prot · GX0982 · 2010-03-04 00:00:00 — 66 Socialminister (): Vi ska påminna oss om bakgrunden. Vi har under en lång följd av år haft en situation med ett system som inte har fungerat, där människor som genom sjukdom eller annat har tappat fotfästet på arbetsmarknaden har stämplats ut. har 140 personer lämnat sjukförsäkringssystemet och blivit förtidspensionerade. Det vi nu vill göra är att rigga ett system som fungerar bättre, där människor fångas upp och ges ett bättre stöd för att snabbt kunna komma tillbaka. Det är avsikten, och det är tanken. Det är inte att slå mot människor utan att ställa sig på människors sida och ta fasta på det som finns och fungerar för att människor ska få en möjlighet att komma tillbaka. Det är framför allt viktigt för den enskilda människan, men det är också viktigt för samhällsekonomin i stort. När det gäller den första frågan Per ställde, om socialbidragen, är det någonting vi ytterligare får följa noggrant. Vi har också från statens sida och det är något som aldrig har hänt i modern tid skjutit till 17 miljarder till kommunsektorn för att möta denna dramatiska nedgång och för att kommunerna ska kunna klara sina kostnader. Avdraget för hushållsnära tjänster 67 (): Min fråga vänder sig till statsrådet . Den har att göra med det hushållsavdrag regeringen har infört. Enligt branschorganisationen sysselsätter denna sektor över 11 000 personer, varav kommer direkt ifrån arbetslöshet. Det är människor som av tradition har väldigt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Oppositionen har meddelat att man vill avskaffa detta avdrag, vilket i sig skulle innebära att tusentals människor, varav många kvinnor, skickas ut direkt i arbetslöshet. Min fråga till statsrådet är hur regeringen kommer att hantera den oro många kvinnor känner och över om de kommer att förlora jobbet eller inte. 68 Arbetsmarknadsminister (): Nog är man orolig, men det följer ett välkänt mönster. Jag har haft sisådär 260 interpellationsdebatter här i kammaren. har jag stått i denna talarstol och diskuterat frågor från oppositionen som uteslutande har handlat om ersättningar och bidrag. Inte en enda av de jag har stått här har handlat om varifrån de nya jobben ska komma ersättningsjobben i krisen och så vidare. När man äntligen får ett jobbesked från oppositionen är det att minst 5 000 jobb ska gå förlorade. Det är det jobbesked vi nu har fått. Jag kan bara konstatera att det är en jobbfientlig rödgrön opposition vi ser, och det är naturligtvis en oro man kommer att behöva ta på stort allvar. Det är nämligen inte besked om färre jobb vi behöver på svensk arbetsmarknad i krisens spår, utan det är i stället besked om åtgärder för att se till att skapa förutsättningar för nya jobb vi skulle ha. 69 (): Jag vill tacka ministern för ett belysande svar. Just nu har kammaren uppehåll från Lavaldebatten, där anställningstrygghet är i centrum. Det är också en fråga som är högst relevant när det gäller avdraget för hushållsnära tjänster, eftersom det har inneburit att otrygga, svarta jobb har blivit vita, försäkrade jobb med pensionsvillkor och annat. Det har också lett fram till många nya företag, vilket är en del av regeringens mål med sin politik. Min fråga till statsrådet är alltså: Har regeringen för avsikt att se över om man kan utvidga detta avdrag till att också innehålla till exempel en möjlighet att göra avdrag för IT-tjänster? 70 Arbetsmarknadsminister (): Svarta jobb blev vita med reformen, och om de blir röda försvinner de. Det är slutsatsen. Det är framför allt kvinnor och invandrare som drabbas av det jobbfientliga förslag som presenterades . Låt mig säga så här: Jag är för skattesänkningar som ökar köpkraften och utrymmet för vanligt folk att bestämma mer över sin egen vardag. Jag är särskilt för skattesänkningar som ger förutsättningar för nya jobb. Exakt hur avdragen sedan ska konstrueras inom ramen för skattesystemet går utöver det som ingår i min dagliga arbetsuppgift, men jag bidrar väldigt gärna till en vettig diskussion om hur vi skapar förutsättningar för nya jobb i stället för den jobbfientliga skattechock som oppositionen föreslår. 71 (): Arbetsmarknadsminister kan stå kvar i talarstolen, för min fråga vänder sig till honom. Först och främst: Jag har ställt frågor om hur man kan skapa nya arbetstillfällen, till exempel en grön omställning med stora investeringar i infrastruktur för att möta klimatkrisen och jobbkrisen. Ministern borde alltså ha läst på innan han besvarade föregående fråga. Min fråga gäller praktikplatserna och de 65 000 arbetslösa som ska in på praktik. Det verkar vara lite desperat eftersom till exempel generaldirektör avfärdar det som orealistiskt och Arbetsförmedlingen inte heller verkar ha fått fram några lämpliga arbetsuppgifter. Då hotar Littorin med att det väntar utvecklingssamtal med generaldirektörer och övriga. Jag har alltid trott att kvaliteten kommer i första hand. Hur ska man garantera att kvaliteten ska komma i första hand när det handlar om så stora volymer på så ? 72 Arbetsmarknadsminister (): Detta påminner om den allra första frågan. Låt oss reda ut vad det handlar om. Det gäller 40 000 platser under detta år, men eftersom vi vet att det handlar om en begränsad insats det är en aktivitet , dessa personer ska fortsätta att söka arbete av den effektiva tiden är detta ett bra sätt att aktivera människor som har blivit arbetslösa. De kommer närmare arbetsmarknaden, behåller kontakten och har större möjligheter att komma tillbaka. Det är naturligtvis inte så, som jag sade i svar på en tidigare fråga, att det ska stå 6 000 personer vid . Vi för naturligtvis en diskussion med våra myndigheter om hur de kan vara med och bidra till att ta hand om och hjälpa till med arbetslösheten i spåren efter finanskrisen. Vi måste givetvis diskutera det och se på vilket sätt man kan växla upp och växla in i detta, men jag tycker inte att det är rimligt att staten som så många andra gånger när det gäller nystartsjobb, plusjobben och väldigt många andra aktiveringsåtgärder står sist i kön och har en sämre aktivitet än andra. Det tycker jag inte är rimligt, och därför tycker jag att det är rimligt att vi ställer krav också på statens myndigheter. 73 (): Jag delar helt arbetsmarknadsministerns uppfattning i det sistnämnda. Jag tycker att staten ska vara ett föredöme, men jag är också angelägen om att det blir kvalitet för de arbetslösa personer som ska få praktik. Annars är det värdelöst och oseriöst, och där är problematiken. Om man har en praktikplats kommer den nämligen att ta resurser från den befintliga personalen för att praktikanten ska kunna få in en fot på arbetsmarknaden. Det är det som är det allvarliga i detta. Följdfrågan är hur många arbetsmarknadsministern själv kommer att ta emot på när det gäller praktikplatser, om man nu ska vara ett föredöme. En annan sak är att jag tycker att arbetsmarknadsministern ska titta på förslag om företagsvikariat, det vill säga att en anställd person ska kunna få ledigt från sitt ordinarie arbete för att prova på en företagsidé och förverkliga den som en arbetslös person går in på detta vikariat och därmed får in en fot på arbetsmarknaden. Det är mer seriöst och långsiktigt än detta desperata beslut. 74 Arbetsmarknadsminister (): Att det skulle vara ett desperat beslut vänder jag mig kraftfullt emot. Det är naturligtvis så att vi i svensk aktiv arbetsmarknadspolitik inte är ovana vid aktiveringsåtgärder i extrema krissituationer, och det är inte heller något konstigt med det. Det jag delar oro över är naturligtvis kvaliteten. Det är klart att man när vi gör en så kraftfull uppväxling, från 125 000 aktiva insatser till 250 000 aktiva insatser, är orolig för att varje enskild åtgärd får den höga kvalitet som både och jag vill se. Det är bland annat därför regeringen har fattat beslut om en regleringsbrevsändring för Arbetsförmedlingen för att se till att det fattas beslut om handledarstöd till dem som anordnar denna typ av platser. Det handlar om 200 miljoner, och det är glädjande att jag fick möjlighet att informera om det. När det gäller företagsvikariat, slutligen, ska jag säga att det nog inte är någon dålig idé förutsatt att det inte blir friår av det, naturligtvis. Jag ska dock absolut inte förringa den idén, och jag ser fram emot att vi ska kunna titta mer på den typen av vettiga lösningar framöver. Den planerade järnvägen mellan och 75 (): Min fråga går till statsrådet . har en kustnära järnväg mellan och diskuterats i en mängd olika sammanhang och från olika utgångspunkter. Några har hävdat att denna bana inte behöver byggas eftersom det i princip inte bor några människor där uppe, och jag hävdar att de inte har förstått någonting. Denna bana ska nämligen framför allt frakta gods, och näringslivet med den tunga basindustrin i spetsen har framfört starka skäl till att denna bana måste komma till stånd. Det är det samlade näringslivet i hela övre som har gjort det. Det handlar också om att stärka export och konkurrenskraft. Jag skulle vilja att gav oss ett besked här i . Vill du att banan ska byggas eller inte? Vill regeringen att banan ska byggas eller inte? 76 Statsrådet (): Det pågår ett arbete. Vi har haft ett gediget förarbete där näringslivet, företrädare för det norrländska näringslivet, och regionen varit aktiva med att ta fram det underlag som och har att leverera till regeringen. har vi ett underlag som knyter ihop alla transportslag i syfte att möta svenskt näringslivs behov av bra och effektiva transporter ut till vi är ju ett exportberoende land. Det arbetet pågår som sagt. Om någon månad kommer den kommande åtgärdsplanen att presenteras som ska sträcka sig över tio framöver. 77 (): Statsrådet svarade inte på mina frågor, men det brukar vi vara vana vid i sådana här tillställningar. vid regeringsmakten före valet hade vi den här banan med i planerna. Vi hade börjat bygga banan 2012 om vi hade fått bestämma. Men den här regeringen har svävat på målet och inte velat ge raka besked. Det kan bara tolkas som att ni inte vill att banan byggs, eller? Det är i alla fall min tolkning av det hela. Statsministern gav också ett sådant svar på journalisternas fråga vid sitt besök i . Min fråga är väldigt enkel: Vill att banan ska byggas eller inte? Vill regeringen att banan ska byggas eller inte? En liten hänvisning till vad man vill i frågan kan väl statsrådet ändå göra. 78 Statsrådet (): Jag måste bara fråga vad egentligen menar med . Jag utgår från att det är Socialdemokraternas tid då man ansvarade för svensk infrastruktur. Jag vet vad det innebar. Ni åkte runt och lämnade löften överallt utan att det ni lovade var finansierat. Tänk om ni hade finansierat allt ni lovade! Tänk så många nya järnvägsspår vi nu hade kunnat ha! Men jag svarar : Svenskt näringsliv vet hur vi arbetar för att knyta ihop med andra delar av världen och få en effektiv järnvägsinfrastruktur. Det arbetet pågår . För det arbetet finns det 417 miljarder. Inom en månad kommer vi att lämna besked om vilka projekt som finns med. Som sagt: Hade det ni tidigare lovade varit finansierat hade vi kommit längre med svensk infrastruktur på järnvägssidan. 79 (): Min fråga vill jag ställa till integrations- och jämställdhetsminister . Det finns väldigt mycket att fira, det har uppnåtts mycket, men det återstår mycket att göra även här i . Det finns exempelvis många kvinnor som lever i en situation där deras mänskliga fri- och rättigheter kränks. De upplever att hela livet är kringskuret. De lever mitt i , mitt ibland oss men också mitt i en hederskultur. Det här är otroligt komplexa frågor, och det finns inga lätta lösningar. Det är en stor komplexitet även i lösningarna. Men en sak är säker: Det finns ingen som kan klara detta ensam. På många håll runt om i landet fattas det tydliga strategier, en bra samverkan mellan polis, skola, socialtjänst, sjukvård, rättsväsen och så vidare. Min fråga till ministern är: Vad kan ministern göra för att alla de olika parterna ska öka sin kunskapsnivå? Det ser väldigt olika ut runt om i landet. Hur kan de helt enkelt vässa sig, tillsammans bli bättre och ha gemensamma strategier så att man oavsett var man bor i ska kunna ha samma frihet som kvinna? 80 Integrations- och jämställdhetsminister (): ställer en viktig fråga. Redan när jag tillträdde sade jag att situationen för de unga pojkar, flickor och kvinnor som lever med hederstraditioner är för mig en av de mest akuta jämställdhetsfrågorna, någonting som vi måste jobba mycket med. presenterade vi en handlingsplan för arbete mot våld mot kvinnor men också när det gäller det hederskulturella våldet och förtrycket. Där är tanken är att vi ska bygga upp kunskapen. Vi har utbildat poliser, , lärare och rektorer. Inte minst åklagarmyndigheter och domare som har fått utbildningar i de här frågorna för att vi ska bli bättre. Runt om i landet byggs samordningsarbete mellan de relevanta myndigheterna upp med hjälp av länsstyrelser. Det tog tid innan vi erkände att vi hade de här problemen i vårt land. Det var först när blev mördad som vi på allvar började inse att vi har ett stort problem. Med denna handlingsplan som presenterades och som är gedigen har det först nu två kommit i gång ett arbete. Det återstår mycket att göra, men plattformen är lagd. 81 (): Tack för svaret! En fråga som kan verka som en detalj men som är viktig i det här arbetet gäller socialtjänstlagen. Det råder viss tveksamhet där. Olika kommuner uppfattar socialtjänstlagen lite olika. Om man ska inleda en utredning om en ung människa som är behöver man ha föräldrarnas godkännande. Just i den här sortens problematik är det inte alltid lämpligt. Man upplever ute i kommunerna att det finns en otydlighet: Vad är det som gäller? Det finns inga tydliga riktlinjer. Kan ministern lova att det ska bli tydligt för 290 kommuner? De här problemen finns överallt, och man behöver veta hur man ska handskas med situationen så att de unga flickorna verkligen får hjälp. 82 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är ett problem när man ska inleda utredningar som handlar om barn och där man helst vill informera föräldrar om det. I de här fallen är det oftast föräldrarna som är förövarna, och därför kan utredningar behöva inledas utan föräldrarnas vetskap. Regeringen har tagit emot en utredning som handlar just om de här frågorna. Där läggs det fram förslag på hur man, när man till exempel fått tillstånd av en domstol, ska kunna inleda den här typen av utredningar utan föräldrarnas vetskap. Den utredningen bereds nu inom . Jag skulle gärna vilja se, precis som , att vi förtydligar socialtjänstlagen på detta område så att barnen kan få den hjälp de behöver. 83 (): Jag vill ställa min fråga till integrations- och jämställdhetsminister . Våldsutsatta kvinnor har en väldigt svår situation, det vet vi. Särskilt utsatta är papperslösa våldsutsatta kvinnor. De är ett lätt byte för människor som vill utnyttja dem och deras situation, utnyttja att de lever papperslösa utan rättigheter och skydd, utnyttja för till exempel rån, hot, utpressning, sexuella trakasserier och övergrepp. Många av dessa kvinnor saknar möjlighet att försvara sig, saknar möjlighet till skydd, saknar möjlighet att polisanmäla övergreppen i och med att de lever gömda för myndigheterna och kanske gömda för någon person i sin närmiljö. Förövaren som hotar, misshandlar, våldtar är mycket väl medveten om detta, väl medveten om att kvinnorna inte vågar polisanmäla övergreppen därför att de riskerar att bli utvisade och medveten om att kvinnorna har små möjligheter att söka skydd. Vad vill jämställdhetsministern göra för att förbättra situationen för papperslösa våldsutsatta kvinnor? 84 Integrations- och jämställdhetsminister (): Situationen för papperslösa kvinnor är minst sagt väldigt komplicerad. Man befinner sig i ett land olagligt, och då gäller det att hitta en balans i fråga om vilken typ av samhällsservice som ska finnas tillgänglig för personer som är i olagligt. Jag värnar verkligen om också dessa kvinnors rätt till stöd och hjälp. Jag förstår att de är rädda att vända sig till myndigheter, för det skulle kunna få till konsekvens att de blir utvisade. Därför uppskattar jag det civila samhället i vårt land som är förträffligt på att jobba och hjälpa, stödja och ta hand om sina medmänniskor. Kvinnojourer är en verksamhet som vi har prioriterat , som har fått ett höjt anslag och vars verksamhet vi kommer att utvärdera för att tillsammans garantera att de ger en service till kvinnor i behov av stöd och hjälp, en service där samhället kan garantera att den håller kvaliteten. Kvinnojourer kan, om de vill, ta emot också dessa kvinnor. Många kvinnojourer gör det . Att sprida ut information till papperslösa kvinnor om möjligheten att söka sig till kvinnojourer tror jag är bra. 85 (): Jag vet av erfarenhet efter att ha pratat med människor som jobbar med papperslösa kvinnor att det inte är så lätt och okomplicerat att skydda och ta hand om dem. Till exempel är det ingen som betalar för deras plats på kvinnojouren. En sak vore att göra som man gör med barn som skulle gå i skolan och sätta undan pengar på statlig nivå och se till att det finns ett ekonomiskt stöd till kvinnojourerna som tar hand om dessa kvinnor. En annan sak vore att se till att kvinnojourerna väldigt tydligt sade: Hit får ingen komma, här kan inte polis eller annan söka er, här kan ni inte bli utvisade. Ytterligare en sak att fundera över är om man inte skulle kunna skapa möjligheter för polisanmälan och att kunna vara trygg och säker medan rättegången pågår. Det finns alltså mycket att göra. Det fungerar inte bra . I själva verket fungerar det uruselt. Lösningen är inte att lägga över hela ansvaret på kvinnojourerna. Därför kvarstår min fråga: Vad vill jämställdhetsministern göra för att förbättra läget? 86 Integrations- och jämställdhetsminister (): Som jag sade är det en komplicerad fråga eftersom det gäller människor som befinner sig i olagligt. Då gäller det att hitta en balans i vad myndighetsservicen kan göra för dessa kvinnor. Jag hör att det är ett stort problem. Jag lyssnar och tittar gärna på de förslag som finns. Jag har ett jämställdhetsråd som jag träffar regelbundet. Där lägger vi fram frågorna och diskuterar dem. Jag kan inte på stående fot säga exakt vad mer jag kan göra. Det jag kan säga är att anslaget till kvinnojourerna har höjts. Det är pengar som de har tillgång till och kan använda till sin verksamhet utan att vi börjar tala om det som kommunerna är ansvariga för, det vill säga att betala för varje enskild kvinna som får stöd och skydd av en kvinnojour. Det är alltså pengar som ska finnas där. Jag menar att det inom ramen för det anslaget också borde finnas utrymme och möjlighet att hjälpa och stödja dessa kvinnor. Sedan kan vi gärna diskutera vad som behöver göras ytterligare, för det är ett stort problem för dessa kvinnor. 87 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det var det sista svaret i dagens frågestund som härmed är slut. Jag ber att få tacka närvarande statsråd och deltagande ledamöter för debatten. 7 § (forts. från 5 §) Åtgärder med anledning av Lavaldomen och andra arbetsrättsliga frågor (forts. AU5) 88 () replik: Det är spännande att lyssna på som är en pigg, ung företrädare för den svenska borgerligheten. säger att är positivt till den svenska kollektivavtalsmodellen men att den behöver moderniseras. I sitt anförande sade hon att man ser på det förslag som vi diskuterar, Åtgärder med anledning av Lavaldomen, som en viktig början till en uppgradering av den svenska modellen. Det är intressant. Det stora problemet med förslaget, det som vi i oppositionen har kritiserat, är att utländska företag kommer att erbjudas möjlighet att helt och hållet köpa sig fria från hot om stridsåtgärder utan att teckna något kollektivavtal. Det ska räcka med att visa ett enskilt anställningsavtal, ett lönebesked eller någonting sådant. När man sedan bläddrar vidare i betänkandet hittar man en motion som har undertecknat tillsammans med sin partikamrat . Och tänk, där föreslås att den ordningen ska införas på hela den svenska arbetsmarknaden! Stridsåtgärder ska inte få användas om det finns enskilda avtal som reglerar villkoren mellan den enskilde anställde och arbetsgivaren, och inte heller ska stridåtgärder få vidtas om fackliga organisationer inte har några medlemmar på arbetsplatsen. Man kan lätt tolka detta som att man åtminstone för del ser det så att man börjar med att undanta gästande företag från andra länder från kravet att teckna kollektivavtal, och sedan går man vidare till resten av den svenska arbetsmarknaden och avskaffar den svenska kollektivavtalsmodellen. Min fråga till är: Är det så vi ska tolka och positiva inställning till detta regeringsförslag, nämligen att det är början på en förändring av den svenska modellen? 89 () replik: är skicklig men hon är också helt fel ute. hänvisar till en motion som behandlats i detta betänkande och på klassiskt manér avstyrkts. Jag står naturligtvis kvar vid min personliga åsikt att det är rätt väg för att gå. Vad gäller står vi upp för den svenska modellen, som bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter. Tvärtemot vad säger vill vi stärka den svenska modellen. infördes en rad lagar i som innebar avsteg från den traditionella svenska modellen, som är vida känd i världen och bygger på att parterna kommer överens i avtal. Vi vill anpassa anställningsskyddet till dagens flexibla arbetsmarknad, och vi vill inte försvaga anställningsskyddet. Det tycker vi är att ta ansvar för utvecklingen. Vi tycker att dagens anställningsskydd ger falsk trygghet. Unga omfattas sällan, och de som byter arbete straffas. Det är inte rimligt att anställningsskyddet bygger på gårdagens industrisamhälle, på bekostnad av dem som inte är etablerade. Dagens debatt handlar emellertid inte om det. Dagens debatt handlar om och den domen. Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att är så starkt emot det lagförslag som ligger på bordet, som förenar med behållandet av den svenska kollektivavtalsmodellen och gör det möjligt att även ha en stark kollektivavtalsmodell där parterna gör upp. Det tycker jag är anmärkningsvärt. 90 () replik: Det var intressanta piruetter. står självklart bakom sitt förslag som innebär att man avskaffar kollektivavtalen som norm på den svenska arbetsmarknaden och ersätter dem med enskilda avtal. är det naturligtvis inte alls politik. Det återstår att se hur det blir med den saken. Det är inte ett dugg anmärkningsvärt att , liksom de andra oppositionspartierna, är kritiskt till hur regeringen valt att anpassa den svenska lagstiftningen till Lavaldomen. Den kritiken delar vi med exempelvis alla de fackliga centralorganisationerna eftersom den konstruktion man valt inte ligger inom ramen för den svenska kollektivavtalsmodellen. Konstruktionen innebär att man för gästande företag skapar ett undantag, ett permanent undantag, från att ingå i den svenska kollektivavtalsmodellen och i praktiken likställer ett utländskt enskilt anställningsavtal, eller rent av ett lönebesked, med ett kollektivavtal. Detta kommer ofelbart att innebära att det blir i stort sett omöjligt för utländska arbetare att tillvarata sina intressen och för de svenska fackliga organisationerna att säkerställa lika villkor för gästande och svenska arbetare. Det är inte en lösning inom ramen för den svenska modellen. Det är ett avsteg från den svenska modellen som man presenterar, ett avsteg som för övrigt ligger väl i linje med vad anser bör genomföras på hela den svenska arbetsmarknaden. 91 () replik: Det känns som om jag och inte har läst samma proposition och inte heller samma betänkande. målar upp ett märkligt skräckscenario som inte har bäring vare sig på verkligheten eller på lagtexten. Där står ganska tydligt att det är den svenska fackföreningsrörelsen som ska övervaka att de avtal som kommer hit med utländska arbetare upprätthåller den hårda kärnan. I lagtexten står också ganska tydligt att den hårda kärnan ska gälla. Om man inte upprätthåller den hårda kärnan har facket möjlighet att vidta stridsåtgärder.