prot · GX09116 · 2010-05-05 00:00:00 — Det är oerhört väsentligt att vi kan bidra till att närmar sig , att närmar sig EU och att är med och tar ett ansvar för . Men det är också viktigt att vi inte sviker demokraterna i , de oberoende journalisterna i , de människor som förföljs i och de människor som strävar efter ett mer demokratiskt , som inte på olika sätt hotar grannar. Östersjöstrategin är viktig i det perspektivet också därför att har en stor handel med oss och med . Många människor från använder och åker över till våra länder, och vi åker till och så vidare. Det perspektivet är viktigt: att kunna bidra till en positiv utveckling i som vi är mycket tydliga med att detta inte är någonting som är villkorslöst från Europeiska unionen, från eller från , utan det förutsätter också att är berett att genomföra reformer för demokrati och för mänskliga rättigheter. Jag vill med dessa ord, herr talman, yrka bifall till förslaget att lägga skrivelsen till handlingarna och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Kommissionens arbetsprogram 2010 Föredrogs utrikesutskottets utlåtande /10:UU17 Kommissionens arbetsprogram 2010 (KOM(2010)135). 37 (): har i dagens utlåtande redovisat sin syn på arbetsprogram 2010 med . Inledningen på programmet har i all blygsamhet benämnts En ny epok och är skriven i ett självberömmande och närmast svulstigt tonläge, enligt min uppfattning. Texten tar sin utgångspunkt i krisen, det vill säga finanskrisen , och det sägs att den europeiska solidariteten har satts på hårda prov. Som vanligt i EU-sammanhang blandar man ihop begreppen EU och , för det är väl knappast solidariteten med , eller som avses. Man påstår vidare att krisen tydligt har visat att EU kan nå framgång genom att arbeta tillsammans som union och att EU genom Lissabonfördraget, det nya och en ny kommission förfogar över de politiska verktyg som behövs. Dessa påståenden är väl mest ett utryck för önskningar och inte för visad styrka. Även utskottsmajoritetens skrivningar har ett liknande tonläge. Liksom utskottsmajoriteten vill jag dock betona vikten av öppenhet i kommissionens och EU:s arbete. Det är viktigt att EU varken sluter sig gentemot omvärlden eller gentemot sina medborgare. har liksom majoriteten en positiv syn på fortsatt utvidgning av EU och på vikten av att utveckla bra relationer med våra grannar utanför EU apropå tidigare inlägg här om relationerna med och via det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. I detta sammanhang vill jag tydliggöra att är djupt kritiskt till militariseringen av EU:s yttre gränser, med transportörsansvar, visumtvång och Dublinbestämmelserna, som hindrar människor som är i behov av skydd mot krig och förföljelse från att söka asyl inom unionen. Det är viktigt att det antagna Stockholmsprogrammet inte innebär ytterligare försämringar. En av de viktigaste frågorna för EU är den kommande översynen av EU:s budget, och kommissionen kommer enligt sitt arbetsprogram att hålla ingående samråd med berörda parter, som det heter i dokumentet med det måste väl menas till exempel medlemsstaterna och där diskutera den framtida inriktningen på EU:s resursanvändning, bland annat i fråga om jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och forskningspolitiken, som det står i dokumentet. När det gäller budgetreformen understryker att översynen måste resultera i en totalt sett minskad budget för EU och därmed även, som vi ser det, mindre överstatlighet. Kritiskt är här naturligtvis vikten av att minska omfattningen av den gemensamma jordbrukspolitiken CAP, och vi anser att EU:s jordbrukssubventioner och delar av regional- och strukturfonderna för de mer välmående länderna i unionen ska fasas ut och en del av medlen i stället satsas på utbildning och forskning. Men totalt sett måste inriktningen vara att EU:s budget ska minskas. Det är anmärkningsvärt att varken arbetsprogrammet eller utskottsmajoritetens utlåtande lyfter upp klimatfrågan på det sätt som den är värd. EU måste ta lärdom av misslyckandet i och ta nya tag för att nå ett internationellt klimatavtal. Jag menar att EU visade bristande ledarskap inför mötet i . EU:s ambitioner när det gäller minskningen av utsläppen är också för lågt satta. Klimathotet kräver kraftfulla satsningar och tydliga ekonomiska styrmedel. Det behövs stora satsningar på investeringar i energieffektiviseringar, hållbara transporter och en förnybar energi, ibland kallat green new deal. och EU får inte tveka att utnyttja de fördelar det innebär att skapa en klimatvänlig, grön ekonomi som ger nya jobb, driver utvecklingen framåt och gör oss världsledande när det gäller den nya tekniken. En satsning på morgondagens teknik ger morgondagens arbetstillfällen, något som EU behöver i denna massarbetslöshetens epok. Klimat- och miljöfrågorna måste också lyftas upp på ett helt annat sätt när det gäller översynen av EU:s egen budget. Det handlar bland annat om att klimatpolitiken inte ges tillräckliga resurser. De nya utmaningarnas andel av budgeten är liten och har också startat på en mycket låg nivå. Det är en del av den här omprioriteringen av budgeten. Det handlar också om att klimatsäkra EU:s budget, vilket innebär att EU-medel inte ska gå till verksamheter som förstör klimatet. I klartext innebär det mindre pengar till motorvägar och flygplatser och mer pengar till järnvägar. Här finns det faktiskt ett mervärde för EU. För att människor ska kunna ersätta flygresor med järnvägsresor krävs också att järnvägsnäten över gränserna förbättras. Utskottsmajoriteten undviker i sitt utlåtande att nämna den negativa betydelsen av EMU och vilken effekt detta har fått på flera av de medlemsstater som infört euron. Det har blivit väldigt tydligt nu i finanskrisens spår och genom till exempel läget i . tvingas till samma räntenivå när behoven egentligen ser helt olika ut. Det finns klara fördelar med att inte är med i och därmed har möjlighet att agera utifrån de förutsättningar som vår ekonomi har med bland annat en mycket stor andel exportberoende företag. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 2. 38 (): diskuterar vi utrikesutskottets utlåtande angående kommissionens arbetsprogram för . Kommissionens arbetsprogram för är ett oerhört viktigt dokument. Det är att jämföra med en regeringsförklaring. Det är en blandning av en regeringsförklaring och en lista över regeringens kommande propositioner. För den som vill få en aning om vad som kommer från EU:s regering det närmaste året är det här ett väsentligt dokument att läsa. Jag tror att samtliga utskott borde läsa det här dokumentet. Alla utskott har haft möjlighet att komma med yttranden till utrikesutskottet som har att behandla det. Inget av utskotten har inkommit med något yttrande. Det är kanske inte förvånande med tanke på var vi befinner oss i den svenska fyraåriga mandatperioden och den arbetsbörda som finns i utskotten just , men det är ändå anmärkningsvärt att inget utskott har velat yttra sig om detta. Vad är det då det innehåller? Det innehåller väldigt mycket. Vi börjar med dess titel, Tid för handling. Det är en ganska floskulös titel. Själva texten i arbetsprogrammet är verkligen något att bita i. Det talas om historiska steg och början på en ny era. Det är en självgratulerande text där kommissionen hyllar både sig själv och EU på ett sätt som åtminstone för min svenska sensibilitet känns anmärkningsvärt. Men det är inte språket som är det problematiska. Det problematiska är vad som saknas. Jag tänker börja med att lyfta upp de fyra punkter som vi i , som har en reservation när det gäller det här utlåtandet, tycker är viktigast. Jag börjar med de punkter där vi i stora drag är ense med utskottet. Det gäller till att börja med öppenheten. Utskottet har deklarerat, det är själva cloun i utskottets utlåtande, att EU måste vara öppet och bli öppnare. Man får inte sluta sig mot omvärlden. Det gäller migration, frihandel och demokrati. EU får inte sluta sig vare sig mot sina egna medborgare eller mot omvärlden. Det finns en risk för det. Vi i är eniga med utskottet om att det inte får bli så. Den andra punkten där vi är eniga med utskottet gäller utvidgningen. Det är oerhört viktigt att fortsätter. Man får inte tappa tempot i utvidgningen eller sluta EU:s gränser. Alla partier i riksdag just nu tävlar om att vara det parti som är mest för utvidgningen. Jag kan säga att vi kommer alla på delad förstaplats. Det är inget kontroversiellt att säga detta i , men tyvärr är det kontroversiellt att säga detta ute i EU. Därför är jag glad att utskottet har lagt så stor vikt vid detta. Låt mig gå över till klimatfrågan. Det råder en viss klimattrötthet efter det misslyckade toppmötet i . Tyvärr verkar den klimattröttheten, den bristande ambitionsnivån, även ha färgat av sig på kommissionens arbetsprogram. Det här är inte rätt tid att sänka takten i klimatarbetet. Den måste tvärtom höjas. Vi i vill att man ska minska utsläppen av växthusgaser med . Det pågår en diskussion om det i EU . Man håller på att utvärdera hur mycket det skulle kosta och om det är möjligt. De senaste tecknen tyder på att det inte skulle vara särskilt mycket dyrare att öka kravet på en minskning från till , och det behöver göras. inför toppmötet i var tyvärr ett misslyckande. Man lyckades inte få med sig världen. Det beror delvis på att den var lite för uttunnad. Man vågade inte säga det som behövde sägas, det vill säga att man måste göra stora, kraftiga minskningar och att man måste börja . Det är dags att man gör det. För att åstadkomma dessa stora minskningar behöver man bland annat göra stora investeringar i infrastruktur, forskning och ny, ren energi, det som vi i kallar new green deal. Det kommer att betala sig. Man tjänar pengar på att spara energi. Det blir fler arbeten när man genomför dessa investeringar. Det är också fullkomligt nödvändigt att vi gör det. Det är också viktigt att man klimatanpassar EU:s budget. går tyvärr stora delar av EU:s budget till saker som skadar klimatet. EU:s jordbrukspolitik är inte klimatsäkrad. EU:s stöd till motorvägsbyggen är inte klimatsäkrat. EU lägger en väldigt liten del av sina pengar på saker som är bra för klimatet. Det måste vi ändra på. Låt mig gå över till frågan om budgeten. Det här dokumentet är också en fortsättning på inledningen av debatten om EU:s nästa långtidsbudget. Här vill vi från sida trycka framför allt på två saker. EU:s budget bör minska. Den är för stor . Men det som framför allt bör minska är jordbruksstödet och stödet till regionalpolitik och motorvägsbyggen i redan rika länder. De pengarna bör läggas på andra saker. De kan gå tillbaka till medlemsstaterna och läggas på utbildning, forskning, investeringar i infrastruktur och ren energi. Det är fyra viktigaste prioriteringar i vår reservation här och . är min talartid slut, så jag ska bara yrka bifall till reservation nr 2. 39 (): debatterar vi kommissionens arbetsprogram . Det är ett väldigt spännande och ambitiöst program som även länkar ihop med långtidsplaneringen 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla som är ett program som lanserar många olika initiativ för de kommande tio åren, signerat Barroso 2, alltså kommissionspresident andra mandatperiod. Arbetsprogrammet går under temat Tid för handling. Det är ett bra tema i då EU utvecklar och hittar sina nya former efter att Lissabonfördraget trädde i kraft under ordförandeskap. Kommissionen säger att börjar en ny epok i . Detta är sant ur många aspekter. Det handlar om en ny styrning, en ny permanent ordförande i och en hög representant för säkerhet och utrikespolitik. Men det är även tid för fortsatt europeisk handling för att möta finanskrisen med efterföljande lågkonjunktur som drabbat många europeiska länder mycket hårt. Vi kan se det i men även i länder som , , och . Prövningen är heller ännu inte över. Tack och lov har vi i mycket välskötta offentliga finanser med mycket låga underskott. Det är en styrkeposition. När många europeiska länder diskuterar kraftiga nedskärningar kan göra stora satsningar. EU måste våga visa öppenhet och vara öppet för utvidgningen och lyhört mot medborgarna. Fortsatt öppenhet måste även gälla områden som migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Framtiden kan bara utveckla sig positivt om alla är med och vet vart färden går. Detta var också huvudfrågan som utrikesutskottet tog fasta på. Programmet kan också ses som ett genomförande av visionen om medborgarnas . Det innehåller inte bara problem som ska lösas snabbt utan ger även allmänna politiska riktlinjer. Kommissionen väljer i sitt arbetsprogram ut fyra huvudområden där den särskilt försöker hitta lösningar. Områdena känns delvis igen från tidigare program men innehållet är nytt och anpassat till de nya tiderna, till ett större och till Lissabonfördraget. Kommissionen vill framför allt hantera den ekonomiska krisen, utanförskapet och marknadsekonomin. Människan ska stå i centrum, och utrikespolitiken ska utvecklas vidare och fyllas med mer substans. EU ska moderniseras och börja utnyttja sina nya verktyg, nya positioner, nya personer och nya arbetssätt. Kommissionen tar fasta på vikten av hållbara och sunda europeiska finanser. Det leder till tillväxt och bra planeringsförutsättningar. Miljöhänsyn måste tas i vartenda steg, och energianvändningen ska vara koldioxidsnål, resurseffektiv och klimattålig som en konkurrenskraftig energiförsörjning ska säkras för såväl enskilda som företag och industrin. Kommissionen talar även om hur EU ska förbättra sammanhållningen i våra samhällen. Det är en viktig aspekt som lätt glöms bort. Det handlar om att stärka den ekonomiska, sociala och geografiska sammanhållningen. Här vill jag en gång till lyfta fram Östersjöstrategin, och snart även Donaustrategin, som exempel på hur detta omsätts i praktiken. Infrastrukturutvecklingen i EU-området blir en prioriterad fråga. Tyvärr syns gamla gränser alltför ofta. En snabb blick över vår kontinents transportvägar får många att inse att vägarna är ett utvecklingshinder som hämmar vår konkurrenskraft. I programmet försöker kommissionen att göra EU-medborgarskapet mer konkret för den enskilde genom en agenda för medborgarna. Vad är egentligen fördelarna med att vara EU-medborgare? Medborgarinitiativet är ett sätt att försöka få den enskilde att känna sig delaktig. Stockholmsprogrammet som står för ett tryggare och öppnare är en annan pelare i medborgarnas och handlar till stor del om bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och om den gemensamma asyl- och migrationspolitiken. För att genomdriva allt detta och för att bli den viktiga partnern i världen behöver EU en sammanhållen utrikespolitik. Hela organisationen kommer att bli ny. Diskussionen om implementeringen av den nya utrikestjänsten EAS, , är i full gång och förbereds av den höga representanten som är kommissionens vice ordförande. EU:s grannskapspolitik och det östra partnerskapet ska vidareutvecklas och ska där är utrikesutskottet helt bestämt inte bli en ersättning till EU för de länder som berörs, utan syftet är att länderna ska söka medlemskap i . Som alltid betonar utrikesutskottet att EU:s dörrar ska hållas öppna. Alla stater som uppfyller Köpenhamnskriterierna ska kunna bli medlemmar och bli delaktiga i det fredliga samarbetet och den integration som kännetecknar den europeiska unionen. Viktigt är att inse att kandidatländerna själva kan påverka hastigheten och har möjlighet att få hjälp av kommissionen, rådet och . Även den sista huvudpunkten är av stor vikt, nämligen att modernisera EU:s olika verktyg och arbetssätt. En stötesten har alltid varit att regler och lagar i EU ofta har lett till mycket regelkrångel. ska kommissionen införa en fitness check och testa om en lag är ändamålsenlig. Om så inte är fallet ska lagen avskaffas. Denna fitness check börjar på några områden, men förslaget att minska den administrativa bördan till 2012 står fast. Hela programmet syftar till en översyn av EU:s budget. Man vill se till konkreta resultat, mervärden, transparens och valuta för pengarna för den enskilde medborgaren. Kommissionens program andas framtidstro, och vi får hoppas att det kan genomföras som tänkt. Därmed yrkar jag på att utlåtandet läggs till handlingarna och på att reservationerna avstyrks. 40 (): Ja, det är tid för handling. av inre vånda och år av inre diskussion om hur vi ska samarbeta kring de institutionella frågorna om hur EU:s strukturer ska formas är det nu tid för handling. Det är då vi måste jobba intensivt för ett öppet och fritt, socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart där EU måste ta den plats på världens scen som så många har väntat på. Med Lissabonfördraget på plats ges förutsättningarna att gå från ord till handling. Jag förstår, herr talman, att vissa partier i den här kammaren inte tycker att det är bra. De hade ju inte heller velat se ett Lissabonfördrag på plats. Det är naturligtvis något som den nuvarande oppositionen har att hantera. Utöver Lissabonfördraget har vi, herr talman, även Stockholmsprogrammet som grund för att kunna möta . Det syns i kommissionens arbetsprogram . Det handlar om att hantera krisen, som är så tydlig för så många medborgare i . Senaste exemplet är . Det blir tydligt för allt fler vilken betydelse EU har för just hanteringen av krisen. Länder ska inte behöva hamna ensamma på ett oroligt hav, utan vi måste arbeta och ta ansvar tillsammans. Det berör oss alla. Det handlar också om att slå vakt om sociala marknadsekonomi, som är en viktig grund för ett fritt, öppet, socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart . Det gäller att utveckla den ekonomin så att den blir ekoeffektiv och resurssnål som den främjar tillväxt. Vidare handlar det, som sagts, om att skapa en agenda där medborgarna, människorna, står i centrum. Här vill jag understryka något som även kommer att tas upp i ett kommande ärende, nämligen vikten av att EU nu utnyttjar de möjligheter som Lissabonfördraget ger och ansluter unionen till för mänskliga rättigheter. På så sätt kan vi säkra att vi får ett gemensamt rättsligt rum där människors rättigheter står i centrum. Det handlar om att utveckla en väl sammanhållen utrikespolitik. Här finns det stora förväntningar, herr talman, på att EU ska göra skillnad. Många länder väntar på att EU ska tala mer samlat, med en röst, för att påverka och förändra utvecklingen i världen. Inte minst gäller det att säkerställa en utrikestjänst som gör att EU också här går från ord till handling. Det är många som har frågat när den kommer på plats. Här finns en tydlig ambition, och det är viktigt att tjänsten kommer på plats och kan börja verka för allas vår skull. Jag förstår att och ser vissa svårigheter i kommissionens rapport trots de EU-positiva rösterna. Det är spännande att höra dessa EU-positiva röster från oppositionen där man talar om möjligheterna med EU. Det låter ibland som om budgeten är för stor och att för lite görs, att det borde göras mer. Det skulle kunna användas även i andra sammanhang inte mer pengar men gärna fler åtgärder. Man kan fundera på hur det ska gå ihop. Vi är dock överens om att jordbruksstödet ska minska och att vi vill åstadkomma en förändring när det gäller EU:s budget. Det är en viktig del i det kommande arbetet. Vi är också överens om att det är angeläget att EU tar krafttag för att komma vidare inför nästa klimatmöte. Här kan jag inte låta bli att ställa frågan om någon verkligen tror att ökade krav, eller bristen på krav eller bristen på vilja, från EU:s sida gjorde att klimatmötet i inte nådde framgång. Vilka andra regioner, vilka andra länder, stod för högre ambitioner när det gällde klimatåtagandena, sådant som skulle ha gjort skillnad? Det var väl snarare så att viljan att nå upp till vad som krävs saknades från många andra länder, vilket i sin tur gjorde att klimatmötet i inte lyckades. Jag kan hänvisa till det kommissionsprogram som uppenbarligen läst noggrant. Där markerar man tydligt en 30-procentig minskning till 2020 och förbereder insatserna för vad som krävs till 2050. Det är en tydlig viljeyttring från EU:s sida, som framgår av kommissionens rapport. Vi från vår sida står helt och hållet bakom den. Det utgör en del av de förväntningar vi har på EU, nämligen att EU ska kunna göra skillnad för att åstadkomma inte bara ett mer öppet, fritt och hållbart utan också ett mer öppet, fritt och hållbart globalt system, en hållbarare värld. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag att lägga utlåtandet till handlingarna och avslag på de reservationer som finns. 41 () replik: När det gäller förhandlingarna på klimattoppmötet i sade forskarna att för att vi ska kunna vara rimligt säkra på att slippa en skenande klimatkris måste vi inom en ganska nära framtid minska utsläppen med mellan . EU sade att man skulle minska men om andra minskar tillräckligt kan man gå . Genom att säga så signalerade man att man inte trodde på forskarna, att man var beredd att göra en del men inte så mycket som forskarna krävde. Det var ett svagt besked man hade med sig till . Man hade också med sig beskedet att man ville gå ifrån det som vi rika länder lovat i klimatkonventionen, nämligen att vi som ställt till med klimatproblemen skulle hjälpa de fattiga länderna att anpassa sig och minska sina utsläpp. Man sade att man kunde tänka sig att ge lite pengar, men de pengarna skulle tas från redan utlovade biståndsmedel. Jag kan förstå att de fattiga länderna inte var nöjda med det beskedet. Det lät bra i öronen på dem som inte satt sig in i frågan, men det var långt ifrån tillräckligt. I stället borde man ha haft en högre ambitionsnivå. Man borde redan inför ha sagt . Man har inte sagt det ännu, utan man utreder och tittar på det. Och som alla politiker vet är det stor skillnad mellan beslut och utredning. Man kunde ha gjort det bättre. 42 () replik: Visst är det spännande att lyssna på . Jag hörde honom inte nämna några andra länder som hade en högre ambitionsnivå, några andra regioner som kom till klimatmötet med mer i bagaget, än vad EU gjorde. Därför återkommer jag till frågan: Var det bristen på förslag och åtaganden från EU:s sida som fällde klimatmötet i ? Min slutsats är att det inte var så. Om andra länder hade varit beredda att stå upp för samma åtaganden som EU visade sig vara berett att göra skulle vi ha fått ett nytt klimatavtal i . Så var dock inte fallet, herr talman. Sprid inte myten, , att EU:s bristande vilja eller bristande engagemang hotade och raserade resultatet av toppmötet i , för så var inte fallet. Så kommer inte heller att vara fallet när vi pratar om nästa möte, det som kommer att hållas i . EU har öppnat dörren för att även resonera om och vara med på båda spåren. Vi har från vår sida dessutom visat viljan att anslå mer pengar, men vi måste vara säkra på att det leder till klimatåtgärder. Det är ett viktigt krav för att pengar inte ska användas till andra åtgärder. har inte visat att det fanns andra stater eller regioner som hade en högre ambitionsnivå än EU. EU tar täten på miljökampens område. 43 () replik: Det fanns länder som hade betydligt högre krav än EU. var ett av dem, om jag inte missminner mig. De har starka incitamentet att komma med höga krav, för om det misslyckas, om kraven inte är tillräckligt höga, kommer deras land att sjunka under vatten. EU hade bättre krav än , och ett som tyvärr förlamats av en intern politisk process kring sjukvårdsreformen. Det var definitivt inte bara EU:s fel att Köpenhamnstoppmötet blev ett misslyckande. Men EU gjorde inte tillräckligt för att det skulle bli bra. EU:s linje var en kompromiss internt mellan länder som inser att klimathotet är ett allvarligt problem är ett av dem, även under nuvarande regering och länder som inte inser att klimathotet är ett problem. Vi kan nämna till att börja med. En utslätad kompromisslinje var inte tillräckligt bra.