prot · GX09130 · 2010-06-02 00:00:00 — I längden gör det att människor konkurrerar med varandra, och man går ned i lön och arbetsvillkor för att kunna få ett arbete. Det blir konsekvensen av det beslut vi har tagit. 74 () replik: När det gäller asyl- och flyktingpolitik är det fullständigt klart att det inte är perfekt överallt i EU. Men det svenska ordförandeskapet har aldrig hållit tyst om detta. Man har ju försökt förhandla om detta, och man har sagt att man ska försöka förenhetliga asyl- och flyktingpolitiken i EU. Jag tror att det blir en väldigt stor fördel, och jag tror väldigt mycket på förhandlingskraften i . Å ena sidan tycker ni att svenskarna bara har förhandlat och inte visat visioner, å andra sidan säger ni att inte har förhandlat tillräckligt. Jag tror att vi måste se att verkligen har fört fram problemen som finns. Det är ett program som är i högsta grad levande och som först ska föras i hamn när man har lyckats med förhandlingarna. När det gäller Frontex är det viktigt att man försöker titta på vad som händer i asyl- och flyktingsektorn och ser till att man gör det gemensamt, och absolut inte militariserar det, så att det blir möjligt att hålla EU så öppet som möjligt. När det gäller arbetstagarrättigheterna är det faktiskt så att Lavaldomen får en förklaring från kommissionen så att man verkligen förstår den på det sättet som vi har sagt att den måste förstås. Jag tror inte att arbetstagarnas rättigheter försämras av detta. 75 () replik: Jag har en fråga till . Hon sade i sitt föregående inlägg att det är klart att det inte ska bli sämre. Hon talade då om EU:s nya, gemensamma harmoniserade flyktingpolitik. Det är klart att det inte ska bli sämre än vad det är hos oss i , sade hon. Men flyktingpolitiken ska ju beslutas med majoritetsbeslut, och de flesta EU-länders flyktingpolitik är så dålig, så restriktiv och så omänsklig att den svenska flyktingpolitiken verkar bra i jämförelse på de flesta områden. Det är helt uppenbart för mig att det kommer att bli fråga om kompromisser och att den gemensamma politiken kommer att lägga sig någonstans mittemellan. Det är så det brukar vara. Jag undrar om kan förtydliga detta för mig. Kommer en borgerlig regering att rösta nej till förslag om en gemensam harmoniserad flyktingpolitik som innebär försämringar i eller kommer ni att rösta ja till det precis som ni röstar ja till nästan allting annat? Jag tänkte också ställa en fråga om EMU. när den grekiska krisen utsätter EMU för allvarliga påfrestningar och vi dessutom ser en spansk, portugisisk och italiensk kris under uppsegling skulle jag vilja veta: Vad är egentligen politik? Vill ni gå med i , och när vill ni göra det? 76 () replik: När det gäller flyktingpolitiken är det ju som alltid i EU att man måste förhandla om resultaten. Men det är klart att vi har en vision den vision som har avkrävt av mig och jag tror att vi kan förhandla mycket väl. Vi har väldigt goda kort i våra förhandlingar, särskilt att vi ju var ordförande när Stockholmsprogrammet skrevs. kan jag inte säga hur ska rösta eftersom jag inte har sett något förslag. Men det är fullständigt klart att vi ska göra allt som står i vår makt för att uppnå att den här gemensamma asylpolitiken blir så bra som vi föreställer oss och önskar och som även önskar. När det gäller EMU är det klart att det har varit stora påfrestningar på EMU-systemet, men man måste också säga att det ofta när det gäller väldigt många saker i EU i viss mån finns barnsjukdomar. Det är fullständigt klart att vi fortfarande håller fast vid det tror jag att de flesta partierna här i gör, och jag förväntar mig att även s fortfarande står bakom detta att målet måste vara att vi verkligen blir ett förenat . Det kan man inte bli när man inte fullt ut arbetar med i alla frågor. Men jag kan inte säga att vi ska ha en folkomröstning till exempel . Det kan jag absolut inte göra. Det är någonting som vi måste ha när alla verkligen är med på noterna. 77 () replik: Jag vill tacka för svaret. Det var ett svar som faktiskt var värt att tacka för. Det var ett förtydligande av att det som i det första inlägget kanske lite slarvigt framställdes som en självklarhet att det är klart att det inte ska bli sämre än vad det är i med flyktingpolitiken nu nedgraderades till en seriös ansträngning och att man kommer att göra allt för att det inte ska bli försämringar. Jag tror att det är viktigt att man är ärlig gentemot medborgarna och jag tror att det är viktigt att även vi i den rödgröna oppositionen är ärliga gentemot medborgarna och inte lovar för mycket. Men jag har märkt en tendens att företrädare för majoriteten säger: Det kommer inte att hända! Vi kommer inte att ge oss! Det gör man trots att man vet att det är frågor som beslutas med kvalificerad majoritet och där sannolikheten är väldigt stor att man kommer att bli nedröstad och rösta ja till dåliga beslut man egentligen är emot just därför att man inte vill utstå skammen att bli nedröstad och bli tvungen att erkänna att den stolta deklarationen om att man inte kommer att ge sig inte höll i verkligheten. Slutligen, vad gäller EMU, tyckte jag att det var klargörande att sade att målet måste vara att vi verkligen blir ett gemensamt och att det är motiveringen för att gå med i . Det är inte barnsjukdomar som EMU lider av . Det är ett systemfel till följd av att man tvingar in ekonomier som inte går i takt och som är enormt olika i ett gemensamt system. Det fungerar inte. Ni är ideologiskt förblindade i . 78 () replik: Jag anser inte att jag själv eller mitt parti är ideologiskt förblindade. Äkta Europavänner är vad vi faktiskt är. Vi vill se framför oss ett EU som fungerar. Jag hoppas att ditt parti som har strukit det där med att ni vill lämna EU kan gå med oss i den här visionen. Jag tror inte att en vision om ett äkta, förenat där man verkligen arbetar ihop för att uppnå det bästa för våra barn och barnbarn kan vara ideologisk förblindning. Du säger att vi röstade nej så få gånger , och jag kan bara svara att det berodde på att vi är duktiga förhandlare. 79 (): Det är inte ett motionsbetänkande vi nu behandlar, om någon möjligen fått den bilden av den tidigare debatten. Egentligen handlar det om en kombination där vi behandlar regeringens skrivelser som berättar om verksamheten i Europeiska unionen samt ger en redogörelse för det svenska ordförandeskapet, också det . Eftersom det är skrivelser finns till dessa ett antal motioner som berör de ämnen som skrivelserna tar upp, och dessutom ytterligare några. Detta säger jag bara för att ingen ska sväva i tvivelsmål om det. Ett öppet, grönt, fritt, solidariskt och fredsfrämjande är något som jag drömmer om. Jag hoppas att jag hinner vara med om det. Om inte hoppas jag att mina barn och deras barn ska få möjlighet att uppleva den verkligheten. Det handlar om människor, om att ge människor möjligheter, inte om system. Mot den bakgrunden måste vi arbeta vidare för att förverkliga drömmar. är inte längre en dröm, utan det är historia, och historien ska naturligtvis granskas. Av den har vi skäl att lära. Den har präglats av både klimatkris och finanskris. Det gäller inte bara ; de har en tendens att vara globala. De började inte heller i , men vi är en del av dem båda. Självklart har det även präglat det svenska ordförandeskapet. Det var ett ordförandeskap som dessutom tillkom i en något turbulent situation eftersom det tjeckiska ordförandeskapet fick politiska komplikationer som gjorde att övergången blev något speciell . Det präglade ingången till vårt ordförandeskap. Detta är icke att förglömma när vi talar om kriser. Även politiska kriser påverkar. En viktig utgångspunkt för oss och för regeringen har varit att säkerställa att det Lissabonfördrag som inte kunde antas faktiskt kom i hamn under vår ordförandeperiod. Det var tydligt fokus på att få slut på det inåtblickande arbetet för att kunna börja agera i en ny verklighet. Det är väl den största framgången, fru talman, alltså att Lissabonfördraget kunde föras i hamn under det svenska ordförandeskapet. Det ger oss möjligheter att inta den roll som så många förväntar sig att EU ska inta. Vi må tala om Ship to , konflikt i eller vad det nu är man förväntar sig att EU ska inta en roll, ha en åsikt och kunna verka till skydd för våra värden och intressen, för internationellt samarbete och för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. I Lissabonfördraget är utrikestjänsten en vital del, en utrikestjänst som vi under vårt ordförandeskap jobbade intensivt med för att skapa goda förutsättningar. Det var inte lätt, men det är aldrig lätt när något nytt ska bryta fram. byggdes som bekant inte , så inte heller EU:s globala roll. Lissabonfördraget och det arbete som följde av det är grundstenen, men det räcker inte med det. Det fanns andra viktiga delar . Vi hade Stockholmsprogrammet, som diskuterats tidigare, liksom Östersjöprogrammet, som jag vill lyfta fram, samt naturligtvis Östliga partnerskapet. De har varit och är viktiga delar för att kunna klara vårt uppdrag på vår kontinent och kunna främja demokrati, mänskliga rättigheter och en god miljö samt arbeta för ett öppet . Utvidgningsprocessen är givetvis viktig, och det finns skäl att betona, också när EU-ministern är närvarande i kammaren, att kommissionen i den delen uttryckt framgång på alla punkter och i alla de länder som är föremål för förhandlingar. Det är bra. Jag vill även nämna det aktiva arbete som bedrivits i samband med finanskrisen för att försöka hitta vettiga och rimliga regler samt det intensiva arbete som inte endast präglat 2009 utan hela när det gällt att arbeta proaktivt för att från EU:s sida kunna ligga långt framme och skapa framgång för ett nytt klimatavtal. lyckades inte det, trots de intensiva insatser som gjordes från svensk sida både i och i övriga för att ta de steg som krävdes för att göra det möjligt. Jag kan inte låta bli att granska oppositionen, för det är intressant. Vi har inte hört särskilt mycket om deras synpunkter, och det finns måhända skäl till det. ägnade sig åt matematiska övningar genom att kritisera och diskutera hur många nej, ja respektive avstod man från regeringens sida ägnat sig åt. kommer kanske ihåg att vi haft rätt omfattande diskussioner i , och är ju det organ där vi samråder och ger regeringen klartecken, eller någonting annat. Här får regeringen ett mandat. Det var spännande att lyssna på den utflykt i förhandlingsteorier som gjorde. Jag funderade på om det är så det går till när oppositionen förhandlar sig samman, att det är viktigt att visa att man har tillräckligt många nej så att medlemmarna kan granska resultatet. Måhända är det därför vi ser en opposition som spretar när det gäller reservationer. Utvidgningsprocessen är kanhända ett undantag. Där noterar jag att Socialdemokraterna nu går med på krav om att villkora en utvidgning, medlemskap för . Det är en spännande förnyelse i den delen, och av retoriken att döma svajar det inom oppositionen när det gäller utvidgningsprocessen. Det är dock ingenting, fru talman, mot vad det svajar när det gäller utrikes- och säkerhetspolitiken. Om man läser den socialdemokratiska reservationen, den som inte talade så mycket om, ser man att där finns en strävan efter enighet, att bygga EU:s kris- och konflikthanteringsförmåga, vilket är viktigt. Det hänvisas till och hennes initiativ för att åstadkomma detta. Det talas om solidaritet. Om man å andra sidan läser reservation ser man att det som vanligt handlar om att själv är bäste dräng. Möjligen kan vi ibland tillsammans med andra, och då lyfts FN och fram. Okej, så länge vi är medlemmar i kan vi väl göra några saker, är den hållning som har. gav sig inte in i den diskussionen. Om han hade gjort det skulle det väl ha blivit någonting mittemellan. Man säger nämligen att vi ska ha en aktiv och självständig utrikes- och säkerhetspolitik, att det finns många arenor, att EU är en av dem och där kan vi vara. Man kan föreställa sig hur diskussionerna gick och hur många nej det blev när oppositionen skulle försöka skriva sig samman i en gemensam reservation gällande en vital del i utvecklingen av EU, nämligen den globala aktören utrikes- och säkerhetspolitiken. Jag läser tre nej av tre möjliga. Därmed må väljarna granska hur trovärdig oppositionen skulle vara som aktör för att driva utvecklingen framåt i denna del. Jag konstaterar att det finns anledning för fler än den här kammaren att granska oppositionen och gärna regeringen också. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 80 () replik: Majoriteten diskuterar gärna oppositionens samarbete och är oroliga för hur vi tre partier kan samarbeta så bra ihop. Det gör vi nämligen. Vi har på en rad olika punkter gemensamma reservationer, både här och i , där även sitter, när det gäller klimat- och miljöfrågor, asyl- och flyktingpolitiken, de finansiella frågorna och utrikespolitiken. Vi har också gemensamt skrivit vad vi tycker i andra frågor inom utrikespolitiken, och det är så klart det som gäller. undrar jag varför EU-politiken ligger på utrikesutskottet. EU-politiken handlar ju egentligen om inrikespolitiska frågor. Det vi beslutar i påverkar oss i olika sammanhang, både här i och i kommunerna. Det vi har kommit överens om på en rad olika områden, betydligt mer än vad de fyra borgerliga partierna var överens om innan den här regeringsperioden, har vi kommit överens om på punkt efter punkt. Jag är inte orolig; tvärtom tycker jag att det har varit ett bra och konstruktivt samarbete. Vi har en rad gemensamma reservationer här och i en mängd olika frågor. Vi kommer att komma överens. Vi har dessutom samarbete . Vi har lagt fram säkert 1718 gemensamma budgetar och samarbetat på en rad olika områden. Vi rödgröna är överens även när det gäller EU-samarbetet och vad vi vill för någonting. Vi tycker att ska ha en starkare roll när det gäller en rad olika frågor. När det gäller utrikes- och säkerhetspolitiken är det klart att om EU är enat så är vi mycket starkare. Men då måste hävda den åsikt vi har, och kommer man inte så långt som man skulle önska skulle vi också kunna ha en egen åsikt i frågor, till exempel när det gäller , eller . Där är vi överens. 81 () replik: Det här är spännande. Jag är övertygad om att man kan komma överens inom oppositionen, men frågan är om vilken uppfattning. Vad var visionen? och det skulle bli en spännande resa. Det är alldeles klart. Jag är inte orolig, och jag vet inte om någon annan i majoriteten är det. Jag är lätt road av att höra hur spännande diskussionerna verkar vara. När oppositionen säger titta vad vi har samarbetat och titta vad vi har gjort och vad vi kan är det som är nytt, fru talman, att man tidigare inte har samarbetat just på utrikes- och säkerhetspolitikens område. Det är det nya. Där har man inte agerat samfällt tidigare. Det har varit så i historia att när Socialdemokraterna har styrt har man sagt att kommunisterna kommer inte in inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Men är de där, fru talman, och att döma av förhandlingsinteriörerna är det många nej som sägs, och det präglar också den debatt som förs just nu på det utrikespolitiska området. Socialdemokraterna är rätt tysta, medan många andra talar högt. När de gäller vågar jag inte säga att jag har suttit på alla sammanträden, för så är det inte. Jag följer framför allt utrikesområdet. En av mina återkommande frågor när oppositionen säger att de har en avvikande mening har varit: Låt höra den! Men det har varit tyst. 82 () replik: När vi har avvikande meningar finns det alltid argument för varför vi har dem. De tas i utskotten. kan läsa de protokollen. Där är motiveringen till varför vi har avvikande mening i de frågorna. Vi har också tagit upp det här i diskussionen . Det gäller arbetstagarnas rättigheter. Vi tycker att man från regeringens sida i samband med Lavaldomen gör det möjligt för människor att komma hit och arbeta för sämre löner och på sämre villkor än de svenska arbetstagarna, vilket gör att de konkurrerar med varandra. Det gör också att vi generellt får lägre löner och sämre arbetsvillkor i . När det handlar om klimatförhandlingarna och klimatfrågorna tycker vi inte att den borgerliga alliansen drar på sig ledartröjan och faktiskt går före, vilket man måste göra när det handlar om att komma framåt i förhandlingar. Där har vi gemensamma avvikande meningar. När det handlar om utvidgningen är det heller inte så konstigt. sade att vi villkorar medlemskap men det gör man med alla medlemskap i unionen. Sedan finns Köpenhamnskriterierna. Man ska följa mänskliga rättigheter och så vidare. Det är väl självklart, och jag hoppas att även ställer upp på att det är de kriterierna som ska gälla för att ett land ska bli medlem i Europeiska unionen. Men vi ser också att vissa länder tycker att inte ska vara medlem för att de är muslimer. Det är helt fel argument att använda. Här ser jag inga problem, och det är självklart att vi har en gemensam åsikt i den frågan. Jag tror också att har missat att det är tog bort ordet kommunisterna ur sitt namn och sitt parti. Jag tycker därför att det är ett dåligt argument att säga att vi samarbetar med kommunisterna när vi samarbetar med och . Vi har ett bra samarbete som vilar på grundläggande värderingar som handlar om att vi vill ha ett mer rättvist och ett mer solidariskt och EU än vad som är . Jag tycker att vi har redovisat det på ett bra sätt. Vi redovisar det med ett antal gemensamma reservationer, och vi gör det i . 83 () replik: Jag vet inte om det är eller inte, men jag minns att inför förra valrörelsen handlade en av de stora diskussionerna om huruvida var kommunist eller inte. handlar debatten inte längre om betänkandet. Det var fel från ömse håll. 85 () replik: Av respekt för talmannen ska jag inte fortsätta den tråden. Däremot är det väldigt spännande att höra Socialdemokraternas syn på vad som hände i klimatförhandlingarna. Här har ju varit ledande i att driva fram en egen klimat- och energipolitik som ligger i framkant när det gäller dessa områden. Här har EU varit ledande genom 20-20-20-uppgörelsen och möjligheten att gå i reduktion. Vilket annat land av de stora länderna har gått längre? EU har varit ledande för att driva fram en klimatöverenskommelse och kommer att vara ledande och ha stor betydelse i det sammanhanget. Om det ska kunna bli trovärdigt när man hänvisar till att EU skulle ha stått i vägen för att nå en framgång i behövs mer kött på de benen. Så var inte fallet. 86 () replik: Jag undrar om det är möjligt att bege sig ut i gränslandet för vad som har att göra med detta betänkande för att besvara frågor jag fått under debattens gång. (: Jag vädjar att ni håller till det betänkandet handlar om.) Då ska jag försöka formulera mig så att jag håller mig inom gränserna. Det är ett problem inom EU att man gör en kompromiss i ministerrådet. Man tvingas göra en kompromiss, för annars blir det ett värre beslut. Man blir nedröstad. Sedan är det så i politiken att när man väl har gått med på en kompromiss måste man försvara den. Jag kan tänka mig att känner till detta mycket väl, men jag ska av respekt för talmannen inte gå in på detaljer. Problemet när man har gjort en kompromiss är att då försvarar man den, och då syns inte längre de politiska skiljelinjerna. Jag tänker inte påstå att , och är eniga om allt. Det finns små nyansskillnader mellan de texter vi har skrivit i reservationen, men det är i vissa fall väldigt små nyansskillnader. Det finns en variation inom det rödgröna samarbetet. Vi kommer att kunna kompromissa oss fram till någonting som vi sedan kommer att kunna försvara utan problem. Vi erbjuder väljarna ett rödgrönt alternativ på samma sätt som borgarna erbjuder ett blått alternativ, ett alternativ eller vad ni vill kalla det. Väljarna har ett val. Skiljelinjerna är tydliga. Problemet med EU-politiken är att skillnaderna där sällan är tydliga. Det är otydligt och mycket svårt för journalister och allmänhet att granska vilka beslut som fattas? Var det tydligare så här? 87 () replik: Jag har svårt att se det. Vi hänvisar i det här betänkandet till olika initiativ som vi har tagit från utskottets sida för att belysa EU-frågor. är ett organ som har för att granska, synliggöra och tydliggöra. Det är inget hemlighetsmakeri. Det är snarare så att mycket av EU:s arbete är mer öppet än vad det är i denna riksdag med våra slutna utskott. Det är en tydlig möjlighet att kunna granska och se hur de olika positionerna är. Vi kommer också med Lissabonfördraget att få möjlighet att bli ännu tydligare med den roll som tilldelas med Lissabonfördraget på plats. Vi får möjligheter att gå in och jobba och granska. För mig är kompromisser inte problemet. För mig är det inte avgörande och viktigast att det blir precis som jag önskar. Det viktigaste är att det blir en bra lösning för så många människor som möjligt. Det handlar om att vi med vårt arbete kan bidra till att inte bara göra det bra för oss nio miljoner i utan också göra det bra för hela vår kontinent. Det är så mycket svårare och en så mycket större utmaning, men det är en så oerhört mycket större vinst med det om vi når framgång. Då måste vi vara beredda att kompromissa. Där ligger politikens möjligheter. 88 () replik: Det var ett så innehållslöst svar att jag avstår från ytterligare replik. 89 (): Fru talman, fru statsrådet och ärade övriga ledamöter! I syfte att utröna det svaret och också som inspiration till denna debatt om Europeiska unionen 2009 inklusive det svenska ordförandeskapet valde jag att i går åka till . Det är ett ställe där det finns många nationaliteter. Man hör lätt att människorna kommer från andra delar av världen utanför . Jag tänkte att jag skulle äta där också. Där fanns en uppsjö av möjligheter. Det fanns mat som var grekisk, italiensk och spansk och även från utanför som libanesisk, chilensk och amerikansk. Jag valde en god svensk husmanskost. Men den var serverad av en man som alldeles uppenbarligen var av annan härkomst än den svenska. Man kunde höra det väldigt tydligt av idiomet. Jag menar inte att är typiskt. Men det är typiskt för den nya värld som vi lever i. I denna något solfattiga del av är vi på väg att bli mer av européer och världsmedborgare än vad vi själva förstår. är en del av . Det är inte längre dom och vi, utan vi är en del av dom. Ska man anknyta till just 2009 finns det två saker som var väldigt betydelsefulla för och och som speglas i betänkandet. Det första, eftersom det inträffade först, var valet till . Det var en vattendelare. Det var första gången vi hade en diskussion i vid valet till som inte var fråga om vi skulle vara med i eller inte. Det var väldigt intressant. kunde vi koncentrera oss på viktiga sakfrågor och inte ja eller nej till . Det var det ena stora som inträffade . Det tror jag spelade en stor roll för bilden av EU inför det svenska ordförandeskapet. Det andra viktiga som hände var antagandet av Lissabonfördraget. Vi ser som följd av detta för EU under de mycket svåra påfrestningar vi nu har att det är mycket värdefullt att vi har haft ett nytt fördrag att luta oss mot. Det hade inte varit möjligt tidigare. Vi kan nu hantera alla de problem som står framför oss både i och i övriga . Det är verkligen stora problem. Det är ekologiska, ekonomiska, miljömässiga och klimatmässiga utmaningar. De frågorna förväntar sig människorna i hela att vi ska kunna lösa. När jag talar om vi är det alla vi som bor här i . Frågan är: Är det detta som vi nu ser spelat i detta utmärka betänkande och i fina skrifter? Det gäller också årsboken om EU, som har kommit i många tidigare utgåvor också . Det har varit många goda produkter som jag har suttit i och kunnat följa detta. Är minoriteternas eller majoriteternas ? Jag tror att det är en väldigt viktig fråga att försöka besvara. När vi ser spelet ser vi det ofta som , , och några länder till. De gör det till ett politiskt spel nästan som i denna riksdag. Någonstans ser jag som helt annorlunda. Det är den fantastiska verksamhet som kan förena så väldigt många minoritetsintressen.