högskolan. Merparten går till reformer för ökad kvalitet. Många av våra andra satsningar nämnde i sitt anförande, så jag behöver inte upprepa dem. 122 (SD): Det är kul att vi är några fler som diskuterar utbildningspolitik än vi var under den allmänpolitiska debatten. Det är definitivt ett steg framåt. Redan under den allmänpolitiska debatten konstaterade jag att det går utför med svensk skola. På denna punkt instämmer jag med föregående talare i dagens debatt. Det går i själva verket snabbt utför, vilket flera undersökningar visar. Det är en förändring som har pågått . Kräftgången fortsätter, vilket är extremt allvarligt eftersom grunden för ett välmående och väl fungerande samhälle är en väl fungerande skola. kom , vilket också föregående talare påpekat, som visar att svenska elever räknar allt sämre och att nästan var femte niondeklassare inte klarar målen i matematik. Nedgången gäller både flickor och pojkar. Utmärkande är dock de stora skillnaderna mellan elever med svensk och utländsk bakgrund. Bland eleverna med utländsk bakgrund klarar var fjärde pojke och flicka inte målen. Vi kunde i läsa att i de svenska grundskolor som når lägst resultat går mer än var fjärde elev ut skolan utan att vara behörig att söka till gymnasiet. Tittar vi på rikssnittet för de kommunala skolorna ser vi att omkring var tionde elev är obehörig. Andelen skolor som inte når upp till 75-procentsgränsen har stigit stadigt . Då var det 34 skolor; är det 107 skolor. Flertalet av dessa skolor finns i våra storstadsregioner och förorter. I i var av avgångseleverna behöriga att söka till gymnasiet. Det innebär att över två tredjedelar av eleverna på den skolan hamnade utanför. Jag menar att det mångkulturella samhällets misslyckande därmed är totalt. Även den senaste visar än en gång att det går utför med resultatet i svensk skola. Åter har kunskaperna i matematik och naturkunskap försämrats. Även resultaten i läsförståelse har försämrats. Det är oroväckande eftersom vi där har legat relativt högt . Vad som också framkommer i är att det är stora skillnader mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund. Av infödda elever är det som inte når upp till en grundläggande läsnivå. Av elever med utländsk bakgrund som är födda i är det som inte når upp till en grundläggande läsnivå. Av elever med utländsk bakgrund som är födda utomlands är det , alltså varannan elev, som inte når upp till den grundläggande läsnivån. Vad är det om inte ett totalt misslyckande för sjuklövern? Vad är det om inte ett totalt misslyckande för svensk skola? Vad är det om inte ett totalt misslyckande för svensk invandrings- och integrationspolitik? Båda de föregående talarna tog upp denna och förfasade sig över den. Det är bra, men man glömmer att skulden ligger hos de egna partierna. Vid en fråga till valde han att hånfullt vifta bort den misslyckade invandrings- och integrationspolitikens betydelse för de allt sämre resultaten. Det visar på bristande förståelse. Det är beklagligt att inte är här så att jag kunde ställa frågorna till honom och fortsätta debatten. Det finns naturligtvis många andra förklaringar till att det ser ut som det gör, en rad andra förklaringar till att svensk skola har blivit sämre. Jag vill än en gång peka på kommunaliseringen av den svenska skolan. Jag menar att det är en stor bov i dramat. Skolan har blivit alltmer segregerad. Den har blivit alltmer ojämlik, med stora kommunala och regionala skillnader. Vi menar att ett återförstatligande av den svenska skolan är nödvändigt om vi vill ha en likvärdig och rättvis skola. Den senaste rapporten från visar att har mindre undervisningstid än övriga länder som ingår i studien och mer tid för individuellt arbete, vilket påverkar resultaten. Det är tydligt att eleverna behöver fler lärarledda lektioner av behöriga och kompetenta lärare i de aktuella ämnena. För de elever som tidigt kan ta ansvar, kommer från studievana hem och är studiemotiverade kan de här studiemetoderna fungera. Dagens skola missgynnar studiesvaga elever eftersom det ofta är de som behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. Ett annat problem är den allt stökigare och våldsammare skolmiljön. Mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap är ett stort problem i skolan . Det är något vi måste ta tag i med kraft. Vi sverigedemokrater vill försöka åtgärda det genom att avsätta i en antimobbningskampanj. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna och för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt annat än ren kunskapsförmedling, vill genomföra en satsning på fler vuxna i skolan, inte minst fler skolsköterskor och kuratorer. För det ändamålet avsätter vi . För att man ska kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda kunskaper i svenska språket. Vi menar att skolorna bör förstärka undervisningen i svenska, naturligtvis med särskilt fokus på de elever som har svagare kunskaper i svenska. För det ändamålet avsätter vi . När det gäller högre studier väljer vi att öka anslagen till läkarutbildningen med för att komma till rätta med den latenta bristen på läkare. efterfrågar vi en allmän effektivisering av högskolorna i syfte att de i tydligare grad ska matcha sitt utbildningsutbud mot näringslivets behov av kompetens. Matchning är extremt viktigt. Som ett led i vår strävan att skapa en bättre matchning mellan arbetare och arbetstillfällen vill vi stärka och effektivisera studievägledningen såväl i och gymnasieskolan som på komvux. För det skjuter vi till . högskolors och universitets forskningsverksamhet är oerhört viktig för att landet ska kunna upprätthålla och återskapa särskild spetskompetens. Det är nödvändigt för innovationer och ny kunskap. Vi vill att ska vara en framträdande kunskapsnation och utökar därför anslagen till forskning inom högskolorna och universiteten med . Sammanlagt satsar extra på utbildningsinsatser. Jag menar att det är mycket tydligt att behöver skol- och utbildningspolitik. Jag vill avslutningsvis kommentera något av det som , som var första talare här , sade. Jag instämmer när du säger att vi inte kommer runt verkligheten i klassrummet. Jag menar att vi inte heller kommer bort från verkligheten i samhället, och vi kommer inte bort från att skolan är en spegel av samhället. Om vi över huvud taget ska komma till rätta med de problem som finns i skolan och som är växande måste vi komma till rätta med de problem som finns i vårt samhälle. Det är ett viktigt påpekande. 123 (M): Den svenska skolan står inför avgörande vägval. Stora och nödvändiga förändringar sker . De är stora inte sedan folkskolan infördes har skolan förändrats mer. De är nödvändiga eftersom det är nödvändigt att vända den negativa kunskapsutveckling som tydliggjordes i senaste PISA-undersökningen. Att så många som av eleverna har svårt att läsa och tillgodogöra sig text är katastrofalt och oacceptabelt. Tyvärr var PISA-undersökningen ingen överraskning. Vi moderater och övriga inom Alliansen har varnat för denna utveckling . Jag vill påminna kammaren om att vi sade detta långt innan vi vann valet . Kritiken från skolvärlden och den dåvarande majoriteten den nuvarande oppositionen var hård. De sade att vi svartmålade skolan. De sade att det mesta var bra och att inga stora förändringar behövdes. Jag känner ingen glädje i att säga: Vad var det vi sade? Däremot känner jag tillförsikt i att vi inom Alliansen har en politik för att vända utvecklingen. Jag välkomnar att Socialdemokraterna numera tycks dela vår syn på tillståndet i skolan. Om det finns något positivt med PISA-undersökningen är det att allt fler nu inser betydelsen av regeringens kursomläggning när det gäller skolan. Positivt är också att de som förespråkat en pedagogik där läraren skulle ta ett steg tillbaka, där läraren enbart skulle vara handledare, där lärarna inte var så viktiga och där lärarnas sakkunskap förringades är tysta . PISA-undersökningen är väldigt explicit. En del av förklaringen är att eleverna har gjort för mycket arbete på egen hand och att det har varit för lite lärarledd undervisning. Det handlade inte om att det saknades resurser utan det var till största delen fråga om felaktig pedagogik. Vi inom Alliansen är tydliga: Det är dags att låta lärarna vara lärare. Vi stärker nu lärarrollen på flera plan. Vi har skapat tydligare regler för att återge lärarna auktoritet och kontroll i klassrummet. Vi fortsätter med fortbildningen genom Lärarlyftet. Vi inför en ny lärarutbildning, och vi inför också en lärarlegitimation för att stärka lärarnas status. Vi kommer att göra allt för att locka de bästa studenterna att bli lärare. En informationskampanj om den nya lärarutbildningen börjar . Liknande satsningar har gjorts i med gott resultat. Regeringen skapar nu fler vägar till utveckling och karriär för lärarna. En möjlig väg ska vara att bli lektor, en annan ska självklart vara att det ska löna sig att vara en duktig lärare. Jag hoppas och tror att kommunerna börjar inse vikten av bra lärare och via individuell lönesättning sätter en lön som kan attrahera de bästa studenterna. Bra lärare är nämligen en förutsättning för bra elever. Det handlar om att ge lärarna en bra och kvalitativ utbildning, och det handlar om att låta lärare och rektorer vara pedagogiska ledare. Undersökning efter undersökning från forskningen, från SKL och från visar att framgångsrika skolor har gemensamma nämnare. Bland annat visar de på vikten av att lärare och rektorer är auktoriteter, att de är pedagogiska ledare och att de ser varje elev och genomför kontinuerliga kunskapskontroller och ger eleverna positiv feedback. Dessa egenskaper är konstigt nog ganska snarlika regeringens utbildningspolitik. Vi börjar tidigt, för det är redan i förskolan som grunden till senare framgångar läggs. Lyckas vi lägga en bra grund för språk redan i förskolan underlättar det för barnen att senare lära sig matematik och tänka abstrakt. Förskollärarna får nu tydligare ansvar, målen i läroplanen har klarlagts och kompletterats, och vi höjer därmed ambitionen för barns lärande. uttalande är fortfarande lika aktuellt. Han sade: Lika lite som det går att lära sig att hoppa höjdhopp utan ribba, lika lite går det att veta om en elev når kunskapsmålen utan kunskapsuppföljning. Att veta om den enskilda eleven hänger med i klasskamraternas kunskapsinhämtning är A och O för att vi ska få alla elever att nå betyget Godkänd. Därför behövs det fler och tidigare kunskapskontroller. Regeringen har infört och inför fler nationella prov. Kontinuerlig uppföljning och utvärdering är nödvändigt för att vi ska veta om den enskilda eleven behöver mer stöd. Det finns inget mer elakt än att låta studiesvaga elever gå osedda genom skolan. De nationella proven ger också lärarna fler redskap i undervisningen och skapar förutsättningar för nationell likvärdighet och rättvis betygssättning. Ett nytt betygssystem är nu klart och har funnit stöd i utskottet. Jag vill också tacka Socialdemokraterna för det ansvarstagande som de visade i utskottet. En bred överenskommelse gynnar skolan, eleverna och lärarna. får vi fler steg utformade som professionen önskat och tagit fram. Dessutom införs betyg i tidigare årskurser så att eleverna ska känna att det finns tid och möjlighet att rätta till eventuella misstag. Kunskapskontrollerna förbereder eleverna för den nya gymnasieskolan som införs nästa läsår. En modern gymnasieskola har olika vägar till kunskap. Det blir en modern lärlingsutbildning, ökad kvalitet på yrkesprogrammen och nya teoretiska program. Vi avskaffar dagens skola som tvingar alla elever att vandra samma väg med det förödande resultatet på över 30 000 avhopp . De nästkommande åren blir avgörande för om vi ska lyckas vända utvecklingen i skolan. Jag är övertygad om att våra reformer är rätt väg att gå. Men vad har den rödgröna oppositionen i sin alternativa budget? Det som stör mig mest är förslaget, eller rättare sagt reformambitionen, avseende rätten till 30 timmars förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga. Det är en reform som kostar 3 miljarder . Visserligen är ett förhållandevis rikt land, men att lägga 3 miljarder på att ta hand om barn till föräldrar som delvis själva har valt att vara hemma verkar helt vansinnigt. Motiveringen som framförde i gör det ännu värre. Hon sade nämligen att barn inte ska straffas för att deras föräldrar är hemma. Jag anser inte att dessa barn straffas. Jag gratulerar dem i stället. Sådan är skillnaden mellan våra ideologier. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på alla motioner. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M). (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 1 (Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet) 1. utskottet 2. res. 1 (M, FP, C, KD) Votering: 146 för utskottet 162 för res. 1 19 avstod 22 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 24 MP, 15 V För res. 1: 102 M, 21 FP, 21 C, 18 KD Avstod: 19 SD Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 7 (Prioritering av arbetet mot hatbrott) 1. utskottet 2. res. 5 (MP, V) Votering: 288 för utskottet 38 för res. 5 23 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 18 KD För res. 5: 23 MP, 15 V Frånvarande: 6 S, 5 M, 2 MP, 3 FP, 2 C, 4 V, 1 KD Punkt 15 (Prioritering av arbetet mot övergrepp i rättssak) 1. utskottet 2. res. 13 (SD) Votering: 308 för utskottet 20 för res. 13 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 101 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 15 V, 19 KD För res. 13: 20 SD Frånvarande: 5 S, 6 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 20 (Polisens yttre organisation) 1. utskottet 2. res. 18 (S, MP, V) Votering: 182 för utskottet 145 för res. 18 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 19 KD För res. 18: 106 S, 24 MP, 15 V Frånvarande: 6 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 4 V Punkt 23 (Polisiär organisation mot grov organiserad brottslighet) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 20 (S, MP, V) Votering: 164 för utskottet 145 för res. 20 20 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 102 M, 21 FP, 21 C, 19 KD För res. 20: 106 S, 24 MP, 15 V Avstod: 20 SD Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 21 (SD) Votering: 195 för utskottet 20 för res. 21 114 avstod 20 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 31 S, 102 M, 1 MP, 21 FP, 21 C, 19 KD För res. 21: 20 SD Avstod: 76 S, 23 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 29 (Kriminalvårdens resurser) 1. utskottet 2. res. 24 (S, MP, V) Votering: 183 för utskottet 146 för res. 24 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 19 KD För res. 24: 107 S, 24 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 35 (Utbildning inom statliga myndigheter, kommuner, landsting och skolor om mäns våld mot kvinnor) 1. utskottet 2. res. 29 (S, MP, V) Votering: 183 för utskottet 146 för res. 29 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 19 KD För res. 29: 107 S, 24 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 44 (Utredning av diskriminering inom rättsväsendet) 1. utskottet 2. res. 37 (MP) Votering: 290 för utskottet 39 för res. 37 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 19 KD För res. 37: 24 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 47 (Förstärkt vittnesskydd) 1. utskottet 2. res. 40 (SD) Votering: 306 för utskottet 20 för res. 40 3 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 102 M, 21 MP, 21 FP, 21 C, 15 V, 19 KD För res. 40: 20 SD Avstod: 3 MP Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2011 Punkt 2 (Materielprojekt samt bemyndigande och investeringsplan för anskaffning av materiel m.m.) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 173 för utskottet 19 för res. 134 avstod 23 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 5 S, 102 M, 5 MP, 21 FP, 21 C, 19 KD För res. : 19 SD Avstod: 101 S, 18 MP, 15 V Frånvarande: 6 S, 5 M, 2 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 4 V Arhe Hamednaca (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU19 Ändring i marknadsföringslagen Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Tillbakadragande av den svenska insatsen inom ISAF ) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) Förberedande votering: 21 för res. 1 20 för res. 2 287 avstod 21 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 290 för utskottet 20 för res. 1 19 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 102 M, 20 MP, 21 FP, 21 C, 19 KD För res. 1: 20 SD Avstod: 4 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 3 (Utbildning av de afghanska säkerhetsstyrkorna) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 292 för utskottet 20 för res. 3 16 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 102 M, 23 MP, 21 FP, 21 C, 19 KD För res. 3: 20 SD Avstod: 1 MP, 15 V Frånvarande: 6 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. KU15 Jämkning av inkomstgaranti Kammaren biföll utskottets förslag. SkU6 Kontroll av postförsändelser Kammaren biföll utskottets förslag. SkU14 Nya skatteregler för försäkringsföretag biföll utskottets förslag. KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 17 (En miljardsatsning på ett kulturlyft) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 183 för utskottet 146 för res. 1 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 19 KD För res. 1: 107 S, 24 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Punkt 22 (Fri entré på museer) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 183 för utskottet 146 för res. 4 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 19 KD För res. 4: 107 S, 24 MP, 15 V Frånvarande: 5 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 4 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § (forts. från 13 §) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 124 (S) replik: Jag hade tänkt ägna min replik framför allt åt frågan om lärarna eftersom jag tycker att det är den stora frågan. Jag tycker att det är lite obegripligt att talar så varmt om lärarna och röstar emot det förslag som ligger på bord om att underlätta för lärarna att få en bättre arbetsmiljö och kunna utmana och se varje enskilt barn på ett annat sätt. Det hänvisades till forskning här tidigare. Forskningen visar ju att inte minst mindre barngrupper har en väldigt stor betydelse för de minsta barnen. Det gäller framför allt två grupper, nämligen de barn som kommer från familjeförhållanden där det inte finns studietradition och de elever som har utländsk bakgrund. Det är just i de grupperna som vi ser att kunskapsresultaten faller. Lyssnar man på forskning borde man inse att det här förslaget från oppositionen är bra både för eleverna och för de lärare som behöver en dräglig tillvaro. Jag kom av mig lite grann eftersom jag fick en fråga om förskolan på slutet. Den belyser på något sätt varför kanske inte riktigt förstår att en växande segregation sänker kunskapsresultaten. Det har visat. Vi skulle kunna ha en lång debatt här om att regeringens politik drar isär samhället och att det också påverkar skolornas utveckling. har vi hamnat i en situation där vi föreslår att barn har rätt till mer förskola. Det betyder mest för de barn som bor i de bostadsområden där språkutvecklingen inte är så bra. Det betyder mest för de barn som kommer från förhållanden där det inte är naturligt att läsa på svenska. Jag förstår inte, . Ser inte du att förskolan i första hand är till för barnens kunskapsutveckling och inte för föräldrarna? 125 (M) replik: Förskolan är viktig, och i har vi en väldigt bra förskola. Men om man som förälder ska vara föräldraledig för att vara hemma och ta hand om sina barn blir det en mycket märklig situation om man som man är föräldraledig ska ha barnen på förskolan. Jag tycker att det är huvudlöst. De samlade resurserna må vara stora eller små, men de är alltid begränsade.