prot · GY096 · 2010-10-21 00:00:00 — Avsikten med har aldrig varit att försvåra den globala handeln med läkemedel. Det har betonats . Däremot finns det ett starkt intresse av att ingripa mot handeln med förfalskade läkemedel, bland annat till skydd för konsumenterna. Jag tror att det är viktigt att försöka hålla sig till dessa grundprinciper och se till att det är så det blir. Ingen, vare sig rik eller fattig, är betjänt av att det runt om i världen säljs och används en massa läkemedel som inte är fungerande. Det är viktigt också för de fattiga länderna att man kan ingripa mot den typen av företeelse. Men det är inte meningen att man ska försvåra möjligheterna att få tillgång till billiga läkemedel i de fattiga länderna. Det finns säkert anledning att jobba mycket med dessa frågor också framöver. Min inställning är att internationella avtal är bra. Det sades här i diskussionen att vanligt folk inte har en susning om vad som händer, hur man ska kontrollera det hela och så vidare. Genom de internationella avtalen får vi i alla fall viss ordning och reda i viktiga handelsverksamheter vilket gör att vi kan rensa ut en del företeelser som är problematiska. Det tråkiga i det här fallet är att diskussionen inte har varit tillräckligt öppen. Alla har inte känt sig inkluderade. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att parlamenten får information. Vi har svårigheter med översättningar och annat, men vi gör vad vi kan. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:5 om Tjustbanans utveckling 12 Statsrådet (M): Jag tackar för interpellationen. Han har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att Tjustbanan ska kunna moderniseras och upprustas. och i län ser gemensamt över lämpliga satsningar på Stångådalsbanan och Tjustbanan. Det handlar om åtgärder som syftar till att sänka restiden och öka möjligheten att arbetspendla. På åtgärdslistan finns bland annat spårbyten, växelåtgärder, sliperbyten, signalåtgärder, upprustad mötesstation och säkrare plankorsningar. Man ska gemensamt verka för att åtgärderna utförs inom perioden 20102015. Ett avtal har undertecknats mellan regionen och . 13 (S): Jag vill inledningsvis tacka för svaret och gratulera till utnämningen som infrastrukturminister. Jag hoppas att vi kommer att få många tillfällen att diskutera både denna fråga och andra frågor som är av stor vikt för att ska kunna utvecklas i alla delar. Jag vill också passa på att bjuda in infrastrukturministern till och till att åka på den här banan och bansträckningen både Tjustbanan och Stångådalsbanan. Det ger en upplevelse som man kan bära med sig i det arbete som infrastrukturministern nu ska ha ansvar för. Det ger också en förståelse för varför sådana som jag försöker engagera oss i den problematik som vi har med i det här fallet järnvägsförbindelser som finns men som inte uppfyller de behov som vi som bor i denna del av landet har. För att göra det lite tydligare för er andra, som säkert inte har åkt på Tjustbanan, tänkte jag prata lite grann om det som står i min interpellation. Tjustbanan, som i sin sträckning från söderut sammanfaller med Stångådalsbanan, är en förutsättning för en regionförstoring och en gemensam arbetsmarknad mellan och . Banan behöver moderniseras och upprustas för att trafiken ska vara ett modernt och snabbt alternativ för person- och godstransporter. Tjustbanan och Stångådalsbanan är mycket viktiga för län och för tillväxten inom det lokala och regionala näringslivet. är på grund av avstånden och brist på snabba kommunikationer en enskild arbetsmarknadsregion. Det är ett förhållande som vi i delar med , men för övrigt är vi ganska ensamma på fastlandet om denna situation. För att den regionala arbetsmarknaden ska utvecklas och förstoras behövs säkra och snabba kommunikationsmöjligheter. Behovet av att förstora arbetsmarknadsregionen och möjligheten att studera kan bara tillgodoses genom en väl utvecklad järnvägstrafik. Staten har ett ansvar för att järnvägstrafiken fungerar i hela landet. Fungerande kommunikation är grundläggande för att hela ska leva. I den skrift som vi alla har fått del av regeringsförklaringen säger regeringen precis samma sak. Genom förbättrade kommunikationer skapas förutsättningar för fler arbetstillfällen och en förbättrad samhällsservice. För att kommuner som exempelvis ska kunna utvecklas krävs att staten tar ansvar för en utbyggnad av järnvägar och vägar. I det här fallet pratar jag om järnvägar. I interpellationen har jag bett ministern om ett besked om vad man från regeringshåll tänker bidra med. I regeringsdeklarationen säger regeringen att man gör stora satsningar. Men jag ser inget resultat av det från regeringens sida just . Pengar till de satsningar som ministern ger uttryck för har tagits från regionala pengar i län, trots att detta även går över mot . Det är alltså driftspengar, underhållspengar. 14 FINN (M): Jag tackar för en viktig interpellation. Jag vill också tacka statsrådet, min förra gruppledare, för ett mycket bra svar. Jag läser svaret utifrån det som regeringen och infrastrukturministerns föregångare på posten har skrivit i regeringens skrivelse 2009/10:197 Åtgärdsplan för transportsystemet 20102021. Där kan man under rubriken banor läsa: Delar av det lågtrafikerade järnvägsnätet kan ha en viktig funktion som matarlinjer till de större stråken. Ett antal åtgärder i den nationella planen avser lågtrafikerade banor. Till exempel KristinehamnNykroppa, Tjustbanan, (GöteborgUddevalla), , KilaforsSöderhamn, Västerdalsbanan och Hargshamnsbanan. Här nämns alltså explicit Tjustbanan, vilket var mycket glädjande och betryggande. Det förstärks också av infrastrukturministerns svar. Det gläder mig som bor i en annan del av regionen, nämligen Linköpingsområdet, som också är i stort behov av denna bana som lyfter upp. Det är inte bara län som är beroende av banan utan även . Låt oss titta lite på det engagemang som krävs från lokala och regionala politiker. som socialdemokrat engagerar sig glädjande nog utifrån ett Västerviksperspektiv, och det gör också kommunalrådet som är moderat. Han har verkligen talat varmt om Tjustbanan. I har vi inte alltid behov av att ta oss till , utan vi har stort behov av att till exempel ta oss mellan och . Det är två viktiga kommuner där de två moderata kommunalråden i och i har engagerat sig mycket för just Tjustbanan. När det gäller socialdemokraterna i konstaterar jag tyvärr att deras engagemang helt lyser med sin frånvaro. Om vi ska samverka med staten, precis som interpellanten säger och som lyfts upp i infrastrukturministerns svar, måste även de lokala förmågorna agera politiskt för att detta ska bli så bra som möjligt. nämner det problem som vi har i regionen. Det stämmer att det delvis är en glesbygdsregion. Tjustbanan är ett väldigt viktigt redskap för att i bästa mån få glesbygden levande. När det handlar om glesbygdsproblem tror jag att Alliansen har ett klart försteg över det rödgröna alternativet som vill skattebelägga rätt mycket av möjligheterna att resa inom glesbygdsområdena. Låt oss gå tillbaka till Tjustbanan. Vi kan konstatera att man under den förra mandatperioden har rustat upp den i så måtto att man har skaffat nya, moderna tåg. Det upplever säkert som åker på denna bana. Jag själv åker inte så ofta, men jag har också kunnat njuta av resan med nya, moderna tåg. Jag tror att det är väldigt viktigt, som nämns i svaret från infrastrukturministern, med ett antal åtgärder som ska vidtas i närtid. Eftersom undrar vad som sker har jag diskuterat lite med dem som är mest berörda, nämligen dem som kör loken. De har sagt att det man främst vill åtgärda är de växlar som är av sådan teknisk kvalitet att de sänker hastigheten på banan. Jag förmodar att det kommer att vidtas sådana åtgärder i närtid, och sedan, som svaret från infrastrukturministern anger, kommer en mycket omfattande upprustning säkert att komma till stånd under den innevarande mandatperioden. 15 Statsrådet (M): Tack, , för gratulationen och naturligtvis också för inbjudan till och möjligheten att få åka tåg! Det gör jag gärna. Jag delar den uppfattning som har och som Finn också förstärkte. Det är viktigt att människor har förutsättningar och möjligheter att ta sig till och från jobb eller att umgås med andra. Det är också viktigt för företag att människor kan förflytta sig. Den här Tjustbanan, som går mellan och , är viktig. Sådana här lågtrafikerade banor är också viktiga matarbanor, inte minst för att komma till andra stomnät och för att kunna förflytta sig inom regioner. Fungerar en sådan här bana blir det också en regionförstoring. Jag tror dock att man ska ha med sig att skulle man rusta upp hela den här banan sägs kostnaden ligga på ungefär 3 ½4 miljarder. De pengarna finns inte avsatta i den infrastrukturproposition som regeringen har antagit. Men precis som Finn just sade i sitt anförande nämns den ändå vid namn. I det samarbete som sker inom regionen, där man tycker att det här är angeläget, träffade man ett avtal med tillsammans med se vad man gör, hur det går till och vilka pengar man ska fördela. tar 100 miljoner från sin del, och regeringen tar motsvarande del, det vill säga 100 miljoner. Inte minst med tanke på det vi just hörde om lokförarnas aspekter är väl detta med växelåtgärder en viktig del att vidta. Jag har också roat mig med att konstatera och notera att har varit en flitig interpellant i just den här frågan. Jag noterar att svaren från min företrädare gör en viss skillnad fram till . Uppenbarligen händer det någonting . Vems förtjänst det må vara låter jag vara osagt, men vi kan ändå konstatera att någonting händer i alla fall. 16 (S): Det händer lite, och det är jag mycket tacksam för. Hoppet är det sista som överger människan. Jag vill gärna att det ska hända mycket. Jag förstår problematiken. Det gäller också att få fram pengar till de här ändamålen. Jag blir både glad och ledsen när infrastrukturministern säger att behovet av en fullständig upprustning av den här banan motsvarar en summa på mellan 3 ½ och 4 miljarder. Det är en sanning med modifikation. Det är därför som jag blir lite ledsen. Vi hade en utredning som tog fram olika alternativ. Det billigaste alternativet var på ca 600 miljoner. Det dyraste alternativet var på ca 3 ½ miljard. Att regeringen då har den ambitionen och konstaterar att behovet egentligen är 3 ½ miljard blir jag mycket glad för. Men jag blir lite ledsen när man använder det argumentet emot och säger att det är så mycket pengar och så dyrt och därför blir det ingenting av de här stora satsningarna. Jag menar att man skulle börja i andra änden och titta på 600-miljonersalternativet och se hur mycket man får ut av det. Om vi skulle få en satsning på 600 miljoner skulle vi vara jätteglada. Det skulle hjälpa oss att lösa många av de problem som finns på den här gemensamma banan, och då menar jag den gemensamma bansträckningen från och söderut och den enskilda bansträckningen mot . Jag vill alltså att man börjar med dessa 600 miljoner. Jag är fullt medveten om att det också är en imponerande summa. Det är en förutsättning för att vi ska lyckas med de saker som regeringen själv ger uttryck för i den här skriften och i den skrift som handlar om planeringen av infrastrukturen 20102021. Vi behöver de pengarna. Jag tycker att det är lite olyckligt att regionen måste använda sina pengar för att lägga på den här järnvägssträckan. Vi har ursprungligen fått de pengarna för att göra regionala satsningar på vägtrafiken i första hand. Men i den nya plan som är antagen för 20102021 har man även lagt in satsningar på hamnar, satsningar på järnvägar och satsningar på flygplatser, vilket ger nya åtaganden som man ska göra inom ramen för de regionala pengarna. Det får till effekt att det blir mindre pengar över till vägarna, för vilka pengarna var avsedda . Vi har även behov av sådant. Jag skulle vilja att ministern på ett positivt sätt hjälper till i vår argumentation gentemot , Trafikstyrelsen och allt vad de nu heter så att vi kan få del av deras pengar, som används till satsningar på själva infrastrukturen inte underhållet utan alltså själva infrastrukturen för det är två olika konton. Vi vill gärna ha del av investeringskontot också, och inte så att säga bara underhållskontot. Jag ser fram emot att även den här interpellationen kommer att ge någon form av resultat. 17 FINN (M): Om interpellanten blir ledsen kanske jag i viss mån kan kompensera det genom att bli glad faktiskt dubbelt glad, för ministern sade två viktiga saker. Den första saken var att man precis som finansministern är väldigt ansvarstagande när det gäller utfästelser om resurser som går till allt vi behöver i samhället, inte minst infrastruktur. Vi måste alltså se till att vi har de här pengarna, och jag har stort förtroende för att den här regeringen är skicklig nog att hantera detta. Den andra saken som gjorde mig glad är att det nämns att det händer någonting och att man noterar, historiskt , att det faktiskt avancerar framåt, både genom den skrivelse som nämndes och genom att det kommer konkreta åtgärder i närtid, vill jag mena, för ett begynnande upprustningsarbete. Det är så man ska arbeta. Låt mig konstatera, med en historisk tillbakablick, att det såg lite annorlunda ut inför valet , när dåvarande infrastrukturministern var just i och talade sig varm för Tjustbanan. Det som sedan hände när tillträdde var att hon konstaterade, när hon kom till departementet, att det där fanns utställda löften från Socialdemokraterna på i storleksordningen 100 miljarder som inte var finansierade. Detta är naturligtvis en väldigt besvärlig situation: att utställa löften vitt och brett, inte minst som infrastrukturminister, och sedan inte visa att det händer någonting. Att den här banan är i behov av upprustning är ingenting som har inträffat under förra mandatperioden, utan det handlar om eftersatt underhåll under många, långa, socialdemokratiska regeringsår. Det glömmer kanske att nämna i sin interpellation, men så är det faktiskt. 18 (S): Jag vill önska infrastrukturministern varmt välkommen till kammaren! Visst är det så att Tjustbanan är väldigt viktig, inte minst för just regionen i östra delen av . Man pratar om större arbetsmarknadsregioner, men det blir väldigt svårt att genomföra det om man inte har bra transporter. Det är ett bekymmer, och det har varit ett bekymmer i just den här regionen . Skälet till att jag begärde ordet var att man sade att det har varit ett så eftersatt underhåll . Ja, det är helt riktigt. Men då måste man också börja fundera på, i denna ganska tjatiga debatt: Vad har det berott på då? Har det berott på en oginhet, på att någon har varit korkad, på att någon inte har velat eller på att någon har struntat i det av ren slapphet? Man glömmer bort att det var en djup ekonomisk kris . Och vill man då först minska sjukvården eller resurserna till skolan? Nej, det brukar väldigt sällan vara så. Vi som var förtroendevalda vet att det första man gav sig på ofta var just investeringarna i och inte minst underhållet av infrastrukturen. Det må vara fel eller rätt, men det är sådan historien är. Jag tycker att den här argumentationen och det här tjatandet inte är riktigt relevant. hade man faktiskt majoritet här . Man ägnade nästan hela mandatperioden åt att ta fram en plan för vad man ville göra. Sedan fattade vi beslut relativt sent om det man ville ta fram. Man tar också fram här att det är så fantastiskt att Tjustbanan är omnämnd i en skrivelse från regeringen. Jag kan bara säga att Tjustbanan har varit omnämnd också i andra infrastrukturplaner på olika sätt. har ju suttit i , och det har hänt en del saker med Tjustbanan , även under de borgerliga åren. Men det är ingen tvekan om att det här tjatandet om att Socialdemokraterna skulle vara skyldiga till allt det här är överdrivet. De borgerliga hade faktiskt makten 19911994 och 19761982. Vad hände då med underhållet av järnvägen? Man kan inte komma och säga varje gång att det är Socialdemokraternas fel att man inte har underhållit infrastrukturen. Det finns faktiskt en ganska god förklaring till att saker och ting har skett. Det har ofta berott på att det helt enkelt inte har funnits pengar i staten. Det är ett av skälen till att det här inte har skett på ett bra sätt. 19 Statsrådet (M): Låt mig börja bakifrån och vända mig till . Jag vill först av allt tacka även för ditt välkomnande. Det är fantastiskt att när det väl börjar hetta till och möjligtvis kommer någon form av kritik eller att man kanske försöker lyfta upp ett problem studsas det tillbaka att vi hade en ekonomisk kris . Järnvägar har byggts , och vi har haft decennier av socialdemokrati långt innan den 1990-talskrisen. Vill man verkligen gå tillbaka och vara historisk kan vi alltså stå här rätt länge och fundera. Jag tycker egentligen att det är rätt ointressant vad som har varit. Jag tycker att det är mer intressant att titta framåt, precis det som jag upplever att gör tillsammans med Finn . Vad vill vi framåt? Var det någon erfarenhet som vi fick av 1990-talets kris var det att vi fick en arbetslöshet som bet sig fast alltför länge och för alltför många. Vi har haft en djup ekonomisk kris nu bara , och den största och viktigaste utmaningen det tror jag att vi delar uppfattningen om är att se till att arbetslösheten inte biter sig fast på samma sätt som hände . Vi har en regering som under förra mandatperioden antog ett infrastrukturpaket som var historiskt stort på nästan 500 miljarder som också var finansierat. Allt fick inte plats av hela landets behov och alla olika trafikslag. Det är därför det har varit så oerhört viktigt att varje region för sig, kanske i samarbete med andra, tittar på en prioritering. Som uttryckte det är hoppet det sista som överger en, men så slås man ständigt av dessa olika prioriteringar. De innebär att ibland får någonting stå tillbaka. Det vi nu ser är trots allt att i den åtgärdsplanering som finns må det vara stort eller litet att något nämns vid namn. Men nämns något vid namn finns det trots allt med, och det gör Tjustbanan. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att titta på de kommunikationer som vi har. Går det att göra någonting åt dem? Går det att utveckla dem? Kan man titta gemensamt på hur och på vilket sätt det är till fördel för människor som bor i hela regionen? Det är därför har uppdraget, vilket är ett steg till. Det må vara ett litet steg, men det är ändå ett steg till. Det fanns naturligtvis problem, om jag ska ta den diskussion som var inne på, nämligen att det är tråkigt att jag nämner 3 ½ miljard. Det handlade om att göra en riktig, total upprustning. Det fanns nämligen med i regionens förutsättningar när man gjorde åtgärdsplaneringen att titta på olika alternativ: minus eller plus . Detta har naturligtvis vägts samman. För att avsluta debatten här , fru talman, kan vi ändå konstatera att frågan om Tjustbanan säkert lär återkomma, och arbetet kommer säkert att fortsätta inom de samarbetsformer som finns mellan och regionen, och det tror jag är riktigt. Jag ser naturligtvis fram emot att även få åka på denna bana. 20 (S): Det var inte jag som tog upp historien. Jag tycker tyvärr att Finn sätt att resonera får frågan att gå i helt fel riktning. Jag skulle också ha kunnat ta upp exempel på hur det här hanterades under förra perioden, och den berättelsen är inte till fördel för Alliansen. Men har vi fått in lite nya friska krafter i regeringskretsen, och jag räknar med att vi ska bygga vidare på de krafterna och inte prata om vad den tidigare ministern gjorde och inte gjorde. Jag tror att ministern är väl insatt i hur man finansierar infrastruktursatsningar. Man sätter alltså upp ekonomiska ramar, och sedan ska man fylla dem med innehåll år för år. Det innebär att ministern säkert kommer att hamna i en situation där hon kommer att få ta hårda duster med finansministern för att få så mycket pengar som möjligt inom ramen för framtida infrastruktursatsningar. Jag kommer att göra allt vad jag kan inom ramen för vår oppositionspolitik att vara henne behjälplig med att just infrastruktursatsningar får en framträdande roll i framtida budgetar. Jag tror att hon kommer att behöva all hjälp hon kan få i de diskussionerna. Min erfarenhet från de jag har haft förmånen att få vara riksdagsledamot är att det är tufft att hitta pengar till de hårda områdena medan det kan vara lättare att hitta pengar till de mjukare områdena. Det här får bli mitt slutord: Jag kommer att göra allt vad jag kan, och jag hoppas att ministern kommer att återgälda det med att göra allt vad hon kan för att just Tjustbanan ska märkas även . 21 (S): Jag tycker inte heller att det är speciellt intressant att diskutera historien när vi ska se framåt och diskutera verkliga framtidssatsningar, vilket bland annat Tjustbanan är. Problemet är att man aldrig någonsin kan diskutera en fråga i kammaren utan att hålla på att tjata om detta. Det är det jag reagerar på. Jag hade inte alls tänkt att begära ordet i den här debatten. Jag satt egentligen och väntade på att gå på ett annat sammanträde. Men när man börjar tjata om detta i varenda debatt måste jag säga att det inte är riktigt med sanningen överensstämmande. Jag tänker inte gå tillbaka i historien, men var jag på en konferens i och lyssnade på en intressant föreläsning om de politiska beslut som hade fattats långt tillbaka i tiden om just järnvägens utveckling. Det var intressant att höra hur i kammaren nästan helt dömde ut järnvägen som transportmedel. Sådana saker har naturligtvis också haft betydelse i det här spelet. Om det skedde under en socialdemokratisk eller borgerlig regering vet jag inte, men det har gått upp och ned. är något man måste underhålla och nyinvestera i för att den ska hållas fräsch, men som debatten har varit har det gått upp och ned. Det här är något vi ska försöka prata om i stället. Låt oss prata framtid. Jag pratar gärna om framtiden när det gäller både infrastruktur och annan transportpolitik med infrastrukturministern, men det blir tjatigt att hålla på med detta gnatande . Det var därför jag reagerade i den här debatten. 22 Statsrådet (M): Jag kan förvisso instämma i resonemang att det alltid blir en ständig kamp gentemot en finansminister. Så är det naturligtvis, oavsett regering. Det som ändå känns bra är att det är rätt många riksdagspartier som är för infrastruktur, inte emot. Det kan vara en bra utgångspunkt. Jag tror att det kommer att finnas ett stort fokus vilket kanske hade behövts tidigare på att se att pengarna används på mesta och bästa sättet i ekonomiska satsningar. Där kan vi naturligtvis göra olika avvägningar utifrån hur vi ser på våra behov. Men om det är något som man tittar på just nu är det framför allt produktivitet och effektivitet. Hur får vi våra objekt att hålla ? Blir det förseningar blir det fördyringar. Alla sakerna tillsammans kan medföra att pengar blir över och att det då finns mer utrymme att satsa på där man tycker att det är viktigt. Självklart måste man alltid vårda det man har. Man kan bygga nytt och man kan bygga nytt det är också viktigt men en förutsättning är att man vårdar det som faktiskt finns. Jag tycker ändå att vi har kommit ytterligare en bit framåt när det gäller Tjustbanan, och jag vill tacka de ledamöter som har deltagit i dagens diskussion om denna interpellation. Vi lär säkert få återkomma. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:9 om byggstart för Norrbotniabanan 23 Statsrådet (M): Då byter vi bana, och handlar det om Norrbotniabanan. har frågat mig vad jag avser att göra för att verka för att byggnationen av Norrbotniabanan påbörjas, vilka etapper som bör byggas först och slutligen om jag avser att presentera ett förslag till hur byggandet av Norrbotniabanan ska finansieras. det som är föreslog inte Norrbotniabanan i sitt förslag till nationell plan för perioden 20102021. Regeringen har inte heller haft anledning att ifrågasätta myndighetens bedömning.