prot · GX0972 · 2010-02-10 00:00:00 — Sammanfattningsvis: Alliansregeringen har genomfört viktiga reformer för en bättre utnämningspolitik. Vi behöver nu fler kvalificerade sökande. Därför finns det goda skäl till en sekretessbestämmelse. Granskningen av regeringens sätt att sköta utnämningspolitiken kommer att gå alldeles utmärkt ändå. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag konstaterar att talaren har överskridit den anmälda talartiden med .) 4 () replik: säger att det var en omfattande debatt om utnämningspolitiken från de borgerligas sida . Det är ett kraftigt understatement. Det var en väldigt hätsk debatt. Den här rapporten togs fram, Att bryta Socialdemokraterna makthegemoni. Det var ett högt tonläge. Ni reserverade er, , år i betänkande efter betänkande. Jag kan konstatera att resultatet i är mörkläggning av ansökningar till högre statliga tjänster. Det var det som blev resultatet av den här rapporten. Borta är nomineringskommittéerna. Borta är frågorna som skulle ställas till kandidaterna i öppna utskottsförhör. Borta är öppenheten. Borta är spårbarheten. är det mörkläggning som gäller. Jag måste säga att jag upplever det som väldigt desperat att man här står och försöker prata om att det har skett ett omfattande reformeringsarbete. Annonsering ska vara mer regel än undantag. Låt oss granska det! Jag kan konstatera att det har varit ett spel för gallerierna. Den politik som ni gick till val på har inte tålt kontakten med verkligheten. Det är så det är, , och det är i det ljuset vi ska se det förslag som ni ska trumfa igenom här i . Det är en total mörkläggning av ansökningarna till högre statliga tjänster. Om det nu hade varit så framgångsrikt med annonseringarna som påstod, varför lägger ni då fram ett nytt förslag? Varför fortsätter ni inte på den väg som ni har anträtt? Sanningen är väl den, återigen, att er teori inte klarar av den verklighet som ni har att hantera. Ni erkänner nu att ni inte får tillräckligt många kvalificerade kandidater till de tjänster som ni annonserar ut. Det är mörkläggning. Det är det som är resultatet. Vad ni sade och vad ni gjorde är helt olika saker. 5 () replik: Utnämningspolitiken har som sagt debatterats i kammaren . Varje gång har gått till hårt angrepp mot regeringens politik. är hon i gång igen. Jag förstår som sagt att hon inte är nöjd med de reformer som regeringen har genomfört, eftersom de får hennes egen regering att framstå i dålig dager. Jag har i mitt anförande utförligt redovisat skälen för att intresseanmälningar till generaldirektörsbefattningar bör kunna sekretessbeläggas. Som det nu är går staten miste om ett betydande antal kvalificerade sökande, i första hand från den privata sektorn. Det innebär alltså ett sämre urval till dessa viktiga befattningar än vad som är nödvändigt. Staten får aldrig del av dessa personers kompetens och den förmåga de hade haft att bidra till att utveckla statsförvaltningen. ser samma problem som regeringen. Det står i hennes motion. Hon föreslår olika sätt att hantera problemet på. En idé hon för fram är som jag framhöll i talarstolen att den som inte fått en sökt tjänst ska kunna få tillbaka sin intresseanmälan. Men vad finns det då kvar att granska, ? Vad ska och medierna titta på om man har lämnat tillbaka alla ansökningshandlingar? En annan idé som förs fram i Socialdemokraternas motion är att sökande ska få begära att intresseanmälningar sekretessbeläggs. är alltså också beredd att, med sitt eget språkbruk, plocka fram mörkläggningsgardinerna och dra ned dem omkring intresseanmälningarna, bara det sker på sökandens begäran. Då är det plötsligt inget problem. Jag har framhållit att den sökande som inte vill ha sekretess om sin ansökan kan meddela det till regeringen. Då kommer sekretessen att hävas, därför att den har upprättats i de enskildas intresse. Det är den enskilde som förfogar över den. Jag tycker att borde svara på hur hennes förslag rimmar med det hon säger i övrigt i debatten. 6 () replik: är det på det sättet att de borgerliga partierna gick till val på att reformera utnämningspolitiken. Det var en väldigt viktig fråga som var högt prioriterad. År hade ni reserverat er i betänkande efter betänkande. Ni tog fram förslag om hur detta skulle ske. Ni skulle bryta den socialdemokratiska makthegemonin, eller hur? Men när era teorier får kontakt med verkligheten konstaterar ni att detta inte går att genomföra. Därför erkänner ni nu att det här med ansökningar till högre statliga tjänster inte har gett det resultat som ni hade önskat och trott. Ni får inte tillräckligt många kvalificerade sökande. Det var ni som gick till val på att det skulle genomföras utskottsförhör i . Det skulle vara total öppenhet och spårbarhet. Det var ni som gick till val på nomineringskommittéer. Det var ni som gick till val på en total reformering av utnämningsmakten. Jag kan konstatera att det inte blev någonting av detta. Det står här och beskriver som ett framgångsrikt arbete är ett stort skämt. Det här med ansökningarna har varit ett spel för gallerierna. Det ni gör nu är en helomvändning från den ena ytterligheten till den andra: en total mörkläggning. Det är det ni föreslår och det är det ni kommer att rösta för . Det är ni som måste ta ansvar för vad ni sade före valet, vad ni har gjort under de här fyra åren och vad som blev resultatet av de vallöften som ni gav. Det är ni som är ansvariga för utnämningspolitiken. Det är ni som formulerar förslagen och fattar besluten i . Så är det, . Jag kan konstatera att resultatet av i blev total mörkläggning av ansökningsprocesserna till högre statliga tjänster. 7 () replik: Jag noterar att tydligen tycker att politik innebär att ställa frågor men inte ge några svar. Jag uppfattar en politisk debatt där man ska kunna jämföra de olika regeringsalternativens politik som en central del i den demokratiska processen. Då förutsätter det att man som opposition tar ansvar för sina förslag. Här har jag nu redovisat två konkreta alternativ som Socialdemokraterna har fört fram som alternativ till regeringens politik. Jag ställde frågan hur detta är förenligt med budskap i övrigt, men får inget svar. Hon försöker inte ens kommentera på vilket sätt det skulle innebära öppenhet och transparens att lämna tillbaka ansökningarna till de sökande, så att ingenting finns kvar att granska i . Jag frågar om hon känner till 12 kap. 2 § sekretesslagen, som säger att den sökande visst kan begära att sekretessen lyfts och därmed i praktiken förfogar över sekretessen på egen hand, precis som hon har föreslagit i enlighet med regeringens förslag. Detta får vi inte veta någonting om, utan i stället får vi ytterligare en tirad av angrepp på regeringens utnämningspolitik. Jag vill påstå att regeringens utnämningspolitik och reformeringen av utnämningsmakten har varit framgångsrika. Vi har genomfört öppenhet. Det är nu helt öppna rekryteringsförfaranden på så sätt att det är fritt fram att lämna in intresseanmälningar. Det är öppen annonsering och ett inbjudande förhållningssätt. Det innebär att vi har fått in 1 200 intresseanmälningar från personer som har uttryckt önskemål om en högre statlig tjänst. Hur många intresseanmälningar lämnades in under den förra regeringens tid? Svar: noll. Man hade ett slutet system som gick ut på att man rekryterade personer som var bekanta med statsministern eller hans medarbetare. Vi har fått se en helt annan öppenhet med alliansregeringen. Det ska vi vara glada för. 8 (): Efter utmärkta anförande finns det inte mycket att tillägga. Men på grund av frågans vikt och det mycket underhållande replikskiftet vill jag ändå säga några ord om offentlighet och sekretess. har under den innevarande mandatperioden debatterat utnämningspolitiken. Så sent som dagarna debatterade KU regeringens skrivelse vad gäller utnämningar. Det är en viktig fråga. Det är ett område som under en lång rad mandatperioder varit utsatt för häftig kritik. Kritiken har framför allt gällt att man inte har haft ett öppet och transparent förfaringssätt. Detta har medfört att det har varit svårt, för att inte säga omöjligt, för journalister, och att granska och kontrollera. Det är ett område som reformerats och förändrats. Det kan man se svart på vitt. Sist men inte minst är det ett område där idéutveckling, eftertanke och åsiktsförändring skett hos oppositionspartierna. står man inte längre bakom den utnämningspolitik som man förde i regeringsställning. är det öppenhet och transparens som gäller, i varje fall i argumentationen. Motivet till oppositionens totala förändring är dunkel. Det kan ju faktiskt vara så att åren i opposition har lett till en total förändring så att man inser att alliansregeringens reformer är av godo och därför vill gå längre. Eller så utnyttjar oppositionen bara det faktum att man vill piska regeringen för att den inte är öppen och transparent nog. Oavsett vilket är det i alla fall glädjande att se att man tar avstånd från tidigare förd slutenhetspolitik kring utnämningarna. har utnämningspolitiken gått från slutenhet till öppenhet. Alliansregeringen har reformerat den och gått från stängda rum till annonsering och från knapp dokumentation till obligatoriska kravprofiler. Regeringen anger i skrivelsen som kom att den också ämnar fortsätta med dessa öppenhetsreformer. Det är en demokratireform, slår man fast, och man vill nu genoföra denna steg för steg. Dagens debatt handlar om hur man ska få tillräckligt många kvalificerade att söka tjänsterna som myndighetschefer. Det gäller en sekretessbestämmelse för intresseanmälningarna och för uppgifter som kan avslöja den sökandes identitet. Syftet med en sekretessbestämmelse på just dessa handlingar är att få fler personer att anmäla sitt intresse för anställningar som myndighetschefer. Därmed ökas rekryteringsbasen och möjligheten att anställa den mest lämpliga personen. Regeringen konstaterar i propositionen att det i många av rekryteringsärendena inte funnits tillräckligt många kvalificerade kandidater och att anledningen till detta är just den offentlighet som följer av att man givit in en intresseanmälan. Det gör att personer som har andra kända eller okända chefspositioner avhåller sig från att anmäla sitt intresse. Till grund för propositionen ligger två statliga utredningar. Det är dels , dels utredningen i ärenden om anställning som myndighetschef. Båda utredningarnas förslag har remissbehandlats i sedvanlig ordning och fått positiv kritik, och regeringen har också följt Lagrådets förslag när propositionen nu slutligen har landat på bord. Utredningen om sekretess i ärenden om anställning som myndighetschef har utfört en undersökning för att kartlägga i vilken utsträckning viljan att inge en intresseanmälan påverkas av om intresseanmälan blir offentlig. Av den undersökningen framgår att fler skulle tänka sig söka eller anmäla sitt intresse om anmälan inte blev offentlig. Om dessa mycket lämpliga kandidater avstår från att söka lediga befattningar riskerar det att medföra att en stor grupp kvalificerade personer inte blir aktuell för anställning. Sekretessbestämmelsen är utformad enligt den vanliga systematiken i offentlighets- och sekretesslagen. Det är inte någon påhittad variant, som oppositionen har föreslagit i sin reservation. Denna debatt är i grund och botten inte en debatt om det ska vara offentligt eller ej. Vad debatten handlar om är om det ska vara en seriös och systematisk följsamhet enligt sekretessbestämmelsen eller om det ska vara något hemmasnickrat. Sekretessbestämmelsen som regeringen föreslår har ett omvänt skaderekvisit. Med det menas att huvudregeln är att uppgifterna om den sökande är sekretessbelagda. Är det så att det inte gör något för den enskilde är uppgifterna offentliga. Det är så att säga mellangraden av sekretesskydd, där den lättaste formen av sekretess kallas rak och den hårdaste formen av sekretess kallas absolut. Detta är ett omvänt skaderekvisit där man kan få ut handlingarna om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Oppositionen kallar detta för hemlighetsmakeri. Låt mig då förtydliga: De reformer som har införts med offentliga kravprofiler där vem som helst kan se just dessa, annonseringsförfaranden och en öppenhet som sällan skådats är en markant och vid skillnad jämfört med hur utnämningspolitiken tidigare skötts. har trots den föreslagna sekretessbestämmelsen full insyn och möjlighet till kontroll och granskning. Inget ändras i detta avseende. Däremot öppnar det för att fler kvalificerade kandidater ska kunna söka tjänster med de nya, transparenta öppenhetsreformerna. Detta görs för att ha en god rekryteringsbas. Härmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkande. 9 (): Alliansregeringen har genomfört en stor och viktig reform när det gäller utnämningspolitiken. Målsättningen från regeringens sida är att införa förutsägbarhet, spårbarhet och öppenhet. De kravprofiler som tas fram och annonser som sätts in i tidningarna ger intresserade personer möjligheter att söka höga statliga tjänster. Vi kan konstatera att detta har gett resultat. var färre än av generaldirektörerna kvinnor. är vi uppe i . Ett viktigt jämställdhetsmål har uppfyllts, och det är glädjande. En jämställd utnämningspolitik innebär att det ska vara av vardera könet. Att alltid få 5050 kan vara svårt att uppnå. Men är ett gott jämställdhetsresultat. Det finns inget som inte kan bli bättre. Förfarandet att utlysa tjänster som myndighetschefer har pågått . Det kan konstateras att förändringen har fått ett positivt genomslag men att systemet nu behöver förbättras. Därför har regeringen tillkallat en särskild utredare för att utreda om det finns behov av regler om sekretess för uppgifter om identitet vid anställning som myndighetschef. Hans utredning är underlag för regeringens proposition som vi nu behandlar. Av den undersökning som utredaren låtit genomföra framgår väldigt tydligt att det skulle medföra att fler anmäler sitt intresse för en anställning som myndighetschef om deras identiteter inte avslöjas. Det rör sig om ett mycket begränsat antal anställningar som myndighetschef. Anställningen är så pass central och betydelsefull att det inte är försvarbart att kvalificerade kandidater avstår från att anmäla sitt intresse av rädsla att anmälan ska bli offentlig. Vid tillsättning av en myndighetschef är det av största vikt att så många och så kvalificerade personer som möjligt söker. I flera fall har det inte funnits tillräckligt kvalificerade sökande till den utlysta anställningen. Det har lett till att anställningen är vakant eller att den har tillsatts med någon som formellt inte har anmält sitt intresse för den. Detta är ett allvarligt problem. Det föreligger inte någon brist på kvalificerade personer, och det gäller framför allt kvinnor, utan de som är kvalificerade behöver övertygas om att söka de utlysta tjänsterna. Att vissa av de utlysta anställningarna tillsätts på ett annat sätt än med någon som har anmält sitt intresse för anställningen visar tydligt att det ändå finns intresse bland dem som har tillräckliga kvalifikationer. Då är det högst otillfredsställande att de inte ger sig till känna genom det anställningsförfarande som tillämpas. Hur ska man då komma åt problemet? Utredaren och regeringen har fastnat för att införa sekretessbestämmelser som ändå gör att så mycket som möjligt av förfarandet förblir öppet och transparent. Sekretess ska enligt regeringens proposition, som ju utskottet tillstyrker, gälla i ärenden om anställning av chefer för förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Sekretessen ska gälla för uppgifter som lämnar eller kan bidra till upplysning om den enskilde kandidatens identitet. Sedan kommer det tillägg som beskrev så ordentligt, nämligen det så kallade omvända skaderekvisitet: om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretessen ska gälla i högst . Naturligtvis ska man vid utformandet av en sekretessbestämmelse se till att så mycket som möjligt av förfarandet förblir öppet och transparent. Även om ansökningarna sekretessbeläggs helt eller delvis blir förfarandet i dess helhet betydligt mer öppet än vad som gällde när anställningarna över huvud taget inte utlystes. Det blir trots sekretessen en klar förbättring jämfört med det system som länge har rått i . Jag minns att vi i slutet av förra mandatperioden hade en mycket intensiv diskussion med den dåvarande regeringen om behovet av öppenhet i anställningsförfarandet och kravbeskrivningar på de sökande. Det var under galgen som det kom fram några tjänster som fick en kravprofil. Det har inte varit regel. Trots sekretessen blir detta alltså en klar förbättring jämfört med det system som historiskt länge har rått i . Två reservationer har kommit från oppositionen. Man har inte kunnat enas i denna fråga heller. Socialdemokraterna och ogillar förstås regeringens proposition, men de håller med om att enskilda sökande inte i onödan ska utsättas för olägenheter i samband med en ansökan. Vi är helt överens om det, och det är därför alliansregeringen har lagt fram detta förslag. Vi och utredaren har funderat på olika lösningar, men vi har kommit fram till att det som vi föreslår är den enda rimliga lösningen. har på sitt lugna och övertygande sätt mycket bra beskrivit hur illa den socialdemokratiska och miljöpartistiska modellen skulle fungera. vill inte ta någon hänsyn till enskilda sökandes eventuella olägenheter över huvud taget. Det tycker jag är beklagligt, herr talman. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 10 () replik: Jag har bara några korta funderingar och frågor om detta. måste väl komma ihåg vad de lovade så stort i valrörelsen och slog på trumman för? Det var öppenhet och spårbarhet. Här skulle minsann ske förändringar och så vidare. Det rimmar illa med det förslag som vi ska rösta igenom. Där är det total mörkläggning. Allt kommer att ske i slutna processer. Var kan en utomstående ha insyn i det förfaringssätt som kommer att gälla vid tillsättning av tjänster? Var någonstans kan människor få ta del av det? Det ska förbli dolt. Jag anser att det här bara var hyckleri. Ni kom med påståenden som ni aldrig har förverkligat, . stramar ni bara åt det hela ännu mer. Hur rimmar det som ni vill genomföra med valrörelsens stora, vackra ord? 11 () replik: Jag ser inte några som helst problem med att vi inte följer upp våra vallöften. Däremot vill jag poängtera att det här är en stor och annorlunda reform jämfört med det som har tillämpats tidigare. När vi har tillämpat den kan man se att det finns behov av att göra några justeringar. Dit hör just denna möjlighet till begränsad sekretess för att locka fler att söka anställningar. Jag tycker att tar till överord. Jag tror inte att hon behöver vara orolig för hur det här kommer att utvecklas. Det kommer att gå bra; det är jag övertygad om. 12 () replik: Jo, jag är orolig därför att jag värnar offentlighetsprincipen. Den måste alltid komma före den enskildes intresse att förbli anonym, anser . tog upp den ökande andelen kvinnor som söker tjänsterna. Det var intressant. Ju mer slutna processerna är, desto mer till korta kommer alltid kvinnor som har sökt högre tjänster. Det är intressant att inte har reagerat på detta över huvud taget, för tankarna om att kvinnor oftast kommer till korta när slutna processer genomförs finns också med i remissvaren. Varför har inte reagerat på det? tog ju upp hur bra det är att kvinnor kommer upp i olika positioner. Men detta har ni inte reagerat på över huvud taget. Min fråga är: Varför inte? 13 () replik: Det har blivit betydligt bättre när det gäller kvinnliga generaldirektörer under den borgerliga regeringstiden. Jag är mer orolig för vad som skulle hända om vilket jag verkligen hoppas inte sker Socialdemokraterna, kommer tillbaka i regeringsställning. Detta är ett sätt för regeringen att se vilka personer som söker tjänsterna. Det finns allt fler kvinnor som söker de höga tjänsterna, och det ska naturligtvis uppmuntras. Jag är inte ett dugg orolig för utvecklingen på jämställdhetsområdet. 14 (): När jag lyssnar på kommer jag att tänka på Minnenas television favoriter i repris. Det talas om mörkläggning. Det är ganska intressant mot bakgrund av att mörkret har funnits . efter den borgerliga regeringen 19911994 höll man från Socialdemokraternas sida på med att tala om det moras som den regeringen hade skapat. I praktiskt taget varenda anförande framfördes detta. Här har vi ett annat moras, nämligen det utnämningspolitiska moraset. Även om vi inte har fått det perfekta systemet har i alla fall den här regeringen lyckats släpa Socialdemokraterna fram till ett ställningstagande för ett öppet ansökningsförfarande. Bara det är fantastiskt! Jag vill gratulera Socialdemokraterna. befinner de sig plötsligt på barrikaderna för den individuella valfriheten. Det är visserligen bara valfrihet i sekretess, men de är i alla fall på barrikaderna för valfriheten. Det vill jag verkligen gratulera till. Men jag har liksom tidigare funderat på vad den praktiska skillnaden blir. Därför har jag nog större respekt för reservation i ärendet. Där ser man en tydlig skillnad i förhållande till regeringsförslaget. Jag kan personligen också hålla med när det gäller urvalstesterna. Det är tveksamma , och därför bör de ha mycket lång sekretess. Man kan ifrågasätta värdet av dem. Det intressanta är att vi nu kommer att få två parallella system. Det blir ett system för myndighetschefer med vissa sekretessbestämmelser. Det blir ett annat system för utnämning av de högre domarna, och där kommer det inte att bli någon sekretess. Jag kommer ju inte att ha något inflytande på vad som händer senare, men det kommer att bli intressant att följa hur systemen fungerar tillsammans. kanske man kan dra slutsatser av detta och få ett bra, fungerande system på båda sidor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 5 § Grundläggande betaltjänster Föredrogs trafikutskottets betänkande 2009/10:TU11 Grundläggande betaltjänster. 15 (): ska vi debattera grundläggande betaltjänster. beslutade att ersätta den grundläggande kassaservice som hade tillhandahållits av genom med ett statligt åtagande att tillhandahålla grundläggande betaltjänster. Med grundläggande betaltjänster avsågs tre tjänster, nämligen betalningsförmedling, möjligheten att betala räkningar och ta emot utbetalningar, uttag av kontanter och hantering av dagskassor för näringsidkare och ideella föreningar. fick därefter regeringens uppdrag att upphandla grundläggande betaltjänster på de orter där behovet av dessa tjänster inte tillgodoses av marknaden. Regeringen gav i sammanhanget länsstyrelserna i uppdrag att bevaka att dessa tjänster finns i en omfattning som motsvarar samhällets behov. I föreliggande betänkande behandlar utskottet frågor om tillgång till grundläggande betaltjänster med utgångspunkt i sju motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och . De som tar del av motionerna kan också notera att i vissa av motionsyrkandena behandlas postfrågor. Detta kommer utskottet att återkomma till senare under innevarande . En reservation finns fogad till detta betänkande. Därmed kan debatten börja. 16 (): behandlar vi motioner från den allmänna motionstiden och 2009 som gäller den grundläggande betaltjänsten. Jag tar till orda för oppositionens del. I motionerna beskrivs ganska väl hur det står till med de problem som finns för att få den grundläggande betaltjänsten i vårt land denna service till människor och företagare som vi från oppositionens sida har påpekat är en viktig förutsättning för tillväxt i vårt samhälle. Det ska vara möjligt att bo och driva företagsverksamhet i hela vårt land. När vi debatterade statens ansvar för vissa betaltjänster påpekade vi från Socialdemokraternas, Vänsterns och sida att staten måste ta ett ansvar för målet med grundläggande betaltjänster för alla till rimliga priser. försäkrade för sin och de andra borgerliga partiernas del att det skulle bli så.