prot · GX0981 · 2010-03-03 00:00:00 — Man ska alltså inte överdriva den problematiken. Som jag sade i mitt huvudanförande uppskattar jag att oppositionen nu i klartext talar om att en av de saker registret skulle kunna användas till är beskattning. Det har inte framgått tidigare, åtminstone inte från alla. Vad gäller tonnageskatten blir det nästan lite rundgång i debatten. har vi nog klargjort vad vi tycker i den frågan. Från sida är vi beredda att trycka på för att få igenom detta. 82 () replik: Det är ganska intressant när det uttrycks så att det är bra med ett register medan det i andra fall inte behövs. Det kunde gälla i en värld där det inte sker några incidenter till sjöss, där det inte förekommer båtstölder, där det inte finns några konstigheter. Om allt detta sköttes optimalt skulle vi inte behöva ha register i några sammanhang. När det inträffar saker, när någon inte sköter sig enligt de föreskrifter som finns, då är det rimligt att kunna beivra detta, oavsett om det sker på land eller till sjöss. Jag har svårt att förstå argumentation. I så fall borde man verka för att alla register, inte minst de som gäller den personliga integriteten, upphävs, men där går man snarare i motsatt riktning. Om nu ett internationellt fartygsregister inte ska innebära några inskränkningar i löne- och arbetsvillkoren, inga försämringar för dem som jobbar på svenskregistrerade båtar, vad ska det då innehålla? Det skulle vara intressant att höra. Jag försökte förtvivlat att få ett svar av infrastrukturminister på vad det i så fall kan vara om det inte är den typen av åtgärder. Kan kortfattat nämna några exempel på vad det skulle innehålla för ändringar i svenska lagar som i sig skulle stärka den svenska konkurrenskraften, om man inte tänker sig några åtgärder vad gäller kollektivavtal, löne- och arbetsvillkor? Kan vi få något exempel på vad det kan tänkas vara? 83 () replik: Jag får tacka för förtroendet att få den frågan. När man ska införa ett internationellt eller ett svenskt register måste det per automatik innebära någonting. Frågan är inte om båtarna ska vara i ett svenskt eller ett internationellt register, utan frågan är att man flaggar ut till andra internationella register. Därför är det viktigt att vi tittar på om vi kan skapa en egen typ av register där de svenska lagarna och reglerna kan väga tyngre än reglerna i ett utländskt register. Vad exakt det skulle innebära har jag naturligtvis svårt att säga, utan det får utredningen visa. Det är viktigt, som påpekats, att detta ska ske i samråd med branschorganisationerna, arbetsmarknadens parter och myndigheter för att man ska kunna se till att det är rimliga förändringar som sker. Om alternativet är att fartyget flaggas ut från helt kanske man ändå är beredd att acceptera vissa förändringar. Jag tror inte att det går att skapa ett sådant register om man inte har en bred förankring hos alla parter. Jag tror att det kommer att vara målet i arbetet. 84 HANS (): Jag hade inte tänkt lägga mig i debatten, för den har skötts på ett utmärkt sätt från vår sida av , och . Men jag blev väldigt upprörd när jag hörde påstå att vi inte står upp för miljöambitionerna när vi kritiserar regeringens otroligt flata agerande i den här frågan. Vi socialdemokrater har tillsammans med övriga i den nuvarande rödgröna oppositionen varit pådrivande för att bilda SECA-området för att kunna förbättra miljön i . Men det är värt att hålla i minnet att det stora bekymret när det gäller inte är försurningen utan övergödningen. Det är kväve- och fosforutsläppen som är det riktigt stora bekymret. Sedan är det jättebra att man får ned svavelutsläppen, för svavelutsläppen är ett stort bekymmer. Svavelutsläppen går snabbt ned. Däremot kan man fundera om det inte borde ha varit en tankeställare när den övriga världen är väldigt tveksam till att kunna klara av att nå målet om i utsläpp utan menar att det förmodligen kommer att bli 2025. Hur kan man så självklart säga att man kan införa för utan att det får några konsekvenser för industrin? Här har regeringen brustit allvarligt. Man borde ha tänkt igenom det. är vi på väg att införa ett regelverk som gör det billigare att transportera massa och papper från till och släppa ut hundra gånger så mycket svavel som om man transporterade samma mängd papper och massa från till . Det gynnar inte miljön. Vi kan inte säga att vi gör avkall på miljökraven för att vi är kritiska till den ordningen. Vi har en gemensam reservation där vi menar att regeringen med kraft måste agera inom IMO för att få ett regelverk som dels ger minskad miljöpåverkan från sjöfarten, dels inte ger svensk industri och sjöfart sämre konkurrensförutsättningar. Det är vi överens om. Vi är väldigt kritiska till att regeringen inte agerat. agerar, agerar, avvaktar och väntar på att EU ska ta initiativ i denna fråga. Det ser vi inte som en vettig väg att gå. Om vi dessutom får betydligt mer av svenskt gods flyttat från sjön till lastbil ger det inte någon miljöeffekt. I detta anförande instämde och (båda s) samt (). 85 (): Ju längre den här debatten fortgår desto mer överens blir vi i sak, även om retoriken låter lite annorlunda. Vi ska ha väldigt höga ambitioner när det gäller sjöfarten och miljön. Vi ska lägga ribban högt, vi ska vara i frontlinjen. håller jag med om det som står i de reservationer som , och andra har pratat om här tidigare. Vi får passa oss så att det inte blir kontraproduktivt. Jag utgår verkligen från att regeringen har frågan under bevakning så att effekten inte blir den och att man ställer, precis som flera har varit inne på tidigare, samma höga krav på andra farvatten och andra länder på att lägga ribban högt. Då ska man inte slira och försöka skjuta fram målet om 0,5 viktprocent , som nu senast var inne på, utan se till att andra länder följer oss och om möjligt ännu snabbare. Det är viktigt. Sjöfart och tågtrafik har en väldig potential, det är vi överens om, i ett läge där miljö- och klimathänsynen väger allt tyngre. Då är det naturligtvis en grannlaga avvägning hur snabbt man går fram och var man lägger ribban. Men vi måste vara överens om att det är bra att är i frontlinjen och driver de här frågorna offensivt. Inte minst regeringens Östersjömiljard är ett tecken på att man prioriterar frågorna om och miljöhänsynen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 86 HANS (): Det är det här som är fullkomligt absurt: Vi säger att vi är överens om att man måste hantera det här på ett vettigt sätt. Det absurda ligger i att regeringen vägrar att agera. När man försöker ta upp det med berörd minister är det enda hon envetet säger i de sammanhangen att vi inte skulle stå upp för miljökraven i fråga om . Det är ni som har regeringsmakten. Det har snart gått av mandatperioden, ni borde börja inse det och särskilt de i . Här krävs det ett ordentligt agerande snabbt. Vi kan inte sitta och vänta; tiden går. Vi talar om att införa ett bränsle av en helt annan sort. Det är inget fartygsbränsle som ska användas i fartygen i efter 2015, och det är . Vi har brist på diesel i . Vi vet att prisbilden kan skena i väg väldigt fort. Det kan mycket väl visa sig att de beräkningar som har gjort och som pekar på en kostnad på runt 28 miljarder för svensk industri kan vara oerhört fel, alltså alldeles för lågt ställda. Det beror alldeles på hur utvecklingen blir när det gäller hur många dieselbilar vi får i under den tiden. Att vi skulle hinna bygga om raffinaderikapaciteten i någon större utsträckning kan man nästan glömma. Man kommer inte ens att hinna klara miljöprövningarna för den delen. Därför måste regeringen agera med kraft i den här frågan. Kommer man inte fram med IMO måste man fundera över hur man gör annars för att säkra svensk industris konkurrenskraft. Man kan inte fortsätta att avvakta, fundera och se vad som händer. måste man agera. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Vissa vallagsfrågor Föredrogs betänkande 2009/10:KU26 Vissa vallagsfrågor. 87 i (s): Hela vårt demokratiska valsystem bygger på allas lika möjlighet att rösta. Själva röstningsförfarandet är demokratins hjärta. Det är då var och en fullföljer sin rättighet och för den delen även sin skyldighet genom att göra sitt val. Därför är det mycket viktigt att detta fungerar på ett tillfredsställande sätt och att det inte råder några oklarheter om vad som gäller. I samband med valet till beslöt valnämnden i min hemkommun att förtidsröstningen i kommunen skulle starta , det vill säga före valdagen. I länet uppmärksammades också att det fanns kommuner som inte hade någon förtidsröstningslokal öppen . Det fanns en del röda dagar , och även himmelsfärdsdag, då förtidsröstningslokalerna hölls stängda. I till kommunerna om deras uppgifter vid valet står att förtidsröstningen startar före valdagen, det vill säga i detta fall, och pågår till och med valdagen. Det ska finnas vallokal i varje valdistrikt och röstningslokaler för förtidsröstning. Öppettiderna ska anpassas till när väljarna förväntas rösta. Åtminstone någon av lokalerna måste hållas öppen under hela förtidsröstningsperioden, det vill säga från och med den före valdagen och fram till valdagen. I vallagen står det däremot att förtidsröstning får inledas tidigast före valdagen. Det är här oklarheterna uppdagas. Vad betyder ordet får? Är det kommunen som får påbörja röstningen, men har frihet att välja en annan dag? Eller betyder det att den är den första dag då röstning får ske? Enligt lagstiftarens intentioner och vad jag kan utläsa av förarbetena måste det vara det sistnämnda. Det kan inte vara meningen att kommuner får välja när förtidsröstningen i den egna kommunen ska starta. Alla väljare i hela måste få lika möjligheter att utöva sina demokratiska rättigheter. I är det tydligt. Men handboken är ingen föreskrift eller lag, utan just bara en handbok. Inte heller finns det några bestämmelser i valförordningen eller i de föreskrifter utfärdar om öppethållandet för förtidsröstning. är enigt i sitt ställningstagande om sakfrågan och tycker att detta bör analyseras, ses över och vid behov förtydligas. Men vi skiljer oss åt när det gäller om ska göra ett tillkännagivande eller inte, om behovet finns eller inte av att påtala detta för regeringen. självt säger vid kontakter att det finns frågor i eller i anslutning till vallagen som kommer att bli föremål för översyn. Men regeringen har inte sagt något om just denna fråga. Det är utskottets majoritet som förutsätter att även denna fråga ses över. Vad jag inte kan förstå är varför majoriteten är rädd för ett tillkännagivande när vi är så eniga i sakfrågan. Ni anser tydligen också att det är viktigt att vi får lika villkor när det gäller förtidsröstning i hela landet. Frågan vi får är om vi inte litar på regeringen. Men det är inte där problemet ligger. Förhoppningsvis är det en ny regering efter höstens val. Men en fråga som passerat utan ett tillkännagivande löper stor risk att falla bort, speciellt vid ett regeringsskifte, när många frågor ska upp på bordet. Finns det ett tillkännagivande måste regeringen åtminstone återkomma till med en återrapportering om vad som sker. Frågan glöms inte bort. Tycker ni i majoriteten att det är viktigt att alla väljare får lika möjlighet att rösta måste vi från sida se till att det som upplevs oklart förtydligas, och det ska vi ge regeringen till känna. Jag yrkar bifall till reservationen. 88 (): I detta betänkande, Vissa vallagsfrågor, finns en reservation. Den gäller röstningsförfarandet. Av bestämmelserna i 10 kap. 2 § vallagen om när röstmottagning i röstningslokaler får ske framgår det att i röstningslokaler som en kommun har får röstningen påbörjas tidigast den före valdagen och pågå till och med valdagen. har det framkommit att vallagen i vissa kommuner tillämpas så att röstlokaler har hållits öppna från en senare dag än den före själva valet eller att lokaler inte varit öppna samtliga dagar fram till valdagen. När det gäller dessa frågor finns det i stort sett inga skillnader mellan utskottsmajoritetens ställningstagande och vår reservation. Som tidigare talare tog upp anser vi att en analys bör genomföras av om detta tillvägagångssätt i vissa kommuner överensstämmer med lagstiftarens avsikt och om det finns anledning att förtydliga regelverket. har också svarat att det finns frågor i eller i anslutning till vallagen som kommer att bli föremål för översyn. undrar naturligtvis eventuella tittare och lyssnare som följer denna debatt: Om ni tycker lika, varför då ha en reservation och varför stå där och prata? Jo, det finns en sak som skiljer. Det är att utskottsmajoriteten, det vill säga högeralliansen och också , förutsätter att en sådan översyn kommer att ske. Men det litar inte jag på till . Därför vill vi att vid dagens omröstning ger ett tillkännagivande och säger till regeringen att den måste agera för att se över det som jag har tagit upp i mitt anförande. Risken är annars stor att frågan bara faller bort. Att detta måste ses över och att det kanske även måste ske ändringar i regelverket är viktigt, framför allt ur ett tillgänglighetsperspektiv och ur ett demokratiperspektiv. Det är illa att det kan se olika ut i våra kommuner när det handlar om grundbulten i vår demokrati, nämligen val till riksdag, kommun och landsting eller region, som en del landsting heter efter sammanslagningar. Jag yrkar härmed bifall till reservationen i betänkandet. 89 (): Det betänkande som vi nu debatterar handlar om 18 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. De motionerna har alla på ett eller annat sätt bäring på vallagen och hur lagens intentioner följs, särskilt i fråga om hantering av röstlängder, röstningsförfaranden, valkretsnamn med mera. Jag kommer främst att uppehålla mig vid frågan om öppethållande och tillgänglighet vid förtidsröstning. Enligt 3 kap. 3 § tredje stycket vallagen ansvarar kommunerna för att det finns röstningslokaler som är öppna, så att väljarna får goda möjligheter att rösta. Röstningen får, som har sagts, påbörjas tidigast den före valdagen i lokaler som kommunerna tillhandahåller. Allt fler utnyttjar möjligheten att rösta , varför det är viktigt att tillgängligheten vad gäller öppettider är stor. Vid valet förtidsröstade 1,6 miljoner. Det kan jämföras med valet då nästan 1,8 röstberättigade valde att rösta innan valdagen. Det motsvarar av alla avgivna röster. Förtidsröstningen är en bra möjlighet. Den gynnas också av att lämnar bidrag på över 100 miljoner till kommunerna för att klara av uppgiften. En av motionärerna påtalar, och det har nämnts här i talarstolen, att det fanns kommuner som startade röstningen senare än innan valdagen och att man inte erbjöd att ha öppet samtliga dagar fram till valdagen. Det har påtalats, och har utrett. Dessa utredningar visade att tillgängligheten till röstningslokalerna fungerar ganska väl. De fåtal fall där tillgängligheten var begränsad har underställts länsstyrelserna för prövning. De har talat med kommunerna, och de har förklarat varför det har varit så. och länsstyrelserna har då godtagit de eventuella brister som varit i tillgänglighet. Utskottet anser att det finns anledning att analysera om det är förenligt vallagen och lagstiftarens avsikt att röstningslokalerna kan hållas öppna från en senare dag än före valdagen och att lokalerna inte är öppna samtliga dagar. Utskottet säger också att det eventuellt finns anledning att förtydliga regelverket. Där tror jag att vi är helt överens. Utskottet förutsätter att en översyn kommer till stånd utan att behöver ge regeringen detta till känna. Vi har talat med våra kolleger på andra sidan vattnet. Vad vi erfar pågår det på ett arbete med att skriva direktiv till en utredning. Vi förutsätter, precis som också har sagts, att regeringen följer de idéer som utskottet har framfört. I ingår bland annat att se över offentliga valförberedelser. Det är grundlagsenheten som jobbar med dessa frågor. Vi är nöjda med de kontakter som vi har haft med regeringen. Vi litar på att regeringen följer utskottets intentioner. 90 i (s) replik: Jag vill ställa en snabb fråga. Ge mig ett skäl, , till att ni inte vill ge ett tillkännagivande. Du säger att det pågår arbete med att skriva och att man tittar på ett direktiv. Men fortfarande förutsätter ni att man gör det på andra sidan. Ger vi ett klart och tydligt tillkännagivande härifrån måste regeringen plocka upp det. Jag förstår inte detta. KU ska vara det vakande ögat över just dessa frågor. Det är demokratins kärna. Jag hoppas att vi får ett regeringsskifte . Det är lätt att en fråga kommer att glömmas bort eller falla undan. Det är inte säkert att direktiven nu hinner bli färdiga. Det kan bli något som släpar med. Vi har sett vad som kan hända vid ett regeringsskifte. Ge mig ett skäl till att ni inte vill ha ett tillkännagivande. 91 () replik: Vi är helt överens i sakfrågan. Detta är oerhört viktigt. Det handlar om demokratiska rättigheter, precis som vi har sagt här allihop. Vi är överens om detta. Det handlar bara om vilket förhållande vi har till regeringen. Det framgår att ni är lite osäkra på om regeringen lyssnar och om ni har bra kommunikation. Om ni har haft det tidigare vet jag inte. Men vi har bra kommunikation, och vi har talat med den. Det framgår också av utskottets betänkande att detta pågår. Jag refererade också vad som sagts när vi talat med om vad som pågår. Vi är helt nöjda med våra kontakter, och vi har ett förtroendefullt förhållande. Jag tittade också på hur det var med tillkännagivanden under förra perioden. Det fanns inte något. Detta är inte på något sätt underligt eller annorlunda från tidigare mandatperiod. 92 i (s) replik: förutsätter att direktiven kommer är slut. Det är ju bra att de i varje fall dyker upp. Sedan var det ett tillkännagivande vi hade inom KU. Inom radio- och tv-frågor och digitaliseringen vet jag att vi hade ett tillkännagivande. Vi skickade tillbaka frågor till regeringen. Jag tycker inte att vi ska vara rädda för den här biten. Är det något som vi tycker är viktigt, och vi är fullständigt överens i sakfrågan, menar jag att ska stärka sin ställning. Tycker vi detta ska vi tala om det för regeringen. Det finns väl ingen anledning att låta dem på andra sidan vattnet ta upp det om de vill. Vi ska tala om att vi har upptäckt detta. Det är jätteviktigt, och det ska ni ta upp i någon form. Är det så att regeringen inte tycker att man vill ta med det i ett direktiv måste den ändå återkomma till och förklara varför man vill inte vill plocka upp det. Jag tycker att det är att stärka ställning och makt. 93 () replik: Vi är helt överens. Det hänger både på er och på oss att detta inte glöms bort. Skulle det bli ett maktskifte är det samma sak där. Då måste detta påtalas. Efter de kontakter som vi har haft har vi fått uppgifter om att det pågår arbete med direktivskrivning som ska vara klart . Vi är helt nöjda med de svar vi har fått. 94 (): Detta betänkande handlar om motioner som på ett eller annat sätt rör vallagsfrågor. Vår vallag är relativ ny och modern och grundar sig på en statlig utredning som sedermera blev en proposition och en vallag som trädde i kraft i slutet av förra mandatperioden. kommer det att ske ett analys- och översynsarbete, som precis tog upp. Det kommer att inledas i . Debatten är också högst intressent utifrån ett allmänbildande perspektiv när det nu är valår 2010. På ett eller annat sätt kommer vi alla röstberättigade att vara berörda av vallagens bestämmelser, förutsättningar och möjligheter. Det finns många motioner i betänkandet som vi inte går in djupare på, mycket på grund av att vi har behandlat dem tidigare. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram några utifrån perspektivet att de frågorna förtjänar att lyftas fram. En motion handlar om elektroniska röstningsförfaranden, som vi behandlade . behandlar vi motionen i förenklad form mycket på grund av att vi har diskuterat frågan tidigare. Det är många länder som använder sig av elektroniska röstningsförfaranden och har det som en möjlighet. hade sin första e-röstningsmöjlighet till det australiska parlamentsvalet, och av alla röstande använde sig av denna. I röstar man elektroniskt . , , och har i mindre eller större utsträckning elektroniska förfaranden vid röstning. Det finns vissa säkerhetsmässiga aspekter av detta som måste analyseras. Men det är helt klart så att framtiden kommer att innebära att vi utnyttjar modern teknik för att stimulera det demokratiska samtalet men också deltagandet. Andra motioner som vi också har berört tidigare handlar om delaktighet och tillgänglighet för funktionshindrade att delta. Det finns exempelvis en motion som handlar om framtagande av valsedlar i punktskrift och en strategi för hur valinformation ska vara tillgänglig för personer med lässvårigheter. Det är angelägna frågor för att fler ska känna sig delaktiga och lättare kunna ta till sig information. Debatten har mestadels handlat om det som rör reservationen, och det har förtjänstfullt debatterats mellan de tre tidigare talarna. Jag kommer därför inte att gå in närmare på det mer än att säga att vi i sak är helt överens. Det enda som skiljer är om vi ska ha ett tillkännagivande eller inte. Det är viktigt att veta i debatten att ett tillkännagivande inte är allena saliggörande. Det är inte rättsligt bindande för regeringen. Det är en självklarhet, menar jag, att vi alla oavsett vilken kommun vi bor i ska ha likvärdiga förutsättningar att förtidsrösta. Inte minst i min egen och valkrets var detta ett problem i vissa kommuner. Det sköttes inte helt tillfredsställande. Detta bör givetvis ses över, och det bör förtydligas vilka regler som gäller. Jag yrkar av den anledningen bifall till förslaget i betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Vissa författningsfrågor m.m. Föredrogs betänkande 2009/10:KU27 vissa författningsfrågor m.m. 95 (): ska vi debattera betänkandet från som berör vissa författningsfrågor. Även i detta betänkande behandlas motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 23 stycken sådana motionsyrkanden. I betänkandet tas många intressanta frågor upp såsom minskning av antalet riksdagsledamöter, användningen av burka eller niqab i , mänskliga rättigheter, karantänsregler för statsråd, införande av republik och avvecklande av monarki, förbud mot opinionsundersökningar dagarna före riksdagsvalet och så vidare. Utskottet har dock valt att avslå samtliga motioner i betänkandet. Anledningen till detta är att i flera av fallen är utskottet inte berett att ompröva tidigare ställningstaganden. I vissa fall handlar det också om att man inte vill föregripa ett arbete som redan pågår i frågan. Vissa motioner om författningsfrågor har väckts under den allmänna motionstiden, men tas inte upp i betänkandet. De kommer att behandlas senare, i ett annat betänkande från KU med anledning av den proposition som kommer från regeringen om en reformerad grundlag. Den kommer senare i vår. Utskottet är helt överens i betänkandet. Det föreligger inga reservationer. Jag skulle ändå vilja ta tillfället i akt att säga några ord om den motion som tas upp i betänkandet som handlar om att utreda gränserna för användningen av burka och niqab i . Utskottet har valt att enhälligt avstyrka motionen. Utskottet vill särskilt framhålla i frågan att det är en självklar utgångspunkt att var och en har frihet att klä sig som han eller hon vill utan att påtvingas andra värderingar. Det kan dock finnas situationer, till exempel i viss yrkesutövning eller inom utbildningsväsendet, där det kan ha konsekvenser om man döljer hela ansiktet. Det är dock viktigt att poängtera att krav på eller förbud mot viss klädsel alltid måste begränsas till den situation som gäller. Det måste vara motiverat av sakliga skäl och stå i proportion till ändamålet. En lagstiftning som förbjuder burka eller niqab ute i samhället bör därför enligt utskottets mening inte komma i fråga. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 96 (): Författningsfrågor är alltid intressanta att diskutera.