prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Den grekisk-romerska antiken och den judisk-kristna etiken, traditionen och värdegrunden är grunder för det västerländska och svenska samhället. Från har vi hämtat filosofi, konst och vetenskap. Från har vi hämtat etiken och synen på människan. Människovärdet är unikt, okränkbart och omätbart för alla människor för var och en. Det får vi inte glömma i debatten. Den tredje grundpelaren för kristdemokratisk kulturpolitik som jag vill beröra handlar om samhällets maktfördelning. Vi menar att alla politiska beslut ska fattas så nära den enskilda människan som möjligt. Kulturpolitiken ska utifrån detta synsätt utgå från den enskilda människan och hennes behov. Kulturen ska i huvudsak inte styras av beslut uppifrån utan ska frodas bland människor. Med detta som bakgrund är det inte avlägset att välkomna en regionalisering av kulturpolitiken. Jag har i denna kammare sagt och jag upprepar det gärna att vi behöver ett perspektivskifte. Vi har alltför mycket utgått från den offentliga sektorn, sedan det privata och sist den ideella sektorn, det vill säga det civila samhället. Jag vill vända på begreppen och utgå från människor i centrum, den ideella sektorn, det civila samhället, och sedan ha det privata och det offentliga som något stödjande. Jag vill bygga en kulturpolitik utifrån det perspektivet. I budgetpropositionen ökas till exempel anslaget med för att följa upp överenskommelserna med den ideella sektorn på det sociala området och på integrationsområdet. I budgetpropositionen höjs också statsanslaget med en halv miljard till idrotten. Anslaget till svensk idrott blir därmed 1,7 miljarder . I stället för att låta pengar komma in via bidrag från stabiliseras stödet genom att det förs in i budgeten. Detta välkomnar jag starkt. Idrotten är vår största folkrörelse och en enormt positiv kraft för hela vårt samhälle. Kulturen, precis som föreningslivet, håller ihop gemenskapen. Kulturen skapar förutsättningar för ett gott och öppet samhälle som är tryggt i sig självt. Den vidgar vyer och erbjuder plats för fler. Kulturens värde är omätbart. Med detta yrkar jag bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. Låt mig också säga att jag delar de uppfattningar som har nämnts i debatten om den förvirring som kan råda över de tre rödgröna oppositionspartiernas olika modeller för finansiering av sina förslag. Trots flera frågor har jag inte fått ett tydligt svar på vad som prioriteras i det som utlovas. Ordet önskelista, som använde tidigare i debatten, kanske passar bra så här i jultider. Vidare på jultemat, fru talman, skulle jag också vilja stanna upp vid alla de klappar som delas ut från . vill dubbla anslaget till hemslöjden, öka anslaget för och öka anslaget till kulturmiljövård . Förklaringen som ges är att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Det är den enda förklaringen jag har sett, och jag har inte fått förtydligat vad det innebär. Men talade i ett tidigare replikskifte med om att skattebetalarna ska få valuta för sina pengar. Men här kan anslag höjas utan att vi som skattebetalare riktigt förstår vad pengarna ska gå till. Vad är innehållet i verksamheterna, till exempel för det fördubblade anslaget till hemslöjden i förslag? För det första: Det är oansvarigt att fördela pengarna som om det vore . För det andra: Vad menas med begreppet att återupprätta en gemensam nationell identitet och att stärka kärnan i den svenska kulturen? Vad är definitionen på svenskhet? I debatten har några försök till förklaringar gjorts, men jag har inte blivit klokare på de förslag som har presenterats. Avslutningsvis vill jag nämna en satsning som jag tycker är positiv, nämligen den satsning som flera har nämnt med namnet . Jag ser den som en av de viktigaste satsningarna i budgetpropositionen. Det är extra positivt när vi får rapporter från om att Skapande skola för de elever som har varit med i satsningen har inneburit att de har fått stärkt självförtroende och självkänsla. Därför är jag glad att anslaget höjs till i budgetpropositionen . 101 Kultur- och idrottsminister (M): Fru talman, åhörare och vänner! För fjärde eller möjligen femte gången, beroende på hur man räknar, står jag här i talarstol för att debattera regeringens kulturbudget. För fjärde, eller möjligen femte, gången är det också en kulturbudget jag är stolt över. Lika har den också varit större än fjolårets budget. Trots att vi har gått igenom en svår ekonomisk kris har regeringen valt att satsa på kulturområdet. När jag träffar mina kolleger från andra delar av kan jag konstatera att man i många länder tvingas minska också sina kulturbudgetar i en del länder med så pass mycket som . Ni kan själva tänka er hur det skulle se ut för oss om vi skulle tvingas minska vår kulturbudget med 1 ½ kanske uppåt . Vi väljer i stället att satsa på kulturen. Under förra mandatperioden markerade vi våra prioriteringar. Det var barns och ungas rätt till kultur, att värna och vårda ett kulturarv för framtiden och förbättra villkoren för den nyskapande kulturen. Det var tre tydliga prioriteringar som styrde arbetet under den förra mandatperioden, och de kommer också att prägla . Vi fortsätter därför att bygga ut Skapande skola, som flera före mig har lovordat här. Från och med årsskiftet omfattar satsningen årskurserna 19 och uppgår till . Varför gör vi det? Jo, därför att vi vet att genom att tidigt möta kulturens olika uttryck stärker vi barnens och de ungas nyfikenhet och egna kreativitet. Därmed stärker vi också kulturen som helhet. Bredd ger elit, som det brukar heta inom idrotten, och motsatsen gäller också, det vill säga eliten ger bredden. En positiv sidoeffekt av Skapande skola är att satsningen också erbjuder jobb till professionella kulturskapare. Bedömningen från är att Skapande skola redan så här långt har givit runt 1 000 nya jobb. Jag avser också att i regleringsbreven ge en rad av våra myndigheter och institutioner ett särskilt uppdrag att redovisa en strategi för arbetet med barns och ungas rätt till kultur, som också är ett nationellt kulturpolitiskt mål. Självklart vet jag att det redan nu pågår mycket bra arbete för att nå fler och för att arbeta mer med barn och unga, men uppdraget måste utvecklas för att vi inte ska glömma eller tappa dem som kommer att bli våra framtida kulturskapare eller kanske bara kulturkonsumenter och det är inget fel i det. I denna budgetproposition föreslår vi också att , Flygvapenmuseum i och Stiftelsen får ytterligare tillskott för att kunna främja ett levande kulturarv som ska bevaras, användas och utvecklas. Regeringens bedömning är att det finns stora och skilda behov vid de statliga museerna. Genom den satsning vi kallar fria museer har också sammanlagt tillförts . Vi har därtill ansvar för att bevara och underhålla de statliga kulturfastigheterna. Det är väl känt att och huserar i fastigheter med omfattande renoveringsbehov. Regeringen avsätter därmed totalt för renoveringar och underhåll. I och med denna budgetproposition inrättar regeringen ett sekretariat för digitalisering vid . Detta ska stå för utveckling och kompetensuppbyggnad inom området. En ökad samverkan på det här området är nödvändig och bidrar till att vårt gemensamma kulturarv blir mer tillgängligt. Så till ett annat fält. Regeringen har tillsatt en kommitté med namnet Kulturbryggan. Denna brygga ska främja kulturell förnyelse och utveckling. nu försvinner och väl förvaltade medel kommer Kulturbryggan att ta vid. kommer att delas ut till nyskapande kultur och konst. Detta sker för att ge fler utrymme att våga pröva nya kulturformer, för att fler ska kunna ta risker och för att hjälpa dem som ännu inte har etablerat sig. Jag hoppas också att det ska finnas en samfinansiering med andra parter, såväl offentliga som privata. kommer verksamheten vid Statens musiksamlingar att ändra karaktär och präglas av en kombination av det musikaliska kulturarvet och en plattform för nutida musik. Jag är medveten om att det har varit en smula turbulens kring denna förändring, men jag kan försäkra alla att vi har lyssnat på många röster i musiklivet just för att denna förändring ska kunna bli så bra som möjligt. Ingen är betjänt av att de återstående besluten en del beslut är redan fattade som gäller hastas igenom, och därför har vi beslutat att skjuta upp starten . Vi har under hela processen varit tydliga med att förändringen är stor men nödvändig och att 2011 kommer att bli ett mellanår för musiken. Därför avsätter regeringen under såväl detta år som nästa. Under förra mandatperioden inledde vi ett förändringsarbete för att utveckla och förbättra förutsättningarna för kulturen. En del i detta var , som skapade stor uppmärksamhet kring kulturen i allmänhet och kulturpolitiken i synnerhet. Många vittnar också om att kulturdebatten har varit ovanligt vital. Att diskutera, debattera och protestera är olika sätt att utveckla sig själv och sin omgivning. Jag vill att denna debatt ska fortsätta och helst att ännu fler ger sig in i debatten. I detta välkomnar jag därmed , som har gjort att debatten på något sätt har tagit fart igen. Det gör inte bara mitt arbete roligare och mer utmanande, utan det leder också det är jag övertygad om till förbättringar av kulturpolitiken. För att få bra och nya underlag till förändringar och förbättringar föreslår regeringen att Myndigheten för kulturanalys bildas . Den ska utvärdera, analysera och redovisa effekterna av insatser inom hela kulturområdet. En viktig del av detta är att inte enbart stirra sig blind på det som staten och det offentliga gör i största allmänhet, utan att se till hela kulturlivet i den ideella sektorn och den kommersiella sektorn. Kulturen är så mycket större än kulturpolitiken. införs också en ny samverkansmodell för fördelning av vissa statliga medel till kulturverksamhet på regional nivå. Modellen ska ge förutsättningar för ett ökat regionalt inflytande och ansvar. På så sätt hoppas vi kunna flytta besluten närmare medborgarna och engagera ännu fler för kulturen. Dessa tankar är inte nya, men har de uppenbarligen stannat på papperet. genomför vi denna reform, men jag är väl medveten om att det säkert kommer att behöva filas och putsas en del på den under resans gång konstigt vore det annars. Först ut i landet blir , , , och . Fullt utbyggd kommer modellen att omfatta ca . Sist, men absolut inte minst, vill jag tala om statens stöd till idrotten, vilket några har gjort också före mig. Jag är, liksom mina allianskolleger, mycket nöjd med att vi under förra mandatperioden lyckades avskaffa kopplingen mellan människors spelande och de pengar som kommer idrotten till del. Det totala stödet till idrotten, över statsbudgeten, är nu uppe i detta alltså oavsett hur mycket svenska folket spelar. En halv miljard av detta anslag går till Idrottslyftet. För att nå fler barn och unga, inte minst flickor och invandrarungdomar som har haft svårt att hitta en plats i idrotten, kommer Idrottslyftet att breddas till andra former av motionsaktiviteter än de som vi kanske betraktar som typisk idrott. Regeringen fortsätter också den samlade elitsatsningen. får använda till en flerårig elitsatsning som omfattar flertalet förbund. Den långsiktiga målsättningen med detta är det som vi alla hoppas, att det ska bli framgångar för svenska idrottare i , Paralympics och andra internationella mästerskap. Håll tummarna för handbollstjejerna ! Jag vill återknyta till det som jag började med. Världen har gått igenom en stor ekonomisk kris. Många länder är fortfarande inte ute ur krisen och har tvingats till tuffa sparpaket, med besvärliga konsekvenser på många områden, inte minst på kulturens område. I har vi kanske haft tur, men vi har också en regering som har fört en ansvarsfull ekonomisk politik och därigenom satsat på kulturen. Eftersom flera här har anknutit till svenska diktare ska väl inte jag vara så mycket sämre. är jag inte någon anhängare av en nationell litteraturkanon det har vi pratat om tidigare men om vi hade haft en sådan skulle säkert, förutom och flera andra som har nämnts här, också ha en plats. Då kan det kanske passa att citera en del av det han har diktat: All bildning står på ofri grund till slutet, blott barbariet var en gång fosterländskt. 102 (MP) replik: Tack så mycket för det informativa anförandet, kulturministern! Det här är min första debatt på kulturutskottets område. Det är trevligt att höra att man blir inbjuden till en debatt även om man har olika åsikter, vilket jag tycker är bra för oss alla. Jag tror att man kan känna sig lite pirrig när man möter en minister som man inte har mött tidigare i en debatt, men jag tror inte att det är farligt. Jag vill passa på att citera Skorpan i när han säger så här: Men då sa att det fanns saker som man måste göra, även om det var farligt. Varför då, undrade jag. Annars är man ingen människa utan bara en liten lort, sa . Det är det här det handlar om lite grann, att vi är modiga, ifrågasätter och diskuterar politik. Jag tänkte ta upp en fråga som har florerat en del i medierna. Jag är ledsen att jag inte har siffror med mig, men det har varit en diskussion om att väldigt mycket pojkar nästan inte alls läser böcker och att det är ett ganska stort problem i samhället. vet jag att regeringen har satsat mycket på bland annat det vi har hört mycket om , Skapande skola, som man framför som en väldigt positiv reform. Jag tänker inte säga emot det, utan jag tycker att det är bra att man plockar in professionell kultur i skolan. Dagens pressmeddelande visar också att vi här får in professionella aktörer och att det inte alltid är det ideella som är vägen. Pojkars läsning tycker jag är en väldigt viktig och intressant fråga att ta upp, så jag tänkte höra vad kulturministern har att säga om det. 103 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag garanterar att jag inte är farlig, i alla fall inte för , tror jag. Jag delar oro när det handlar om pojkars läsning. Det är också ett skäl till att vi vill ha den här breda litteraturutredningen. Flera har varit inne på den. arbetar vi med direktiven, och tjänstemän på departementet träffar många olika aktörer ute i bok- och biblioteksvärlden för att se vad det är som är viktigt, så att vi fångar in de frågor som vi känner att vi behöver ta upp. Skapande skola spelar säkert också en roll, för jag vet att man under de besök jag har gjort ute i landet har arbetat mycket med författare. Det är en viktig del. Jag är också orolig för, även om jag kanske inte har de direkta vetenskapliga beläggen för det, att det finns en koppling mellan våld och brist på språk, att det när orden inte räcker till är lättare att ta till sparkar och knytnävar. Det finns säkert flera aspekter på det här. Regeringens läsa-skriva-satsning är viktig, men jag är medveten om att det kommer att ta tid innan det här slår igenom. Men det handlar inte bara om vad vi kan göra på den politiska nivån, oavsett om vi är politiker i eller om vi är aktiva på nivå. Vi måste också tala om de vuxnas roll här. Jag vet att det finns siffror på hur många minuter vuxna talar med barn, egna barn eller andras barn. Vi har ett eget civilt ansvar. Det är därför glädjande att se att barn är den grupp som är mest flitig på biblioteken. Men jag är övertygad om att det här är ett område som vi kommer att behöva arbeta med därför att språket är nyckeln till så mycket annat, till delaktighet och till glädje men också till att man ska kunna bli en fullvärdig samhällsmedborgare. 104 (MP) replik: Någon har sagt: Där konsten tar slut tar våldet vid. Jag kan bara dela den uppfattningen. Jag tycker också att det är otroligt viktigt att man får utveckla sitt språk och att man får en möjlighet till det i samhället. Jag tror att det är bra att man går in och satsar på kultur för barn även i skolan. Jag tycker att det ska vara en självklar sak. Jag har alltid ansett att kulturen ska finnas i det dagliga och inte vara någonting som bara är en linje . Därför tror jag att detta är en väldigt bra sak. Sedan är det regeringens val att göra det här till och så vidare. Vi hade kanske gjort på ett annat sätt, men så är det i politiken. Man får följa upp det här. Jag tror att det är en bra satsning. Det finns en annan satsning i kulturpolitiken, och det är den här koffertmodellen, som kommer att genomföras i de här länen, som vi hörde talas om. Det är också intressant. Vi har sagt att det är bra att man försöker plocka ned kulturen och få den mer från ett underifrånperspektiv. har vi fått mycket kritik för den rödgröna budgeten, att vi har en summa som inte är så stor. Men 94 miljoner är ändå 94 miljoner. Men vi har tydligen inte specificerat önskelistan tillräckligt för att majoriteten ska kunna kritisera det. ser jag att koffertmodellen också är en önskan om vad som ska ske. Där har man inte heller specificerat allting exakt. har jag inte följt den här frågan i detalj så länge som kanske alla andra här har gjort. Men jag har läst remissvar. Det handlar en hel del om att man skulle vilja ha den här utvärderingen. Så jag tänkte nu fråga hur det kommer att se ut. Vad blir det för utvärderingar av det här? När sker det och så vidare? 105 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Koffertmodellen är, kan man väl säga, resultatet av en lång tids önskemål från regionerna. Man ser att det i den delen inte går att ha en nationell kulturpolitik som ska se likadan ut över hela landet. Att vi har nationella kulturpolitiska mål är en sak, men hur man arbetar för att uppfylla de här målen är någonting helt annat. Jag har haft ett antal möten med företrädare för regionerna. De har i sin tur också haft diskussioner med . Det här är en lång process. Den är inte helt enkel. Men vår absoluta vision är att kulturen i stort därmed också ska få en mycket större betydelse än vad den kanske har haft. Även om inte kom in på pengar i det här sammanhanget kan jag nämna att en vanlig fråga som jag fick från början, när vi sade att vi ville regionalisera och demokratisera kulturpolitiken, var: Är det här statens sätt att minska sitt engagemang, att skära ned på anslagen? Då var vi väldigt tydliga med att det inte var det, och det är det fortfarande inte. Däremot kan jag till min glädje konstatera att detta inte bara har fått till följd att många möten har skett och att många har engagerat sig lokalt i kulturpolitiken, utan man har också på flera håll beslutat att satsa mer pengar lokalt på kulturen. Förhoppningen är att det ska komma fler bidragsgivare som ansluter sig och vill vara med och stödja kultur för alla. Det infördes en trevlig tradition här i under den förra mandatperioden, och det är att vi önskar varandra god jul. I alla fall önskar jag er en god jul med en bokgåva. Alla som har varit uppe och debatterat med mig, kanske ytterligare någon, kommer att få en bok som jag varmt kan rekommendera. Ni får samma bok allihop, och det är livet framför sej. Läser du den har du många lyckliga timmar framför dig! 106 (V) replik: Satsningen på kultur i skolan gläder mig verkligen, för det finns ingen viktigare grupp i samhället att dela med sig till och få del av kultur från än skolbarnen. Besparingarna inom skolan drabbar hårt och . Den som sår vinden får som bekant skörda stormen. Detta tycker jag alltså är bra. Men det finns något som jag skulle vilja fråga om. I en del av våra friskolor runt om i landet här i finns det många saknas det skolbibliotek. Jag tänker på tanken med Skapande skola. Detta måste väl också rimligtvis tillfalla de barn som går i friskolorna, så att de tidigt kommer i kontakt med läsandet och bokstävernas underbara värld. Det var en liten fråga jag hade. Jag kanske kan få spä på med lite mer. Just när det gäller läsfrämjande åtgärder har jag varit lite undrande inför de åtgärder som har vidtagits när det gäller att dra in en del av stödet eller hela stödet till En bok för alla, vars barnböcker betydde väldigt mycket. Att kunna köpa en fyrfärgsbok för betydde mycket. Det handlar om andra viktiga läsfrämjande projekt, som Läs för mej, pappa! Och det handlar om bensinmacksbiblioteken. Då är det inte barn det gäller, men det gäller kanske läsovana gubbar som kör långtradare. Det kommer till någonting nytt i stället för det ena eller det andra. Kulturbryggan är en ny skapelse som ersätter Framtidens kultur. Då skulle jag vilja haka på ytterligare en fråga: För vem är Kulturbryggan tänkt? 107 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag ska bara säga något kort till , eftersom jag glömde att säga vem som skulle stå för utvärdering. Det kommer att bli analysmyndigheten. Det saknas skolbibliotek, talade om. Ja, det var någonting som vi i Alliansen ofta fick höra i opposition. Det var mycket uppvaktningar från och många andra, även skolor, om att det saknades skolbibliotek. Då är det glädjande, tycker jag, att den här regeringen redan under förra mandatperioden skrev in i skollagen det är som har ansvar för det att det ska finnas skolbibliotek på skolorna. Vi har alltså stärkt detta. Det skedde alltså med Alliansens hjälp. Sedan handlar det om En bok för alla. Jag hoppas att jag får en chans att gå in på det som man brukar säga från den nuvarande oppositionens sida, att det är för passivt, för lite och . Det har vi hört . Men har jag inte hört det mer än en, tror jag. När det gäller att man tycker att vi är passiva vet jag inte om det beror på att vi har gjort en del förändringar som man inte uppskattar. Låt oss dock ta En bok för alla. Det handlar om ett anslag som infördes , tror jag. Det var en helt annan bokvärld då. Det var svårt med böcker. Det fanns nämligen bland annat fasta bokpriser, tror jag, och man fick inte sälja böcker var som helst. hade precis gjort sin entré. En bok för alla var viktig , men det är inte samma sak som att En bok för alla ska finnas för alltid. När det gäller den del som handlar om barnböcker kan jag se att En bok för alla fortfarande lever i allra högsta välmåga, och man ger fortfarande ut barnböcker. De pengar som gick till En bok för alla finns dock kvar inom litteraturområdet och går till andra läsfrämjande verksamheter. Samma sak gäller en del andra verksamheter; bara för att man en gång gör ett försök är det inte sagt att pengarna alltid måste stanna kvar inom samma anslag. Då kommer vi aldrig att komma vidare, och vi kommer aldrig att kunna förnya något. Vi har tvärtom satsat extra miljoner just på läsfrämjande. 108 (V) replik: Jag ska bara helt kort kommentera två saker. Betyder det faktum att det ska finnas skolbibliotek på friskolorna att det finns skolbibliotek på friskolorna? När det sedan gäller En bok för alla lever den vidare på grund av många idealisters bidrag, men den är mycket reducerad och priserna har måst höjas på grund av uteblivet statligt stöd för detta. Det är givetvis så att det väldigt mycket är pengar det handlar om också när man diskuterar kulturpolitik. Jag avslutar min replik med att googla på pengar i mitt inre, och då är det några rader av som dyker upp. Det är givetvis följande: Det är skam, det är fläck på banér, att medborgarrätt heter pengar. 109 Kultur- och idrottsminister (M) replik: var den fjärde mannen; vi kanske egentligen skulle ha lite fler kvinnor. Det handlar väl dock om den 140-gradiga skalan då man inte hade fri rösträtt, så det går väl inte riktigt att jämföra även om jag också, likt , tycker att detta är en mycket vacker dikt. Det finns för övrigt också en utmärkt bok av Per som jag kan rekommendera och som handlar om , i den mån inte redan har mött den. Jag vet inte; ska vi kanske återgå till En bok för alla och den situation som råder på bokmarknaden, eftersom gärna skulle se att detta återinfördes. Det vet jag att till och med tog upp som ett av förslagen. Det är dock inte ett system som når upp till dagens nivå. Vi har en helt annan tillgång till böcker än vad man hade när En bok för alla infördes. Jag ser alltså för min del inte att detta skulle bidra till särskilt mycket, och det tror jag egentligen inte att någon annan i kammaren eller ens i det bokläsande heller gör.