prot · GX0993 · 2010-03-23 00:00:00 — När remisstiden är slut får vi naturligtvis bjuda in till en sådan dialog. Det är inget att krångla med. 20 (): För att knyta an till det sista som finansministern sade, att bjuda in till dialog, är det kanske ändå ett välkommet besked och en bit på väg i den här frågan. Jag och brukar inte vara speciellt överens i skattefrågor när vi debatterar andra saker, men om vi kan enas om att inte hårdbeskatta knattefotboll eller ridklubbar har vi kanske kommit en bit på väg i varje fall. Alla är uppe och vittnar om att man har någon typ av anknytning till föreningslivet, ofta till idrotten. Jag har också varit vad man kan kalla en idrottsmamma som har kört ungar till fotbollsträningar och fotbollsmatcher och stått på idrottsplatser och frusit och sett på många roliga idrottstävlingar. Det har gett väldigt mycket. Som någon sade berör detta verkligen alla. Det är bra att i sitt svar här nu försöker gå in och faktiskt svara på hur vi gör med till exempel finansieringsfrågan. Jag tror att det är det förslaget som har upprört allra mest, att delar av de intäkter som man har haft i en ideell förening och finansierat sin verksamhet med helt plötsligt ska bli föremål för beskattning. Det tror jag har upprört väldigt många. Någon nämnde den tidigare . De lade fram ett förslag som mer gick ut på att om man har riktig kommersiell, stadigvarande näringsverksamhet ska den naturligtvis beskattas, medan de intäkter man har av hävd ska vara skattefria. Jag tolkade lite grann som att detta är någonting man skulle kunna tänka över. Kanske kan detta vara en framkomlig lösning på frågan? Då kanske vi också lättare kan skilja på vad som är ren näringsverksamhet och vad som är verksamhet för att få in inkomster till den ideella föreningen. Momsfrågan rör även den flera olika delar, till exempel vad vi måste göra för att ha överensstämmelse med . Det handlar om att ta ut moms vid försäljning. Någonstans i det material vi har haft i skatteutskottet står det att man försöker att sätta momsen till . Då vill jag fråga om det är en framkomlig väg att sätta den momsen till . Är det någonting man kan förhandla om? Det har nämligen betydelse för nivån på de intäkter som föreningen i så fall kan få. När det gäller moms på lokaler förstod jag på att om detta inte är positivt för de ideella föreningarna så skulle det vara någonting som regeringen egentligen inte skulle behöva gå vidare med. Den sista delen i detta är krånglet. Att vara föreningskassör handlar faktiskt om att kunna en hel del om skattelagstiftningen, att kanske vara orolig för att man inte gör rätt och att ha pressen på sig att man måste göra rätt och inte göra några misstag. Jag tackar än en gång alla som deltar i debatten och verkligen sätter tryck på dessa frågor. 21 (): När vi hade en klok socialdemokratisk regering utredde vi idrottens skatteregler, precis som nämnde. Inom parentes kan jag ändå säga att den utredningen delvis var parlamentarisk, och hade sin företrädare. Även idrottsrörelsen var fullvärdigt deltagande i den utredningen till skillnad från hur det har varit i senare utredningar. Utredningen lade fram ett enigt förslag som alla delar inom idrotten ställde sig bakom, och de gör det fortfarande när det gäller den utredningen. Tyvärr blev det sedan ett regeringsskifte, och den nya regeringen lade bara in delar av denna skatteutredning i den nya utredningen. Resten lade man på is eller grävde ned på en bakgård, eller hur man nu ska uttrycka det. Jag tror att det ändå är bra att ha med sig denna beskrivning i denna diskussion med tanke på allt det som här sägs om enighet. Det är inte full enighet i alla delar. behandlade i förrförra veckan, tror jag att det var, några motioner som tar upp just momsfrågan och anpassningen till . Man säger att de kommande sammanvägda förslagen inte bör innebära en försämring för den ideella sektorn som helhet. Det låter bra. Men jag tror att det är viktigare än så när regeringen sedan ska lägga fram sina förslag. Dessa ideella organisationer ser nämligen så enormt olika ut. Jag tror att man måste göra denna analys extremt finmaskig så att man verkligen kan undvika eller kompensera de negativa konsekvenser som uppstår inom denna sektor. Min uppmaning till finansministern är: Ska man göra förändringar som kommer att förändra ekonomin i dessa ideella föreningar måste man se på samhällets stöd som helhet. Inom denna sektor utförs nämligen ett oerhört viktigt arbete, och det vore en katastrof för det svenska samhället om kraften går ur denna sektor. 22 (): Jag har ett lite intressant påpekande. Denna interpellation är ställd av en kvinna, men det är nästan bara män som deltar i debatten. Jag satt och pratade med min partikamrat om detta. Det visar kanske att det finns problem även inom idrotten när det gäller hur detta fungerar. Jag hoppas att det blir fler kvinnor framöver. Jag vill säga något om symboliken i att man i statsbudgeten faktiskt har gjort en förändring när det gäller pengar till idrotten. Man har flyttat pengar så att de går från statsbudgeten i stället för från . Det är en symbolisk sak för att visa att man stöder idrotten på en mer fast grund och en bättre grund . Om man inte gör något åt denna problematik kommer det att bli problem när det gäller trovärdigheten för vilken regering som helst när det gäller dessa saker. Jag tycker att man ska ta till sig att det finns ett stort stöd för denna verksamhet hos medborgarna. Jag tror inte att detta blir en så stor valfråga. Men den kan finnas med i debatten . Det finns en inarbetad kultur. Det finns hävdvunnet hur man ska kunna hantera ekonomin inom det ideella föreningslivet, framför allt inom idrotten. Det gäller därför att lyssna. Finansministern var inne på att vi ska lyssna på idrottsrörelsen. Jag hoppas verkligen att man gör det. Men jag hoppas också att man vågar ta striden och att man inte ställer sig vid sidan om grusplanen i kylan och tittar på utan att man går in i matchen och tar detta med EU. Det handlar faktiskt om att ta en match mot EU och de direktiv och propåer som läggs fram. För mig är det oerhört viktigt att man i varje situation går in och tar en match mot EU just i dessa frågor. Jag tror att man kan tjäna mycket på det när det gäller att få förståelse för verksamheten inom idrotten. Jag hoppas verkligen att detta blir någonting som man tar en strid om och lyfter nävarna och tar en fajt. 23 (): Det var välkommet att var betydligt tydligare i sitt andra inlägg än i det första när han läste upp det skrivna mer formella svaret. Det är tillfredsställande att vi förefaller vara överens över alla parti- och blockgränser här i kammaren om att det är angeläget att se till att skapa stabilitet, förutsägbarhet och långsiktighet i reglerna för idrotten. Jag nämnde som kom med sitt betänkande 2006. Jag tyckte att det fanns mycket där som vi har kunnat gå vidare med ytterligare. Jag vill lyfta fram det idrottskonto som inte minst puffade för tidigt och som jag tycker kunde vara ett värdefullt inslag för att skapa förutsättningar för svenska idrottsstjärnor att faktiskt finnas kvar i så att de inte tvingas sticka i väg till , NHL i eller andra ställen för att kunna skapa sig en liten förmögenhet under de få år som de är på topp som idrottare. Det vore välkommet om vi i kunde bli lite bättre på att ta till vara just detta. Finansministern betonar att han inte vill kullkasta förutsättningarna. Han betonar en dialog med de berörda. Det är bra. Det är särskilt välkommet att också är så tydlig med vikten av att vi faktiskt försöker anstränga oss att skapa enighet över blockgränserna i denna fråga. När det gäller Handslaget, som vi hade , och Idrottslyftet, som kom senare och som var ett betydande ekonomiskt tillskott till idrottsrörelsen, var det ändå en stor enighet. Jag hoppas att det kan vara enighet i fortsättningen också, även i fråga om att det ska vara idrottsrörelsen själv som ska bestämma hur de pengar som vi anslår från samhällets sida ska användas inom idrottsrörelsen därför att den är så värdefull. Den stärker barns och ungdomars lust till aktivitet och intresse för att fortsätta med idrott och motion. Det är ett stort samhällsintresse. 24 (): Mitt intryck är att den svenska idrottsrörelsen kan vara helt lugn efter detta när det gäller att det inte blir någon ytterligare skattebelastning. Det tycker jag är det allra viktigaste. Likväl tror jag att man måste ha klart för sig att detta inte är någon riktigt ny fråga. Den har sitt ursprung i att kommissionen inledde ett fördragsbrottsförfarande mot . Det måste man hantera i någon ordning. Det kunde rimligen inte den tidigare idrottsskatteutredningen ta hänsyn till eftersom den avslutades . Det är det nya som har tillkommit. Enligt min mening är det, som jag sade i mitt första inlägg, just de olika mervärdesskattesystemen som krockar med varandra på denna punkt. Den svenska lagstiftningen är subjektsinriktad och den andra är transaktionsinriktad. Därför tror jag att det vore bra om vi vid senare tillfälle klarar ut just de punkter som jag gick igenom, så att små ideella idrottsföreningar får klart för sig att de inte kan drabbas av kommersiell moms eller annan idrottsskatt. Det gäller penninginsamlingsevenemang, servering, försäljning av varor, tillträde till anläggningar för utövande av idrott, avgifter för deltagande i tävlingar, vilket man mycket väl skulle kunna tänka sig, uthyrning av idrottsutrustning, inträde till sportevenemang och utbildning av ledare, vilket är mycket viktigt att det inte blir momsbelagt. Om vi skulle kunna få full enighet om detta, vilket jag utgår från, skulle det vara en mycket god sak för den svenska ideella sektorn att få detta klart för sig. 25 Finansminister (): Utgångspunkten för denna debatt om interpellation och alla inlägg som har gjorts är den vikt som vi fäster vid ett aktivt föreningsliv, en folkrörelse och en idrottsrörelse som utgör en mycket viktig del av det svenska samhällslivet. Det är vår gemensamma utgångspunkt, och det är det som måste vara utgångspunkten. Det finns, som sagt, inget behov för att försämra skatteregler eller öka skattebelastningen på idrottsrörelsen. Det finns ingen poäng med det. Grundproblemet som vi här har att hantera är, precis som påpekat, det överträdelseärende där vi riskerar att kommissionen drar inför . Det är inte den bästa av situationer, och det är inte en situation där vi så att säga sticker huvudet i sanden. I värsta fall landar vi då i en situation där det är som lägger fast gällande rätt i . Vad det då blir vet vi inte. Det vore djupt besvärligt så vi måste hantera det här på ett bra sätt. Vad ska vi då göra? Ja, som jag sagt är hyresmomsreglerna en fråga som delvis är skild den har sambehandlats i utredningen men är alltså delvis skild därför att det är en fråga om att vi har ett komplicerat regelverk för hur vi momsbelägger hyror. Den andra delen är finansieringsfrågan, denna också delvis skild. Det som är direkt kopplat till EU-överträdelsen är mervärdesreglerna för den ideella sektorn. Jag tycker att formulerade det väldigt väl när han sade att vi ska titta på samhällets stöd som helhet. Utgångspunkten måste naturligtvis vara att vi se över samhällets stöd som helhet. Det kan inte en enskild utredning göra eftersom den har att titta på detta inom ramen för momsregler. Det är utredningens uppdrag och det uppdrag som den har slutfört. Vi måste alltså titta på samhällets stöd som helhet och därmed säkra att vi uppnår det vi vill. Det vi vill är naturligtvis att vi har bra och väl fungerande villkor för idrotts- och folkrörelserna. Det måste vara utgångspunkten för arbetet. Jag tycker också att det är självklart att vi ska kunna göra detta i en dialog med dem som är berörda. När vi har fått in alla remissvar får vi självfallet sammanställa och bereda dessa och sedan sätta oss ned och gå igenom vad vi kan sortera i vad som måste göras, vad man eventuellt vill göra och vad man då eventuellt måste göra för att hantera situationen för att därefter sätta sig ned med folk- och idrottsrörelser och med Föreningssverige för att prata igenom detta och hitta något som så långt det är möjligt erbjuder bra villkor för hanteringen av frågan. Utgångspunkten måste naturligtvis vara att vi förbättrar, inte försämrar det är ju inte det som är utgångspunkten för folkrörelserna. Vi har, som sagt, inget behov av att höja skatter för vare sig föreningar eller för idrotts- eller folkrörelser. Vad vi måste göra är att hantera ett överträdelseärende. Det ska vi göra med minsta möjliga krångel och besvär. 26 (): har många här sagt väldigt många vackra ord om ideell verksamhet, och vi är mycket överens över blockgränsen om att inte hårdbeskatta den verksamheten. Men det är också mycket viktigt att det blir ett tydligt svar till alla som undrar vad som kommer att hända utifrån de båda utredningarna. Det får inte stanna vid att vi och kanske också finansministern står här och säger saker utan det också ger resultat. Vad jag tror att ideell verksamhet i vårt land behöver är dels att få tid för att i lugn och ro jobba med långsiktiga förutsättningar, dels veta att staten inte börjar rådda i systemen och plockar in skattepengar eller krånglar till tillvaron mer än nödvändigt. Jag tror att de inom ideell verksamhet, som det är , har tillräckligt många regler att ta hänsyn till. Jag har full förståelse för att vi måste göra någonting i momsfrågan och har helt klart för mig att sätter press på oss där. Jag ställde förut en fråga till just om nivån på den moms som vi måste ta ut. Kan vi sätta den till ? Det har ju också betydelse för föreningarnas verksamhet om vi kan få en låg moms på försäljningen. Vi i oppositionen kommer naturligtvis att bevaka frågan. Vi tycker att det är så viktigt med ideell verksamhet och med klara och tydliga regler för den verksamheten. Vi får se vad regeringen kommer med. Upp till bevis , ! 27 Finansminister (): Låt oss återigen framhålla betydelsen av att vi har en mycket bred enighet i de här frågorna. Utgångspunkten är att vi vill ha ett aktivt föreningsliv och att vi vill ha folkrörelser som fungerar. Det är positivt och bra för att medborgarna kan engagera sig i olika delar av den ideella sektorn. Det vi i grunden har att hantera är en situation där har rest frågetecken kring delar av våra mervärdesskatteregler. Där är det naturligtvis viktigt att vi skickar signalen att vi är beredda att försöka hitta lösningar framåt på detta så att vi inte till slut landar i en situation där överträdelsen landar i skadestånd och besvär. Alldeles tydligt är att samhällets samlade stöd till den här verksamheten ska vara sådant att vi kan göra nödvändiga regeländringar utan att kullkasta eller krångla till tillvaron för alla våra föreningar. I stället ska detta kunna skötas på ett bra sätt. Tidsförloppet för detta är att vi ännu inte har fått in alla remissvar det blir . Därefter måste det hela givetvis sammanställas och arbetas igenom. Sedan måste vi ha en dialog med folkrörelserna. Detta kommer naturligtvis inte tillbaka i vårpropositionen till riksdag; det är inte ett tänkbart tidsförlopp, utan detta kommer att ta sin tid. Jag tror att här uttryckte att vi skulle låta kvarnarna mala i mycket god och . Så är det naturligtvis. Det här arbetet kan inte genomföras så att det kommer tillbaka i närtid, utan ska det ske en dialog. Alltihop ska vägas samman. måste vi sedan återkomma till riksdag. Det ska vi självfallet göra med den skyndsamhet som och andra kräver av oss. Men vi ska också göra det på ett sådant sätt att vi kan säkra att det som är utgångspunkten för arbetet uppfylls, nämligen att vi vill ha ett väl fungerande föreningsliv och att vi vill ha utomordentligt goda villkor för idrotts- och folkrörelser. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:279 om skatt på trafikförsäkringspremie 28 Finansminister (): har frågat mig vilka förändringar jag avser att vidta beträffande skatten på trafikförsäkringspremier. Vidare har frågat om jag avser att bättre bereda skatteförändringar och att se över tillsättandet av statliga utredningar än vad som enligt uppfattning gjordes inför tillsättandet av . tillsattes för att regeringen dels ville undersöka möjligheten att låta trafiken bära större delen av sina egna kostnader, dels önskade utreda hur en sådan överföring skulle kunna konstrueras. I huvudsak avsågs att utreda hur kostnaderna för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning skulle kunna överföras till trafikförsäkringen. lämnade också ett förslag till hur en överföring av dessa kostnader till trafikförsäkringen skulle kunna genomföras. Utredningen bedömde att trafikförsäkringspremien vid en överföring skulle stiga med . Regeringen har mot bakgrund av den beräknade kostnadshöjningen för trafikförsäkringen bedömt att det inte är rimligt att genomföra utredningens förslag. Jag planerar inte någon förändring av skatten . Det finns andra mer angelägna skattesänkningar. Genom skatten på trafikförsäkringspremier kan man också säga att det sker en form av medfinansiering av samhällets kostnader för befintliga trafikskadade, vilket är rimligt. till den andra frågan. Jag är också av uppfattningen att skatteförändringar ska föregås av noggranna överväganden. Detta är också fallet. Utredningar spelar en viktig roll i detta sammanhang. Att en regering helt eller delvis väljer att inte gå vidare med en utrednings förslag innebär naturligtvis inte att utredningen inte kan vara värdefull för att belysa en viss fråga. redovisar exempelvis också på ett förtjänstfullt sätt vilka externa kostnader som trafikskador ger upphov till. 29 (): Jag tackar finansministern för svaret. För att gå tillbaka till tiden före valet lovade ni i de borgerliga partierna att låta trafikanterna stå för kostnaderna för sjukvård, rehabilitering med mera vid trafikolyckor. På så vis skulle ni kunna lösgöra ända upp till ca som ni kunde använda till skattesänkningar. Så var det då. Betalningen skulle alla fordonsägare stå för. Om jag inte missminner mig var kritiken massiv från alla håll och kanter från , transportörer, motororganisationer och så vidare. Syftet var dock att plocka ut en sak ur den generella försäkringen. Jag kommer ihåg de frågor vi ställde då, . Om trafikanterna måste betala och bära sina kostnader vid olyckor, vilken blir då nästa grupp som ska ställas bredvid den generella försäkringen? Är det rökare, de som lider av fetma, älgjägare eller cyklister? Vi kommer ihåg den debatten. och regeringen sade först att regeringen behövde bygga upp resurser som ska användas till tidigare trafikskador som har inträffat eller trafikskador som inträffar under en övergångstid, och därför beskattade trafikförsäkringspremien med en ny skatt på . Höjningen i genomsnitt blev motsvarande och försäkringstagare, och på så vis sopade om jag uttrycker mig brutalt in motsvarande 4 miljarder till staten. Sedan tillsatte man en utredning. Det som var lite annorlunda i det här fallet var att man först höjde skatten och sedan tillsatte en utredning. Utredningen redovisades , och det visade sig att premien skulle stiga . I ett normalt prisläge skulle alltså en årspremie på efter den tänkta reformen bli hela . Då fick man kalla fötter från regeringens sida och lade detta åt sidan. Det grundläggande målet för trafikförsäkringspremien och det nya systemet var att trafikolyckorna skulle bli färre och mindre kostsamma. Debatten om på vilket vis man kunde härleda detta till någon typ av bevis kommer vi också ihåg, men skälet framstod . Det var helt fiskalt; ville ha mer pengar till staten. Han gjorde detta under brinnande högkonjunktur, . I lysande, brinnande högkonjunktur tog han in . Han sade vidare: Detta är en övergångslösning. Vi ska nämligen implementera det helt nya systemet och plocka ur trafikskadade ur den generella försäkringen. De ska få bära sina egna kostnader. svarade lite lakoniskt på detta och sade att skatt på trafikförsäkringen inte ökar engagemanget för trafiksäkerhetsfrågor. är vi dock återigen i det läge att dessa pengar betalas in till staten, och då skriver att man genom skatten på försäkringspremien också kan säga att det sker en form av medfinansiering av samhällskostnaderna för befintliga trafikskadade. Om jag får låta som en sportkommentator blir min enkla fråga: Hur tänkte han då? Hur tänkte finansministern? Det är medfinansiering, som man har genomfört stora skattesänkningar på andra områden. Han skriver sedan själv att det finns andra, mer viktiga, skattesänkningar man kan göra. Då framstår ju min fråga kanske lite mer synligt: Vad menar han med medfinansiering? Är det via skattesänkningar, eller? 30 Finansminister (): Jag kan försäkra om att det inte är något jag skäms över, att ta in pengar till statskassan. Ska vi ha en bra välfärd i , ett sparande som inte ser ut som , ordning i och möjlighet att erbjuda människor trygghet är det självklart att vi behöver ta in pengar till statskassan. Jag är moderat och inte förälskad i alla skatter, man jag tänker inte stå här som finansminister och skämmas för att jag gör mitt jobb. Mitt jobb är att se till att vi får in pengar nog för att vi ska kunna ha skola, äldreomsorg, pensioner, sjukförsäkringar och a-kassa. Sedan kan vi vara oeniga om hur mycket av detta vi ska ha, men det är klart att vi ska ta in skattepengar till . Det har jag ingen anledning att skämmas för. Jag tror till och med att och jag är överens om att vi bör ta in en del pengar till statskassan. Låt oss ta denna fråga. Vi har stora samhällskostnader för trafikskador. Det har vi haft , och det finns skäl att pröva olika lösningar för detta. En idé var den förändrade försäkringen. Det skulle ge bättre rehabilitering, förstärka incitamenten till rehabilitering och förebygga trafikolyckor genom att premierna bättre återspeglade samhällets totala kostnader för dessa olyckor. Det var bra och rimliga utgångspunkter. Tyvärr har utredningen visat att det skulle leda till helt ohemula höjningar av trafikförsäkringspremien. Vad gör man då? Man har haft goda föresatser, och man har utrett det, men det visar sig att det inte går att genomföra på ett bra sätt. Ja, då lägger man utredningen till handlingarna. Då har den fyllt sin funktion. Varför har vi en skatt på detta? Utredningen har visat det. Den har gett en god grund till varför vi ska ha en belastning här. Vi har kostnader på i storleksordningen 23 miljarder utöver det som finansieras på detta sätt. Det tycker jag är fullt rimligt, följaktligen. För att gå tillbaka till detta med skatter: Det kan inte vara så att utgångspunkt är att han är djupt bekymrad över alla skatter som drabbar trafik, transporter och bilar. Jag har vaga minnen av att det finns ett parti i riksdag som heter och som föreslår 16 miljarder i höjd bensinskatt och en kilometerskatt som skulle ge 300 000 i ökade kostnader för en medelstor åkare. Jag har alltså ett vagt minne av att argumenterar miljarder i skattehöjningar. Jag ska inte hålla ansvarig för politik. Jag föreställer mig att han som socialdemokrat kommer att göra sitt yttersta för att hålla emot dessa och kilometerskatten, men icke desto mindre. Vad är slutsatsen av detta? 1.Vi ska ta trafikskadorna på allvar. 2.Vi ska naturligtvis se vad vi kan göra på olika områden för att minska trafikskador, eftersom de är en belastning för människor och för samhället. 3.Vi prövade en väg, den som utredningen handlade om. Denna väg skulle leda till mycket kraftiga höjningar av trafikförsäkringspremierna, så vi lade den på hyllan. 4.Nu har vi denna skatt, och den motsvarar relativt väl de kostnader för samhället som vi får via trafikskadorna. Då behåller vi den. Jag har väldigt svårt att se vad bekymret med en särskild skatt på trafikförsäkringspremien är. Jag kan förstå om trafikförsäkringsbolagen tycker att det är ett bekymmer, men även måste hålla med om att vi när vi värderar olika förslag oavsett om det är höjda utgifter eller sänkta skatter alltid ska försöka uppnå så mycket positiv effekt på välfärd och sysselsättning som möjligt.