prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — Under ordförandeskap i Europeiska unionen har avtal med , , , och drivits vidare. Det vi behandlar i våra betänkanden är andra illustra delar av vår värld, nämligen , , Turks- och , , , och . Alla dessa delar av vår jord är jag inte säker på att samtliga ledamöter i kammaren, inklusive jag själv, kan peka ut på en jordglob. Det är viktigt att dessa skatteparadis som inte har haft denna öppenhet ändå får informationsutbytesavtal och en helt annan öppenhet. Det är också att det avtalet vi har på skattesidan med nu får ytterligare preciseringar. Vi får ändringar som innebär utökade möjligheter till informationsutbyte i skattehänseende så att kan begära upplysningar som innehas av banker och andra finansiella institutioner i . Ändringar med detta alpland innebär att vi får ett mycket mer effektivt medel för en betydligt tätare skattekontroll . Vi i alliansregeringen har gjort en hel del, men det finns en del som återstår. Mot denna bakgrund har genomfört en granskning av effektiviteten i informationsutbyte med andra länder inom den direkta skattens område, det vill säga skatt på inkomster och förmögenheter. konstaterar att det finns betydande brister i hantering av informationsutbytet. Oppositionen har på ett engagerat sätt menat att detta har att göra med den finansiella kris som har drabbats av. Det är säkert både sant och inte sant. Det är en betydande budget som vi riktar till . Det har varit marginella skillnader, även om jag vill öppet tillstå att oppositionen har velat plussa på några tiotals miljoner till . Ändå tror jag att vi kan vara så ärliga mot varandra att vi kan säga att de budgetbekymmer som finns inom definitivt hade funnits även om era budgetförslag hade bifallits av denna kammare även om jag inte ska underskatta varje enskild miljon. pekar på negativa konsekvenser för förmåga att hantera ett växande informationsutbyte med andra länder. gör bedömningen att ineffektiviteten i informationsutbytet kan få allvarliga konsekvenser för förmåga att upprätthålla informationsutbytets preventiva effekt och i förlängningen att säkra skatteintäkterna. I regeringens regleringsbrev avseende prioriteras nu detta arbete. Här ges i uppdrag att i en återrapportering beskriva de områden inom vilka det sker ett internationellt samarbete och vilka åtgärder som vidtagits för att förstärka samarbetet. ska beskriva hur den information man får från andra länder tas till vara i myndighetens arbete. När det gäller kampen mot fusk och svartarbete delar vi kristdemokrater självklart tillsammans med hela Alliansen det engagemanget. Jag är glad att detta självfallet gäller vår högt ärade opposition. Det är naturligtvis glädjande att notera att den samstämmighet som finns i vårt land på området är djupt grundad långt över partigränserna och har en djup förankring i det svenska folket. Det behövs en aktiv kamp mot allt vad skattefusk och olagligt agerande heter, kanske inte minst på det internationella området. Principen gäller; demokratiskt lagstiftade skatter, om än usla, ska ändå betalas. 28 () replik: Nej, så här är det. När den nye generaldirektören var hos oss sade han att om han hade fått de pengar som behövdes för alla de nya arbetsuppgifter som regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten hade skickat till hade man inte haft problemet. De pengar som har skjutits till har varit grädden på moset för att kunna satsa på bekämpning av det stora skattefusket. Jag begärde ordet för att jag ville ställa en fråga till . Anser att den summa pengar som har är exakt den summa man behöver för att klara alla tillkommande arbetsuppgifter och klara alla de påpekanden man har fått från ? Det handlar om att det går an att slimma så att man klarar sig inom de ramar man har fått. Jag vill gärna få svar på frågan. 29 () replik: Jag tycker att det är trevligt när det ställs frågor och man är intresserad av att få svar på dem. Jag skulle kunna svara att det är på öret när exakt rätt belopp som får år . Men så är det inte med någon myndighet. Så har det aldrig varit vare sig nu eller av socialdemokratiskt regeringsinnehav. Jag har i många interna sammanhang sagt att vi ska ha en öppenhet för det resonemang som säger att mer resurser till kan ge mer pengar tillbaka. Självklart närmar vi oss den punkten den kanske redan är överskriden när vi inte har anslagit tillräckligt med medel. Jag ska inte föregripa det interna arbete som sker på , och jag skulle bli förvånad om inte ekonomiskt prekära situation kommer att föranleda någon form av resursförstärkning på något sätt. Jag kan inte föregripa beloppet, men att denna situation är långsiktigt ohållbar finns det en bred samsyn om i riksdag. Vad gäller medelsanslagen till och andra myndigheter är det fråga om en balans mellan att ge nödvändiga resurser och att varje myndighet har en effektiv förvaltning. Det finns oftast en rationaliseringspotential som inte utnyttjas om man ger alltför generösa bidrag. Jag noterade, fru talman, jag hoppas att det inte är vid sidan om debatten, att ledare i går sade att statsbidragen till kommunerna skulle vara inflationsskyddade. Det låter underbart för kommunerna, men det låter inte underbart när det gäller rationaliseringspotential och prioriteringar inom kommunerna. När det gäller nya åtaganden som har fått är det viktigt att är tydligt mot oss lagstiftare i och anger vilka extra kostnader som de nya åtagandena medför. (: Replikerna om hör inte till det här betänkandet.) 30 () replik: Jag börjar med det sista som sade, nämligen att skattemyndigheterna själva måste vara tydliga. Jag tycker att de har varit övertydliga . Som en bekräftelse på detta kom alldeles skarpa kritik. Jag hörde också säga att det finns förhoppningar om att kommer att driva den här frågan så att kommer att få mera pengar. Det är glädjande. är de enda i den borgerliga alliansen som har tillstått att det finns ett problem. 31 () replik: Jag beklagar om jag genom att nämna partiledare gick vid sidan av anständiga debattrutiner. Jag tror vänsterledaren kommer att tåla det när han får kännedom om detta övergrepp. Jag tycker kanske att Socialdemokraterna själva inte har varit övertydliga när det gäller resursförstärkningarna till . Jag har inte de aktuella siffrorna i huvudet, men det handlar om några tiotals miljoner mer som ni har velat tillskjuta till jämfört med alliansregeringen. Det handlar kanske om en halv eller en procents skillnad jämfört med vad vi i alliansmajoriteten sedan har lagstiftat om. Det har inte varit så stora skillnader. Det tycker jag att vi ska vara tydliga med. säger att har varit övertydligt. Det har väl varit övertydligt mot båda parter, både allianssidan och vänsteroppositionen. Man befinner sig i en situation som är svår. Det är naturligt att en ny generaldirektör agerar. Det är klokt att detta sker. Vi får se vad det landar i. Jag tror att det kommer någon form av resursförstärkning. Jag tror att jag ha svarat på de frågor som har ställt. Jag uppfattar också att är mycket belåten med svaret. 32 (): Jag vill inleda med att säga att det verkligen har hänt mycket positivt på det här området. Vi ska nu fatta beslut om flera avtal om informationsutbyte. Det händer mycket när det gäller att bekämpa internationell ekonomisk brottslighet. Det är bra. Vi har ett enigt betänkande i den här frågan. Det är viktigt att understryka det. har tittat på arbete med att ta emot, hantera och använda kontrolluppgifter. Man skriver i sin rapport att det finns betydande brister i hanteringen av informationsutbytet. Man konstaterar att i de fall där kontrolluppgifter saknas är skattefelen mycket större. Man konstaterar också att den verksamhet som bedriver har en väldigt viktig preventiv effekt. Jag tror att vi allihop är överens om att det är så och att det är väldigt viktigt. Det har visat sig att skattefusket med internationella förgreningar uppgår till av de totala skattefelen. Det är något slags hörnstenar i den här verksamheten som vi ska ha med oss. Jag tycker att det är viktigt. Det är inte mindre viktigt med de slutsatser som har dragit i sin rapport. Om vi inte kan hantera den här informationen kan vi inte bekämpa det internationella skattefusket på ett så effektivt sätt som vi skulle kunna. Det här landar ganska mycket i en diskussion om resurser till . Det handlar egentligen inte betänkandet om. Det ska hanteras i en annan ordning i samband med budgeten, och så vidare. Vi har flaggat för att vi tycker att det är oerhört viktigt att ge de verktyg det behöver för att kunna jaga skattefuskare och göra det som vi förväntar oss att det ska kunna göra. Man skulle också kunna ställa frågan till majoriteten: Gör fel bedömning? Ni som sitter här från majoriteten var med vid informationen till utskottet från generaldirektören om ekonomiska situation. När jag lyssnar på era anföranden kan jag höra en viss dragning till att ni nog tycker att borde ha lite mer resurser. Det kan man kanske tycka är glädjande. Vi får se vad som händer på området. Från sida tycker vi att det är oerhört viktigt att ge de verktyg det behöver. Vi lyssnar väldigt noga till vad säger angående förmåga att ta till sig den information som man kan få via internationella kontrolluppgifter. Vi ser väldigt allvarligt på de brister som man har uppdagat. Jag står bakom förslaget i betänkandena. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 10 § Ny lärarutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU16 Ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) 33 (): Jag undrar var utbildningsminister är. Det hade i denna debatt varit trevligt att få lyssna till honom, höra hans argumentation och få ställa frågor om en så viktig proposition som vi ska debattera. Hitintills kan jag inte se honom här i kammaren. Jag beklagar det. En av mina första lärare hette . Jag kommer ihåg henne för att hon just var en av mina första lärare men också för att hon var en lärare som brann av iver att få lära oss förstatappare olika saker som vi skulle ha nytta av. Jag kommer ihåg flera lärare. Jag kommer särskilt ihåg de lärare som var engagerade, kunniga och som berörde mig på olika sätt. Jag tror att det är flera av er som hör detta som känner igen sig själv i min berättelse om lärare som var engagerade, berörde och hjälpte mig att hitta kunskaper. Det säger en hel del om vikten av bra och engagerade lärare. ska ha världens bästa lärare. Jag tror att vi alla kan skriva under på det. Det är det överlägset främsta målet för att skolan ska lyckas med sitt viktigaste uppdrag att ge alla barn och elever gedigna kunskaper som en grund för ett livslångt lärande. Vi behöver lärare som kan fånga lusten till lärande och utmana alla barn och elever att vilja utvecklas maximalt efter sin förmåga. Inte minst är det avgörande för de barn och elever som inte har studietradition med sig hemifrån. Lärare påverkar och formar barn och elever . Därför måste samhället dels ställa höga krav på lärarna, dels ge dem goda förutsättningar att fungera väl i sin yrkesroll. Vi socialdemokrater tror att lämplighet för yrket, en god grundutbildning, bra anställningsvillkor samt en väl fungerande kompetensutveckling är viktiga ingredienser för att nå målet att ska ha världens bästa lärare. Alla lärare behöver goda och djupa ämneskunskaper samt god förmåga att kommunicera, motivera och bekräfta barn och elever. Det är viktigt att vi har denna helhetssyn på lärarutbildningen och lärarrollen. Det hjälper nämligen inte om en lärare besitter det allra största ämnesdjup om läraren inte äger förmågan att möta barnet eller eleven på rätt nivå. Det är just i det närvarande och personliga mötet som lärande blir möjligt. Vi måste ge lärarna förutsättningar att ta ett verkligt ledarskap i klassrummet eller gruppen. Vi i den rödgröna oppositionen vill ha en modern lärarutbildning som tar sikte på morgondagens utmaningar. Modern skolforskning avvisar tanken på en återgång till en gammaldags lärarutbildning. Vi behöver en ny lärarutbildning som måste kunna möta de behov och utmaningar som skolan kommer att ställas inför de kommande decennierna. En viktig grundförutsättning är att utbildningen är forskningsbaserad och av hög kvalitet. Vi i den rödgröna oppositionen vill se en sammanhållen lärarutbildning, en utvecklad professionsutbildning samt en stärkt forskningsbaserad lärarutbildning. Vi i den rödgröna oppositionen motsätter oss inte ytterligare reformering av lärarutbildningen. Flera förslag i föreliggande proposition tror vi kommer att bidra positivt till lärarutbildningen och svensk skola. Däremot har vi starka invändningar mot andra förslag i propositionen, vilket framgår av vår gemensamma motion. Jag ska kortfattat kommentera några av dem. För det första säger vi nej till fyra nya lärarexamina. Varför ska just lärarutbildningen behandlas annorlunda än till exempel civilingenjörsutbildningen eller läkarutbildningen, vilka har gemensam examen men en rad olika tydliga inriktningar? Vi föreslår därför gemensam examen med olika inriktningar enligt propositionens förslag. För det andra ser vi risker för en återgång till ett gammaldags och stelbent stadietänkande. Vi är inte emot åldersinriktningar, men vi betonar vikten av en lärarutbildning som kan överlappa årskurser. Vi vill därför att grundlärare och ämneslärare ska ges behörighet att undervisa i sina huvudämnen för lägre årskurser än dem man huvudsakligen inriktar sig på, och det ska gälla fullt ut och inte bara delvis, som propositionen föreslår. Vi vill också att lärare med tillräckligt ämnesdjup ska ha möjlighet att undervisa i alla årskurser. Vi måste ha en sådan flexibilitet i strukturen, annars är det svårt att möta alla skolors behov av lärare samt demografiska förändringar. För det tredje anser vi att lärarutbildningen mot arbete i förskoleklass och första tre årskurser får för litet ämnesdjup. Med regeringens förslag kommer det inte att finnas ämnesspecialister under dessa tidiga skolår. Vi vet att tidiga insatser är viktiga, och därför behöver även de små barnen få möta lärare med djupa ämneskunskaper. Vi säger inte nej till regeringens förslag om klasslärare, men vi föreslår också att det ska vara möjligt att utbilda sig till ämnesspecialist för arbete bland de små barnen. Vi föreslår därför ytterligare en inriktning för ämnesspecialister i . För det fjärde vill vi varna för att ett alltför gammaldags och stelbent ämneskombinationssystem kan motverka nytänkande och utveckling. Därför är det olämpligt med detaljreglering från riksdag och regering. Vi anser att det ska vara upp till lärosätet att avgöra vilka ämneskombinationer man vill söka examenstillstånd för. I denna process ska regionala utvecklingscentrum och företrädare för skolor och kommuner involveras. För det femte säger vi nej till att lärarutbildningen med inriktning mot arbete i fritidshem förkortas till . Vi vill att denna utbildning ska behållas på dagens nivå, och vi vill också utreda och återkomma i frågan om utbildningen ska förlängas till , som utredaren föreslog. Lärare i fritidspedagogik arbetar både i klassrummet och i de fria lärandemiljöerna, och därför är det nödvändigt att grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem har djupa kunskaper inom exempelvis läs-, skriv- och matematiklärande. Det föreslagna upplägget av utbildningen tillsammans med förkortningen omöjliggör för dessa studenter att få behörighet för undervisning i till exempel svenska och matematik. Det skulle vara ett stort avbrott, både för studenternas anställbarhet och för tillgängen på kvalificerad personal inom områden där fritidspedagoger gör stora insatser i skolan . För det sjätte anser vi att den utbildningsvetenskapliga forskningen behöver stärkas. Jag kan konstatera att den borgerliga regeringen inte har för avsikt att budgetmässigt stärka den utbildningsvetenskapliga forskningen, som utredaren föreslog. Det är för mig en defensiv hållning. Det är viktigt att den utbildningsvetenskapliga forskningen svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Den ska vara praxisnära, och ytterligare ansträngningar måste göras för att resultaten ska föras ut i skolverksamheten. Lärarutbildningens vetenskapliga bas förutsätter att de som undervisar vid högskolor och universitet har möjlighet att forska i tjänsten på samma sätt som lärare vid övriga institutioner. Fasta forskningsresurser ska knytas till lärarutbildningen, precis som är fallet med andra ämnen i högskolan. Vi vill stärka den utbildningsvetenskapliga kommitténs ställning genom att se över dess organisatoriska hemvist. Vi vänder oss emot att fråntas möjlighet att fatta beslut om huvudinriktning och finansieringsvillkor för den utbildningsvetenskapliga forskningen. Det är också viktigt att påpeka att det finns flera angelägna perspektiv och områden som ska genomsyra lärarutbildningen, såsom genus- och jämställdhetsfrågor, tillgänglighet och rättigheter för elever med funktionsnedsättning, mångfald och delaktighet, hållbar utveckling, hbt och sex och samlevnad samt IT som redskap och perspektiv. Det är viktigt att dessa perspektiv genomsyrar hela lärarutbildningen och inte bara den gemensamma utbildningsvetenskapliga kärnan. Här tycker vi att propositionen kunde ha varit betydligt tydligare om dessa viktiga och centrala områden. Vi är också kritiska till att behörighetsfrågan inte har behandlats tydligt. Det gör det svårare att överblicka konsekvenserna av propositionen. Vi finner det också märkligt att frågan om legitimation inte finns med i en proposition om lärarutbildningen. Den föreslagna reformeringen av lärarutbildningen är omfattande, och samtliga lärosäten som anordnar lärarutbildning ska söka examensrätt på nytt igen. Det är av utomordentligt stor vikt att förändringar genomförs på ett ansvarsfullt sätt. Processen för ansökan, bedömning och beslut om examensrätt får inte bli alltför fyrkantig och forcerad. Tyvärr är detta inte fallet. fick lärosätena preliminära anvisningar för att söka examenstillstånd. Av dem framgår att lärosätena vid ansökningen ska leverera i stort sett färdiga kursplaner och en färdig bemanningsplan till för kurser som startar . Detta är inte seriöst, menar jag. Vi menar att den föreslagna tidsplanen för implementering är orealistisk. Vi vill därför att förändringarna i lärarutbildningen ska träda i kraft , det vill säga än vad regeringen föreslår. Vi socialdemokrater står bakom alla de gemensamma reservationerna från den rödgröna oppositionen, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1, 2, 3 och 4. 34 (): Jag ska liksom kommentera skolministerns frånvaro. Det måste nog vara tidernas sämsta närvaro av en skolminister som kräver något annat av eleverna i svensk skola. Jag kan inte minnas att han har varit här en enda gång och försvarat någon av de framlagda propositionerna. Dessutom är det nu en proposition, som handlar om en ny lärarutbildning, som han har påstått är en av de viktigaste för den här regeringen. Det tycker jag är mycket anmärkningsvärt. Över till dagens ämne. började jag på lärarutbildningen, den då nya lärarutbildningen. Redan från början utsattes den utbildningen för kritik. granskningar har dock gett tydliga resultat, och det har skett en kontinuerlig utveckling och förbättring av lärarutbildningen både till form och till innehåll. Bland annat har andelen disputerade lärare ökat, ämnesdidaktiken utvecklats och examinationsformerna förbättrats. , mindre än , står jag här för att debattera ytterligare en ny lärarutbildning eller ska vi säga nygammal? Att återgå till gårdagens stadielärare är inte vad som behövs i framtidens skola. Vi behöver lärare med goda och djupa ämneskunskaper och med mer kunskap om olika pedagogiska metoder och om hur barn och ungdomar, men även vuxna, lär sig. Det behövs en sammanhållen och flexibel lärarutbildning med en stark forskningsanknytning. Det behövs bara en lärarexamen. En mycket central tanke i lärarutbildningsreformen var att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning och möjliggöra en direkt övergång från professionsutbildning till forskarutbildning, utan kostsamma kompletteringar. Efter reformen har förskollärare, fritidspedagoger och lärare i de tidigare åren i fått sådana möjligheter, dels genom tillkomsten av nya forskarutbildningar vid universiteten, dels genom tillkomsten av forskarskolor som innebär ett samarbete med och uppbyggnad av forskarmiljöer vid högskolorna med lärarutbildning. Den praktiknära ansatsen och underlättandet av forskarstudier har mött stort intresse från lärarna och även från allt fler kommuner. Internationellt har gått i bräschen när det gäller att forskningsanknyta lärarutbildningen. Återgången till en mindre avancerad lärarutbildning utan direkt tillträde till forskarutbildning och en längre avancerad har inneburit ett kraftigt bakslag för den här utvecklingen. Den gällande utbildningen, men även dess studenter, har fått utstå en hel del spott och spe. De har lastats för nästan allt som gått fel i skolan, trots att de som gått den senaste utbildningen bara utgör av lärarkåren. Visst finns det förbättringar att göra i nuvarande utbildning, och en del finns med i det här förslaget. Det handlar om didaktik, ökad lärarledd tid, fler disputerade lärare och förstärkt forskningsanknytning. Men jag tror inte på att återigen skapa en ny utbildning som är en återgång till de gamla tiderna. För oss rödgröna är det elevens rätt till kunskap som står i fokus. Att döma av betänkandet som ligger på bordet är den borgerliga majoriteten mer intresserad av att tillgodose huvudmännens påstådda behov av klasslärare som kan undervisa i flera ämnen. Jag är glad att man, till skillnad från utredningens förslag, förlänger utbildningen även för lärare i de tidiga åren, men jag beklagar att eleverna går miste om lärare med djupa ämneskunskaper i sina ämnen. En gång i tiden var det bara prästen och läraren i byn som var informationskällorna. Samhället har radikalt förändrats. Bara sedan jag själv började skolan har framsteg skett som gjort att kunskap och information bara finns ett par klick bort, och barn behöver inte vänta tills de börjar skolan eller träffar fröken för att ta reda på saker. Det kräver mer av dagens lärare. Lärares kompetens har avgörande betydelse för elevernas lärande. Det ytliga kan eleverna snabbt googla fram. Läraren ska stå för djupet och ge hjälp att analysera. Det är en förmåga som många elever saknar. Regeringen säger sig ha höga ambitioner vad gäller förskolan och insatser i matematik, men man vill inte förlänga utbildningen för lärare i förskolan. Risken är då att vi får lärare som saknar kunskap i att möta barnen på deras villkor och integrera matematiken i leken och kanske i stället sätter barnen att räkna i matteböcker. Den yrkeskategori som kanske haft svårast att hävda sig men också den verksamhet som har varit hårdast drabbad inom utbildningsväsendet är fritidspedagogerna och fritidshemmen. Barngrupperna har ökat dramatiskt i storlek. Bara under nuvarande regerings tid har antalet barn per fritidspedagog ökat från drygt 18 till drygt 20 barn. Även inom förskolan och skolan har lärartätheten minskat sedan den här regeringen tillträdde, men kanske inte så drastiskt som för fritis. En hårt ansatt verksamhet skulle behöva ökade resurser för att få ned de enormt stora barngrupperna. I går besökte jag ett fritis i som hade 74 barn i en grupp med tre till fyra pedagoger. Fritidspedagogerna säger själva att de har svårt att garantera barnens säkerhet och att de snarare har karaktären av vakter än pedagoger. Vad gör regeringen? Jo, de anser att fritidspedagogerna sitter på för mycket kunskap, så för dessa förkortar man utbildningen till . Det är oerhört anmärkningsvärt. Regeringens okunskap om fritidsverksamheten och dess betydelse för barnens utveckling är skrämmande. används fritidspedagogerna som resurs för lärare i stället för som komplement till skolan och erbjuda barnen en meningsfull fritid.