prot · GY0920 · 2010-11-24 00:00:00 — Den personliga integriteten får en särskild skärpning efter de senaste årens debatt och utförsbacke på detta område. Det innebär att det nu måste ske en översyn i för att anpassa lagar och förordningar till det nya läget där personlig integritet får en större betydelse. Det blir en omröstning om statsministern efter nästa val. Det är en fråga som och har drivit och som vi fått en hygglig lösning på. Innan valet ansåg nämligen att det var viktigt att klargöra hur den parlamentariska situationen såg ut och om det finns en majoritet för den sittande statsministern efter att val hållits. när gör allt för att se ut som sossarna gjorde förr tycks de även ta till sig de sämre sidorna tyvärr. Personvalet kommer att stärkas. Det gör att fler riksdagsledamöter kommer att kunna väljas in genom att väljarna har kryssat in dem. Det har funnits en dålig kompromiss som inneburit att just till riksdagsvalet har vi haft högre spärrar mot personval än i landsting och kommuner. Det har varit ett slags halvmesyr som återspeglar en rädsla hos partierna mot att låta väljarna få större genomslag just i . blir det en förändring som gör att spärren sänks till även vid riksdagsvalet. Det gör i sin tur att det blir ännu viktigare att få en lösning på frågan om hemliga bidrag till partier och politiker. Det krävs helt enkelt en ny lagstiftning som visar att vi inte längre håller korruptionen om ryggen. har internationella organisationer på flera sätt uppmärksammat den bristande öppenheten i på det här området. Frågan bearbetas just nu i , där det finns en möjlighet att hitta en överenskommelse om inte , väljer att luta sig mot som tycks ha valt linjen att mörka pengar och hemlighetsmakeri är bra och rätt väg att gå vidare för partierna i . Öppenhet är vägen. Det minskar korruptionen och stärker demokratin. Det förstärkta folkinitiativet är nästa sak. I normalfallet ska ett folkinitiativ leda till en folkomröstning, står det nu i den utredning och den proposition som vi ska ta ställning till. Det är en stor skillnad mot hur det har varit. har kommunfullmäktige regelmässigt sagt nej till namninsamlingar för att få till folkomröstningar i enskilda frågor. blir det tvärtom. Kommunfullmäktige får betydligt mindre möjligheter att agera bromskloss. Det krävs en kvalificerad majoritet för ett sådant beslut. Det ska då handla om felaktigheter som att omröstningen går utanför kommunens kompetens eller strider mot någon lag eller så. Det innebär att människor i praktiken får nya möjligheter att påverka. Men det kommer också att kräva av oss att vi tar fram en ny kultur och praxis i , där vi ser medborgarnas delaktighet i beslutsapparaten som naturlig inte bara en gång . Politiker runt om i måste sluta att se människor som ett hot i beslutsprocessen. Så kommer vi till EU-frågan. Jag får väl säga: God morgon, ! Vi tycks ha fått en ny EU-debatt . Visserligen är med i EU, men vi ska fortsätta att låtsas som att vi inte är det. Vi mår alla bättre, tycks resonemanget vara, om vi fortsätter att tro att ingenting har hänt. Jag tycker att grundlagen ska spegla verkligheten. Jag var på den sidan som motarbetade ett svenskt medlemskap . Men jag tycker inte att de ungdomar som växer upp i ska behöva vara okunniga om vem som egentligen bestämmer och att en stor del av de lagar som vi inför i kommer från EU. Ska man kunna vara med och påverka även i det systemet bör vi snarare se till att medvetenheten ökar, att människor är med på banan och att vi ser till att vi har medborgare som är kunniga om hur verkligheten ser ut i stället för att försöka låtsas som att ingenting har hänt. Det fanns också de som ville föra in skrivningar om att EU är fantastiskt, ett fredsprojekt och vet vad. Men så blev det inte. Det blev ett mer lakoniskt statement om att är medlem i EU liksom det står att är medlem i . Det blir inte heller svårare för att gå ur EU. Det är en missuppfattning från dem som driver den diskussionen. Möjligen skulle man kunna hävda att det kan ta några månader om vi nu har en folkomröstning om att ska gå ur och det fattas beslut i både före och efter ett val. Men man kan också tänka sig att folkomröstningen är på valdagen och att det går lika fort som det gjort tidigare. Den typen av konspirationer tror jag inte så mycket på. Egentligen handlar nymornade reaktion mot grundlagen just om den medborgarskapsfråga som tog upp här tidigare. Man är irriterad över att någon efter att ha bott här i hela livet till sin 50-årsdag nu plötsligt får möjlighet att bli statsråd. Vi har en sådan situation . Jag tror att Per Schlingmann skulle ha blivit statsråd i om den nya grundlagen hade gällt. Man kan ju tycka bra eller illa om att han inte blev det, men rent formellt finns det inte någon rimlig anledning att göra skillnad på folk i den här meningen. Likaväl som människor kan rösta i val till riksdag, till kommuner och till landsting bör man kunna bli statsråd. Man bör kunna få de viktiga tjänsterna i . Jag tycker att den förändring som vi gör när det gäller medborgarskapet, att fler människor som har bott här länge har möjlighet att också söka och få tjänster i den svenska staten på många nya nivåer, är en positiv förändring som gör bättre. Den mångfalden vill inte jag vara utan. 9 (SD) replik: tar inledningsvis upp de förändringar som kanske inte är lika stora som de jag valde att ta upp i mitt anförande men som säkert har en viss betydelse för det svenska samhället och för vardagslivet för många människor. Jag berörde också dem. Jag tycker att det finns en del förändringar i det här förslaget som är nödvändiga och bra. Tyvärr överskuggas de av de lite större, mer övergripande frågorna som kommer att få en väldigt stor betydelse för det svenska samhället långt fram i tiden. Det gäller till exempel EU-frågan. försöker att få det att låta som om grundlagen ska spegla verkligheten och som om detta inte förändrar någonting i praktiken. Det är klart att det gör! Jag fick lära mig i skolan att i grundlagen står det all makt utgår från folket och att är dess främsta företrädare. Så är det inte längre, och grundlagsfäster vi det faktumet att det är så. är det andra länder i , andra folk och andra väljare i andra länder som stiftar svenska lagar, och det står också i den svenska grundlagen. Jag tycker att det är djupt beklagligt. Jag kommer aldrig att kunna acceptera det. Det är ett stort hot mot vår suveränitet och mot vår självständighet. Jag trodde ändå någonstans att var ett parti som också stod för detta. Även om man, för att kunna kompromissa med de röda partierna, har förändrat sin inställning till EU och ett svenskt utträde trodde jag att man någonstans hade en grundläggande förståelse för problematiken med EU-medlemskapet och att det EU-medlemskap som vi ser är någonting helt annat än det som svenska folket en gång röstade ja till. Jag trodde någonstans att hade en grundläggande förståelse för det, men tydligen inte. ser tydligen inte den här jättestora förändringen som särskilt dramatisk, och det tycker jag är beklagligt. 10 (MP) replik: Den stora förändringen är att har blivit medlem i EU. står i talarstol och säger att vi ska hålla för öronen, blunda och låtsas som om ingenting har hänt. Jag tycker inte att det är särskilt imponerande, . Jag tycker att det gör mycket starkare och ger medborgarna bättre möjligheter att vara med och påverka och göra bättre framtiden om vi använder de möjligheter vi har och ser till att aktivt och öppet diskutera hur verkligheten ser ut och försöker påverka den. Det är mycket bättre än att sitta i ett hörn och låtsas som om ingenting har hänt. Vad är det för konstig diskussion att påstå att den stora förändringen är att vi skriver in i en lag att är medlem i EU när vi i själva verket har varit det ? Varför påstår att det är en viktigare fråga än att stärka de mänskliga rättigheterna i grundlag? Det handlar om att ge människor fler möjligheter att använda de mänskliga rättigheterna i svenska domstolar, att minska diskrimineringen och att stärka diskrimineringsskyddet i . Varför påstår att detta är en liten fråga i jämförelse med att befästa en sak som egentligen hände ? Jag gör den bedömningen att det handlar om medborgarskapsfrågan. vill inte acceptera att människor som har bott här i praktiskt taget hela sitt liv till exempel ska kunna bli statsråd i trots att man kan svenska hur bra som helst och har deltagit i det svenska samhällslivet hur länge som helst. I detta anförande instämde (S). 11 (SD) replik: Vad jag vet finns det inga tioåringar som blir statsråd, men det är egentligen en annan fråga. Medborgarskapsfrågan är naturligtvis viktig. Jag tycker att det är avgörande att de som har viktiga, samhällsbärande positioner i också har en djup förankring i det svenska samhället och förstår det svenska samhället och inte minst det svenska politiska systemet. Det tycker jag är helt avgörande. Det ska även gälla människor på statliga anställningar av högre dignitet. Det tycker jag är helt avgörande. Jag tycker också att det har varit en väl avvägd skrivning i grundlagen så här långt. Den här förändringen urholkar medborgarskapets betydelse. Vi får acceptera det svenska EU-medlemskapet, säger . Jag kommer inte att göra det. Som jag sade beklagar jag att har bestämt sig för att acceptera det. Jag vill poängtera att det inte är samma EU som vi gick med i 1995 som vi nu skriver in i grundlagen. EU har förändrats avsevärt . Då röstade svenska folket ja till ett samarbete som man åtminstone upplevde som mellanstatligt även om vi var några, och jag tror att var på min sida i det fallet, som såg att det nog ändå skulle ta en riktning mot ökad överstatlighet och maktförflyttning till , och det blev precis så. Genom de nya fördrag som har antagits har vi sett just den utvecklingen. Det är precis den utvecklingen som vi nu accepterar och skriver in i den svenska grundlagen. Jag tycker att det är oroväckande, beklagligt och någonting som på allvar hotar vår självständighet, vår suveränitet och svenska folkets möjligheter att forma sin egen framtid i . 12 (MP) replik: måste man inse att för att få det demokratiska systemet att fungera måste man erkänna att man förlorat och gå vidare. Ingen tjänar på att förlorarna sätter sig i ett hörn och surar och fortsätter att sitta där i stället för att delta i samhället. Vi och de andra partierna i riksdag som var motståndare i omröstningen om medlemskap i har valt att delta i EU och skicka ledamöter till . gör vi nu en justering i grundlagen som innebär att det står att är medlem i EU. Jag tycker att det är en rimlig förändring. Jag tycker att det är bra att grundlagen återspeglar verkligheten i stället för hur vi som var i minoritet kanske skulle vilja att det blir . Det betyder inte att man måste sluta tycka att det vore bättre om stod utanför. Det kan man fortsätta att tycka om man vill. Jag tycker att det är rimligt att den situation som vi har för handen återspeglas i verkligheten. Slutligen skulle jag vilja ha ett argument till varför Per Schlingmann inte skulle kunna få bli i statsråd i om skulle vilja ha honom som statsråd. Varför vore det dåligt för att han blir statsråd? 13 (S): All makt utgår från folket. Så lyder första meningen i regeringsformen. Det är en mening som förpliktar. Som lagstiftare har vi den uppfordrande uppgiften att uttolka folkets vilja i olika lagförslag, men vi har också ett krav på oss att försöka vinna folkets förtroende för den politik som vi vill föra. Minst har folket makten att ompröva sittande lagstiftande församling och därmed också den sittande regeringen. Memento mori, kom ihåg att du är dödlig, viskar slaven på triumfvagnen till den fältherre som firade en militär seger i gamla . Memento populo, kom ihåg folket, ska vi riksdagsledamöter alltid påminna oss själva och varandra om. Ändringar av grundlagen måste göras genom två likalydande beslut med val emellan. Därför blir det här en repris på den debatt som hölls då texten i detta betänkande behandlades första gången. Det är inte ofta en grundlag förändras, och därför är detta en historisk händelse den största författningspolitiska händelsen . Den förändrade regeringsform som vi nu tar ställning till är resultatet av ett fyraårigt utredningsarbete och av intensiva överläggningar och förhandlingar mellan riksdagspartierna. Jag känner en stolthet över att vi till slut kunde komma överens om ett helt nytt paket, som samtliga dåvarande sju riksdagspartier kunde ställa sig bakom. Det är så vi ska behandla grundlagsfrågor i . Det ska vara långsiktiga lösningar, det ska vara breda överenskommelser och det ska vara stabilitet i frågor som rör demokratins grundvalar. Att man har klarat det även är en styrka . Redan sättet att ändra grundlagen gör att eftertanke premieras och långsiktiga lösningar uppmuntras. Den regeringsform som vi nu lämnar höll , och jag hoppas att den förändrade regeringsform som vi nu antar ska hålla , det vill säga framåt. Men det ankommer i slutändan på de politiska partierna om det blir så. Från socialdemokratiskt håll kommer vi att försöka vårda och hedra den uppgörelse som vi har nått och som kommer att ställa sig bakom. Dagens beslut innebär inte att vi ändrar någon av de bärande delarna i det svenska statsskicket: parlamentarismen, partival med personvalsinslag, kommunalt självstyre, folksuveränitetsprincip och respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Det är principer som finns med. Det är snarare en utveckling av de här bärande delarna som det handlar om . Vi bygger vidare på den svenska författningsmodellen och den svenska traditionen. Jag ska inte stå här och rada upp alla förändringar och justeringar som görs, för det känns inte meningsfullt. Jag kommer att beröra de viktigaste i punktform och hänvisar i övrigt till den debatt som fördes . Vi markerar domstolarnas oberoende ställning genom att ge dem ett eget kapitel i regeringsformen. Reglerna kring domarutnämningar reformeras. Vi utvecklar det kommunala självstyret, som också ges ett eget kapitel, och inför en proportionalitetsprincip. Vi skriver in skydd för forskningens frihet. Vi slår fast i regeringsformen att det samiska folkets kultur ska främjas. Vi gör det lättare att anordna kommunala folkomröstningar genom folkinitiativ. Vi möjliggör kommunala extraval. Vi harmoniserar spärrarna i personvalet så att gäller i alla val. Vi utvidgar diskrimineringsskyddet så att det också omfattar sexuell läggning. Vi markerar barnens rättigheter i regeringsformen. Vi klargör och utvecklar innehållet i det kommunala självstyret och lagföringsrätten, utan att för den skull införa en författningsdomstol. En författningsdomstol vore nämligen, enligt vårt synsätt, ett systemskifte i författningspolitiken. I likhet med övriga nordiska länder och har vår konstitutionella tradition präglats av vad vi kallar folksuveränitetsprincipen, det vill säga att folket och dess valda ombud ska bestämma vilka lagar och regler som gäller. Vi ska inte ha oavsättbara jurister som man inte kan utkräva ansvar av. Folksuveränitetsprincipen kommer egentligen till uttryck redan i orden all offentlig makt i utgår från folket. Därför tycker vi att det är viktigt att det inte finns med någon författningsdomstol i sammanhanget. I det förslag som föreligger slår man också fast det faktum att är medlem i EU och att vi verkar för internationellt samarbete inom ramen för och FN. Att göra en markering att vi är medlemmar i tycker jag inte är särskilt kontroversiellt vi har varit det . Vi ska respektera den folkomröstning som hölls då och att deltar i det europeiska samarbetet, har en röst vid bordet i europeiska sammanhang och då är med och påverkar lagstiftningen. Att inte skriva in att vi är medlemmar i är detsamma som att frånsäga oss en del av den verklighet som de facto påverkar svensk lagstiftning och svenskt samhällsliv. Jag tycker att det är att ställa sig vid sidan av verkligheten. Vill man sedan utträda ur EU är det en lång process, med olika typer av beslut och förmodligen också folkomröstning. Den möjligheten finns. Jag tror inte att den är aktuell. Jag tror inte att den är realistisk. Jag tror inte att det över huvud taget är nära förestående. Jag betraktar det mer som en hypotetisk, teoretisk diskussion utan grund och förankring i någon sorts reell verklighet. I detta sammanhang har också, om man utgår från principen all offentlig makt i utgår från folket, förts upp en diskussion som i och för sig inte har direkt med detta ärende att göra men som i viss mening har en bäring som jag tycker är intressant. Genom det ökade personvalsinslaget kommer också frågan om bidrag till olika kandidater upp till ytan. Dessutom har vi haft en lång debatt om partiers redovisning av sina partibidrag inför offentligheten. Där intar fortfarande partier den omöjliga ståndpunkten att inte redovisa sina partibidrag inför väljarna. I ett samhälle som blir alltmer öppet på alla områden betraktar jag det som en ståndpunkt som inte kommer att hålla. Det är en mur som kommer att rämna. Det är lika bra att göra det så fort som möjligt, för det är där vi hamnar i alla fall. Ökad öppenhet är rimlig och viktig. Vi är från vår sida beredda att i annat sammanhang verka för en lagstiftning när det gäller just den frågan. Det är viktigt att inför väljarna kunna redovisa varifrån pengar kommer både till partier och till enskilda kandidater. Det är en renhetsfråga, och det är en fråga som ytterst har mycket stark demokratisk bäring och som jag tycker har bäring också på just principen att all makt ska utgå från folket. Folket har rätt att veta vad det finns för olika intressen i bakgrunden för olika partier och olika rörelser. Jag vill nu sluta cirkeln i mitt anförande med att säga så här. Från vår sida har ambitionen i det här arbetet varit att på bästa möjliga sätt skapa förutsättningar och spelregler så att meningen all offentlig makt i utgår från folket kan fyllas med ett verkligt innehåll. Hur vi lyckas får framtiden utvisa. Det kommer att bli riksdagsdebatter och frågor även . Vi får se hur det tar tills det är dags för nästa översyn om den sker återstår att se. Men vi har i alla fall nu en bra, realistisk grund att stå på som är anpassad efter den verklighet som vi i lever i. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i föreliggande betänkande. 14 PER (M): Ja, visst är det en högtidsdag . Även om det är ganska tomt på läktarna är vi från som är här nöjda och glada att fatta det andra beslutet om en reformerad grundlag. Det är just en reformering vi gör av regeringsform, och därtill är det ett antal andra lagar som ändras. Jag tänkte dela in mitt anförande i tre delar. Jag ska först göra en sammanfattning av några av de viktigaste delarna, precis som mina båda meddebattörer har gjort. Sedan tänkte jag bemöta några av argument. Avslutningsvis ska jag berätta lite grann om hur vi har arbetat. Jag tycker alltid att det är bra att försöka dela in saker och ting i olika grupper för att få ett grepp om dem. Vad är det vi har gjort? Enkelt skulle man kunna säga att vi har delat in förändringarna i fyra delar. Det handlar om starkare ställning för medborgarna gentemot staten, den offentliga maktens uppdelning, kommunala frågor och valfrågor. Den starkare ställningen för medborgarna gentemot staten handlar till exempel om skyddet för den personliga integriteten som skrivs in. Det handlar om tydligare regler om full ekonomisk ersättning vid expropriation. Det handlar om grundlagsskydd mot diskriminering och att det ska gälla även för sexuell läggning. Det handlar om att vi skriver in ett skydd för forskningens frihet i grundlagen. Den offentliga maktens uppdelning handlar till exempel om att vi efter ett riksdagsval ska ha en obligatorisk omröstning om vem som ska vara statsminister. Det handlar om att KU kommer att få större möjligheter att granska, att vår granskning kan stärkas. Precis som sade handlar det om att uppenbarhetskravet vid lagprövning tas bort och att domstolarnas självständighet markeras med ett eget kapitel i grundlagen. Det handlar också om kommunala frågor. Det blir större självständighet och självstyre, eftersom framtida begränsningar måste vara proportionerliga. Det handlar också om möjligheten att ha ett extraval om det har blivit ett mycket oklart läge i någon kommun. Sedan, herr talman, handlar det om valfrågor, dels att vi sänker gränsen från i riksdagsvalen, precis som vi redan har det i kommun- och landstingsvalen, dels att vi flyttar valdagen till andra söndagen , så att regeringen får lite mer tid på sig att göra statsbudgeten. Det är extra viktigt om vi , långt bort , skulle få ett regeringsskifte. reservation är ganska enkel, klar och kanslisvensk. Det handlar om ett utträde ur EU. Vad som är lite lustigt är att man använder en undersökning från befästa detta. Det är en mycket intressant artikel med rubriken har en majoritet svenskar mentalt gått med i EU och med beteckningen 2010:5epa. Det är en mycket intressant läsning. I den kan man läsa att är positiva till EU-medlemskapet, att är negativa och att är utan åsikt. Vi som i den här kammaren har ägnat oss åt politik skulle väl säga att det är en jordskredsseger för ett förslag som har jämfört med 23 mot och som inte har någon åsikt. tog också upp några andra saker. När jag satt och lyssnade tänkte jag på . Det är nästan så att jag tror att har kopierat tal eller att det möjligen är någon miljöpartist som han har kopierat. Sakta men säkert har dock båda dessa partier, precis som beskrev det, insett att det finns en större möjlighet till påverkan om man accepterar vad svenska folket har sagt i folkomröstning och vad det finns en mycket klar majoritet för här i kammaren och faktiskt försöker använda medlemskapet i EU konstruktivt för att se till att det ska bli så bra som möjligt i hela EU och därmed också i . Det låter lite grann som om vi vore . berättade att det har gått av arbete från start till mål. Egentligen har det gått ännu . Redan när grundlag antogs dröjde det bara tills det gjordes en förändring som flyttade in fri- och rättighetsstadgan i grundlagen. Dessutom föddes nästa grundlagsdebatt precis som det ska vara. Tankesmedjorna började fundera över: Hur ska vi kunna få en ännu bättre regeringsform om 10, 15, 20 eller , när tiden är mogen? Jag hoppas och tror att den debatten börjar , det vill säga dagen efter det att vi har beslutat om den här ändringen. Det är ju väldigt långsamma processer, det är väldigt långa diskussioner, och det är ett stort kompromissande. I det längsta söker vi konsensus. I mitt förra anförande hade jag en lång exposé över vad olika ledamöter av riksdag hade sagt i samband med de riktigt stora förändringarna av vår grundlag. Det hinner jag inte den här gången. Men konstitutionsutskott uttryckte det så att möjligheterna att ändra grundlag bör vara omgiven av försvårande formaliteter, nödvändiga för att avhålla icke nog betänkta försök och att förekomma förhastade beslut. Detta betänkande är fritt från icke nog betänkta försök, och här finns inga förhastade beslut. Bifall till förslaget! 15 (SD) replik: Det blev en del upprepningar. Men jag tycker ändå att det är viktigt att framhålla att är . Det är ganska precis hälften. Jag sade i mitt anförande att det inte finns något tillräckligt starkt folkligt mandat för det svenska EU-medlemskapet för att det ska skrivas in i grundlagen. När man skriver in något i grundlagen ger man det också en mycket speciell betydelse. Per inledde med att säga att det är högtidsdag. Det är det säkert för dem som tycker att detta är ett bra och riktigt beslut. Men jag tycker att det är en sorgens dag, när vi slutligt skriver in i grundlagen att vi har övergett vår suveränitet och vår självständighet. Men som jag anförde tidigare: Jag erkänner att situationen ser ut som den gör. Det är inte så att jag, som någon sade , sätter mig vid sidan av och gråter eller något liknande. Jag erkänner att situationen ser ut som den gör. Men det betyder inte att jag måste acceptera att situationen ser ut som den gör.