prot · GY0926 · 2010-12-02 00:00:00 — Jag skulle vilja citera vad en finsk professor, , sagt: Att nedtona undervisningen i nationens historia eller att göra historieundervisningen internationell, har aldrig varit något alternativ i . Vi har inte, som i , levt med idéer om varken det gränslösa eller det mångkulturella samhället. menar att detta är en mycket bidragande orsak till att ligger i den absoluta toppen i nämnda undersökningar. Jag skulle vilja höra vad anser om slutsats i sammanhanget. 92 Utbildningsminister (FP): Jag har stor respekt för historieprofessorn , men jag är inte säker på att han skulle uppskatta att bli citerad på det sätt han nu blivit. Att tro att de sjunkande resultaten i beror på invandring är att göra det för lätt för sig. Självklart har de elever som kommer till och som inte kan svenska en uppförsbacke i början i skolan och behöver mycket hjälp och stöd för att lära sig svenska. I början presterar de självfallet sämre än den som är född här därför att de inte behärskar språket. Det är just därför vi satsar så mycket på att dessa elever ska lära sig svenska. Men det är inte så att de sjunkande svenska resultaten förklaras med detta, utan det är en generell nedgång över hela linjen i den svenska skolan. Matematik har ingenting med nationell identitet att göra, om det är vad frågeställaren är ute efter. Men det är i matematik som resultaten sjunker allra mest. Att alla problem förklaras på samma sätt av är något förvånande eller kanske inte förvånande; jag vet inte. Det har i alla fall ingen relevans för den här diskussionen. Vi har för låg kvalitet på undervisningen i svensk skola och för låga resultat. Dessa måste höjas. Det är de reformer som vi nu slår in på som kommer att bryta den här utvecklingen. 93 (S): I ett anförande lyfte vice riksbankschefen fram att bristen på arbetskraft stiger snabbare än arbetslösheten faller. Det tyder på att matchningsproblemet på arbetsmarknaden kan bli påtagligt långt innan arbetslösheten har kommit ned på en normal nivå. I klarspråk betyder det höjda räntor trots hög arbetslöshet. Jag vill fråga hur han ser på det faktum att hans politik leder till att arbetslösheten fastnar på höga nivåer som arbetskraftsbrist inom framför allt tillväxtsektorer riskerar att pressa upp räntorna för villaägare i . Kommer man att försöka göra något åt den höga arbetslöshet som existerar parallellt med arbetskraftsbrist och vad i så fall? 94 Finansminister (M): Låt oss vara noggranna när vi beskriver hur den svenska modellen fungerar. Jämfört med de flesta andra europeiska länder har klarat den här krisen väl. Jag har sett att lagt fram en tillväxtprognos på . Det är naturligtvis väldigt få länder i som kan uppvisa detta. ekonomer räknar med en arbetslöshetsminskning om i storleksordningen . Det är naturligtvis djupt otillräckligt att vi inte växer snabbare än alla andra och att sysselsättningen inte ökar tidigare än i andra länder. Naturligtvis vill vi nå ännu längre därför att full sysselsättning är avgörande. Det då avgörande är hur väl arbetsmarknaden fungerar att vi har jobbskatteavdrag som gör att det lönar sig att arbeta, att vi har förstärkt arbetslinjen i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, att vi har en arbetsförmedling som underlättar matchning samt att det finns en sådan rörlighet att människor är beredda att söka jobb brett utanför sitt yrkesområde och sin region. Nyckeln till att kunna ha en snabb tillväxt är att vi förstärker ekonomins långsiktiga funktionssätt och arbetsmarknadens funktionssätt i synnerhet. 95 (S): Jag blir lite bekymrad. Ett akut problem lyfts fram som de flesta bedömare ändå ser framför sig, inte minst exempelvis en sådan expert på området som , just när det gäller matchningsproblemet på arbetsmarknaden. Där är det en situation med en arbetslöshet på höga nivåer, vilket det faktiskt handlar om. En arbetslöshet på kallade för massarbetslöshet innan han själv fick ansvar för politiken. visar en del branscher på en stor arbetskraftsbrist en situation som flera påpekat skulle bli resultatet av den förda politiken. När man ställer frågor om det kommer en uppräkning av vad som redan har gjorts. Ska det tolkas så att finansministerns lösning på problemet är mer av samma misslyckade politik? 96 Finansminister (M): Låt oss konstatera att i sin senaste inflationsrapport lyft fram att förändringar när det gäller jobbskatteavdrag, a-kassa och sjukförsäkring har bidragit till att svensk ekonomi fungerar bättre och till att vi därigenom kan växa med mer av sysselsättningstillväxt och tillväxt utan inflation. gör samma reflexion när man diskuterar att arbetskraften i denna lågkonjunktur inte har fallit på det sätt som vi tidigare upplevt. Samma resonemang har sedan återfunnits hos de flesta bedömare: De avgörande reformerna för hur länge ett land kan ha hög sysselsättningstillväxt och sjunkande arbetslöshet är hur väl arbetsmarknaden fungerar, hur väl det lönar sig att arbeta samt hur väl arbetsmarknaden och lönesättningen fungerar. Där är det ändå de grundläggande strukturförändringarna som har störst betydelse. Det är naturligtvis det som också regeringens politik framöver ska inriktas på. Det vore en fara om vi backade från de här reformerna och gjorde det mindre lönsamt att arbeta och började avveckla arbetslinjen. Då skulle vi snabbt komma in i obalanser och få den typ av flaskhalsproblem som vi tidigare upplevt och som gjort att tidigare haft en stigande arbetslöshet också i tider med god tillväxt. 97 (S): Min fråga går till vice statsministern och handlar om tåg. Lämpligt nog har vi här i fått ett brev från , styrelseordförande i där det står: Vår ägare, staten, har sparat på anslag till underhåll av och investeringar i järnvägsnätet. Följaktligen har det sämst underhållna järnvägsnätet av jämförbara länder. 2011 försvinner också extraanslaget på 600 miljoner som utgått . Detta kommer enligt att leda till ännu sämre punktlighet och större risk för kaos vid till exempel snöoväder. Just nu är det oerhört många människor runt om i vårt land som är drabbade av detta. Mot bakgrund av det samt alla signalfel och faktiskt den dåliga beredskapen blir min fråga: Vilka är de konkreta åtgärder som vice statsministern och regeringen har för avsikt att vidta? 98 Utbildningsminister (FP): Låt mig först bara uttrycka den känsla jag tror att vi alla har, vare sig vi suttit fast på tåg eller inte. Jag förstår att ett antal ledamöter fastnade på något tåg . Det är naturligtvis bedrövligt att det ska behöva vara så. Jag tror att vi alla känner att det inte borde vara så här i ett modernt samhälle. Jag tror att SJ:s ordförande har rätt i att underhållet av järnvägar i under en mycket varit eftersatt. Dock får man nog gå tillbaka till en tidigare regering med det parti som frågeställaren själv tillhör för att hitta de stora försyndelserna. Underhållet har varit eftersatt under en mycket . Därför har den här regeringen ökat anslagen till drift och underhåll från nivån 3,8 miljarder till nu ungefär 5 miljarder . En mycket kraftig ökning har skett. Dessutom har vi inför den här akuta situationen frigjort ytterligare en halv miljard . Det vi i regeringen kan göra är att vi tar fram pengar. Naturligtvis inser också allvaret. Man jobbar nu för fullt. Anslagen har alltså ökat från den låga nivå som gällde under tidigare regeringar. 99 (S): Jag tror inte att de resenärer som runt om i står där och har problem med resandet är nöjda med det svar vi här får av vice statsministern. Dessutom håller det inte skylla på en regering som avgick . Vi lever här och . Det är nu det krävs åtgärder. Vice statsministern skyller här på en tidigare regering, men vi ska komma ihåg att Socialdemokraterna tog över i då det var ett mycket fattigt . Då levde vi med en situation liknande vad vi nu kan se i andra länder i . Vi städade upp efter den då senaste borgerliga regeringen. Man får inte glömma bort det. Vi vill ha konkreta åtgärder här och för att få ett stopp på alla tågförseningar när det är oväder i . 100 Utbildningsminister (FP): Jag berättade just om vad som görs. Anslagen är högre än på mycket länge kanske någonsin; jag vet inte. De är uppe på 5 miljarder , och vi har dessutom frigjort en halv miljard till. Det var frågeställaren själv som läste upp ett brev från SJ:s ordförande, som pekade på de historiska försyndelserna. Jag instämde bara i detta. Här finns mycket stora historiska försyndelser som skedde . Man behöver inte gå tillbaka till Socialdemokraternas maktövertagande 1932 för det, utan det handlar om försyndelser som har skett under . Det är därför vi har lyft anslagen. Det frigörs också ytterligare medel i den situation vi nu är i. Därmed är veckans frågestund med regeringen avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 9 § (forts. från 7 §) Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet (forts. TU6) 102 (S) replik: Det blir lite märkligt när man har en timmes avbrott mellan anförande och replik, men vi ska väl göra så gott vi kan i alla fall. Jag får för det första hälsa välkommen till talarstolen. Det var tydligen hans första anförande som ny ledamot i , och det är alltid trevligt när vi får börja med en sådan här liten debatt. Ändå tycker jag nog att det var lite märkligt när man säger sig vilja föra en debatt i en fråga men sedan far i väg till . Lite märkligt blir det allt. Det är ändå den svenska Transportstyrelsens avgifter vi ska diskutera. Jag måste ställa samma fråga till som jag ställt till de andra, herr talman: vill ni inte lyssna till näringslivet? Varför är näringslivets synpunkter så lågt värderade i den borgerliga alliansens politik på detta område? Vi socialdemokrater säger som sagt inte nej till detta system, men vi vill se en helhet. Vi vill se hur även de andra avgifter som kommer att påföras transportområdet kommer att slå, så att man kan göra en helhetsbedömning av alltihop. Det är mycket viktigt att vi får en sådan helhetsbedömning. Sedan hade vi den andra frågan, om museijärnvägarna. Då tog upp frågan om båten . Ja, det hade väl gått att undanta även denna båt. Det hade varit fullt möjligt för majoriteten att lägga fram ett förslag att ingen av de verksamheter som lyder under Transportstyrelsen och som har ett kulturhistoriskt värde skulle behöva ha några avgifter utan att dessa i stället skulle tas bort. Det är ändå så att avgifterna inte inbringar speciellt mycket pengar till vare sig statskassan eller Transportstyrelsen. Det hade alltså gått alldeles utmärkt. 103 (C) replik: Jag får tacka för orden kring mitt första inlägg. Det är alltid lite spännande och alltid lite anspänning, och det är desto roligare att man får hålla på . Ja, jag tog upp . Vi måste nämligen se på transporter ur ett globalt eller åtminstone europeiskt perspektiv. Detta handlar om att de transportkedjor som finns från odlare ändå ut till konsument av just azaleablommor, som odlas i , är en aspekt på hur det svenska näringslivet ska kunna vara konkurrenskraftigt. Där är naturligtvis avgifterna och kostnaderna för transporterna helt avgörande, och i fallet handlar det om hur denna särskilda växt kräver en viss typ av transport för att nå kunderna även uppe i hemtrakter. Jag tog också upp behovet av att se till att Transportstyrelsen utnyttjar den kompetens som finns hos de stora klassningssällskapen som utför inspektioner och kontroller av fartyg i hamnar över hela världen. Detta är det oerhört viktigt att Transportstyrelsen tar till sig. Vi fick också veta på ett möte med Transportstyrelsen på trafikutskottet tidigare att de arbetar aktivt med att se till att få hjälp med detta. Det innebär att Transportstyrelsen idkar verksamhet i hela världen, och då tycker jag att det är helt okej att tala om . Sedan nämner behovet av att ha en helhetssyn inom detta område, och så talar han dessutom om att vi värnar företagen speciellt. Ja, företagarpolitiken är viktig. Det är framför allt jobben i både stora och små företag som skapar arbete i hela landet. Då vill jag också påminna om det rödgröna förslaget om kilometerskatt, som var ett dråpslag emot företagen i hela landet just vad gäller deras transporter. 104 (S) replik: Varken förslaget om kilometerskatt eller andra förslag är uppe till debatt just . Vi kan gärna ta en diskussion om det, men kanske inte inom ramen för detta ärende. Möjligen skulle man kunna tänka sig att ett förslag om kilometerskatt, om det finns någonstans ifrån, skulle kunna finnas med i den typ av utvärdering av alla avgifter vi tycker att regeringen ska göra. finns inte detta förslag på er dagordning, men det hade funnits på vår om vi hade varit med i regeringsställning. Visst måste vi hålla ihop transportkedjor och allt det där, men det är inte heller frågan i det ärende som just nu diskuteras. Just nu diskuterar vi den avgift Transportstyrelsen vill påföra transportområdet. Vi är med på att införa detta, herr talman, men vi vill se en helhetsbedömning. Hur ser helheten ut när vi har lagt på alla de avgifter som ska läggas på transportområdet? Vart tar konkurrensen vägen? Är det järnväg eller väg, flyg eller sjöfart som är vinnare eller förlorare? På vilket sätt kommer helheten att se ut? När det gäller museijärnvägarna eller de kulturhistoriskt intressanta verksamheter som förekommer på detta område hade ni kunnat lägga fram förslag om att ta bort alltihop. Det hade inte inneburit någon statsfinansiell katastrof utan tvärtom antagligen blivit så att Transportstyrelsen vunnit på det. 105 (C) replik: Vi börjar med diskussionen om museijärnvägarna kontra andra typer av kulturfrämjande föreningar. Jag tog upp exemplet med i Lygnern i , som inte är en museijärnväg. Det hade lika gärna kunnat handla om ett fordonsmuseum eller någon annan typ av transportslag ett flygmuseum eller vad som helst. När vi diskuterar frågan om museijärnvägar och att begränsa avgifterna till en viss nivå handlar det om just museijärnvägar. Det finns ingen analys av hur brett och vitt detta område är. Vi kan diskutera möjligheten att helt befria ifrån avgifter, men vi har ingen aning hur stor omfattningen av en sådan avgiftsbefrielse är. Därför får vi hålla oss till det frågan gäller. Det tycker jag också att vi ska göra när det gäller frågan om helhetssyn. efterfrågar en helhetssyn och att vi ska diskutera kilometerskatt, gränsdragningar och andra saker. Jag tror att han får bestämma sig för om vi ska diskutera detaljer eller helhet i detta. I och med att Socialdemokraterna efterlyser denna ofantliga utredning på området, som då ska inkludera en i det här sammanhanget så marginell sak som just Transportstyrelsens avgifter, tycker jag att det är lite märkligt att man väljer just denna fråga för att tala om detta. Jag noterar att i sitt anförande i princip ställde sig bakom de förslag som framförs i propositionen, och det uppskattar jag. Jag tror dock att vi har haft denna helhetssyn i debatten inför valet, som gav ett utslag: Alliansregeringen fick fortsatt förtroende att arbeta med infrastruktur på det sätt den gör. Vi kan naturligtvis fortsätta denna diskussion i kammaren, men jag tror att vi ska göra det i ett större perspektiv än just i denna fråga. 106 (S): Enligt propositionen är skälet att införa en avgiftsfinansiering av Transportstyrelsens verksamhet i form av tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning att man därigenom gör konkurrensvillkoren mellan de fyra trafikslagen jämförbara och att det trafikslagsövergripande synsättet kan främjas i enlighet med gällande transportpolitiska principer. Den saken är inte relevant för museijärnvägar. Vi kan också gå vidare och titta på andra delar i propositionen. Regeringen understryker också att avgiftens storlek i möjligaste mån ska svara mot den kostnad den offentliga tillsynsverksamheten medför. Hur belyser vi det när det gäller museijärnvägar och, för all del om det hade varit på agenda andra historiska kulturella delar av transportsektorn? Museibanornas har avlämnat ett remissyttrande i den här frågan. Jag har varit med i en arbetsgrupp som har gått igenom det och sett att det bland annat handlar om att söka minska risker vid järnvägstrafik när någonting rör sig, inte står still uppställt på ett museum utan rör sig. För att genomföra uppgiften att minska risker vill man vidta en del riskminskande åtgärder. Vad det bör handla om är en riskminskning där vinsten blir större än kostnaden för denna åtgärd. Här har mina kolleger gått igenom vad det är som skulle kunna vara risker. Hur ska man kunna bedöma dem? Vad är det för risker med en museijärnväg där tåg med låga hastigheter kör etcetera? Vad skulle det kunna handla om? När man ser på den historiska statistiken och räknar enligt sätt att belysa vad riskerna är vid ett trafikförlopp finner man att de svenska museijärnvägarnas sammanlagda risk handlar om i storleksordningen . Om man kräver att riskminskande åtgärder ska betala sig blir det väldigt små pengar. Under valrörelsen kom det ett förslag från Transportstyrelsen om avgifter som man kunde förstå skulle vara långt högre än vad som rimligen kan bäras av museijärnvägar, som sammanlagt har i trafikinkomster. Det är skillnad mellan ett järnvägsmuseum med sina fordon och ett museum där man ställer upp saker som inte rör på sig. 6 miljoner det ursprungliga beloppet från Transportstyrelsen var alldeles för stort i förhållande till det. Det blev kritik från dåvarande infrastrukturministern, det blev kritik från den dåvarande socialdemokratiska oppositionen och från andra ledamöter i . Man ville inte att museijärnvägarna drabbades av så höga avgifter att deras kulturella verksamhet skulle riskeras. Transportstyrelsen har ändrat sin uppfattning successivt augusti, september, oktober. Jag tycker att deras förändringar går i rätt riktning. Men jag saknar ett kvitto från regeringen i den här diskussionen. Det finns ingenting i propositionen som visar vad regeringen står för, och det är ändå regeringen som styr riket, inte Transportstyrelsen. Jag tycker att det är underligt att regeringen inte kommer till med någon egen ståndpunkt, trots att flera av oss parlamentariker tog upp frågan under valrörelsen. Jag menar att ett tydligare ställningstagande från i förhållande till regeringen, nämligen i form av ett tillkännagivande, vore på sin plats. Det hela är ganska underligt, och det har belysts under diskussionen i kammaren. Med en realistisk bedömning av vad Transportstyrelsens tillsynsverksamhet skulle kunna prissättas som, vad den skulle kunna tillföra, når vi upp till ca . Det är ändå mer än en promille, till och med någon procent av vad museibanorna över huvud taget har för trafikinkomster . Det gör att jag tycker att det är föga motiverat att ha den här formen av avgifter över huvud taget. Det hade varit bättre det är min slutsats om vi hade haft regeringens klara ståndpunkt och om i sin skrivning från majoriteten i utskottet hade givit regeringen en klar anvisning om hur den här frågan ska styras framgent så att Transportstyrelsen vet vad som ska gälla hur mycket man än kan uppskatta Transportstyrelsens successivt förändrade förhållningssätt. Med anledning av detta yrkar jag bifall till reservation 2, Särskilda hänsyn vid avgiftsutformningen. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Ett sammanhängande system för geografisk miljöinformation Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU2 Ett sammanhängande system för geografisk miljöinformation (prop. 2009/10:224). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Filmcensuren för vuxna avskaffas Föredrogs kulturutskottets betänkande 2010/11:KrU2 Filmcensuren för vuxna avskaffas (prop. 2009/10:228). 107 (S): När jag var fick vi vår första tv-apparat. Det var en väldigt stor händelse i byn där jag bodde. Många kom dit för att se på den där tv:n hos oss . En film som jag särskilt kommer ihåg var Bröderna . Mamma ville inte att jag skulle se när man började skjuta. Vänligt men bestämt vände hon mitt huvud så att jag inte skulle se tv-bilden. Det var bara det att i rummet fanns ett vitrinskåp med glasdörr i vilken tv-bilden speglades, så jag lyckades ändå se detta ohyggligt spännande och för dåtiden våldsamma program Bröderna , även om bilden var i ett vitrinskåp. finns det en rad sätt att se rörliga bilder och filmer av alla de slag. Det är mot bakgrund av den teknikutvecklingen som vi ska se avskaffandet av filmcensuren för vuxna och den lagstiftning vi tar ställning till. Jag är säker på att mamma ville så väl då, 1962, och jag vill ha ett samhälle där vi vuxna tar ansvar för barns bästa. I går tog vi här i kammaren ställning till en ny strategi för att stärka barns rättigheter i . Den bygger på . En artikel i lyder: Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. En annan artikel lyder: Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas utifrån ett barnrättsperspektiv. är enigt i sitt förslag att avskaffa filmcensuren för vuxna. Vi socialdemokrater välkomnar propositionen och ställer oss alltså bakom den. Men det jag vill betona med mitt inlägg här är den skyldighet vi har att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vi ska stärka dem som medvetna medieanvändare, för där vet vi att våra barn är mycket duktigare än vi. Fastställd åldersgräns för film som är avsedd att visas offentligt ska finnas även fortsättningsvis. Det är nödvändigt och bra. Det inrättas en ny myndighet, , för detta arbete. Rådet ska samverka med andra i samhället just för barns bästa. Det är bra, och det är nödvändigt. Men ingen lag i världen, herr talman, kan ersätta det ansvar som vi vuxna har i vardagen, och det är ett ansvar som vi måste ta på oss för att ge barn en trygg och säker uppväxt. Är det någon invändning jag har mot propositionen utan att lägga fram ett motförslag är det att vi inte ska tro att polisen kommer att springa runt på biografer för att se till att barn inte ser barnförbjuden film. Vi måste fortsätta med en aktiv kulturverksamhet i skolan. Vi måste uppmuntra barn att finnas i förskolan och se till att de blir stärkta i sin självbild och i sitt jag så att de därmed har kraft och mod att avstå det som är dåligt. Vi vet att kulturkonsumtionen följer klassmönster, och i vårt land ökar barnfattigdomen stadigt. Därför är det så viktigt att stärka barns och ungas självkänsla och stärka dem som konsumenter vare sig det handlar om att köpa film, mode eller om att köpa någonting annat. Föräldraansvaret ska alltid finnas där. Men vi vet också att det sviktar, och det är därför vi har många sköra barn. Då måste samhällets övriga aktörer bidra till barnens rätt till en rik barndom fri från kränkningar, såväl psykiska som fysiska. Vi vet att det som barnen kan se är någonting helt annat än det jag såg som fyraåring, . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut i kulturutskottets betänkande KrU2. 108 (M): Det här är en glädjens dag för frihetsälskande människor i allmänhet och för dem som törstar efter yttrandefrihet i synnerhet. Vi är alltså på väg att avskaffa filmcensuren. Den här skapelsen föddes i biografförordningen , så med det beslut som vi nu är på väg att fatta kommer inte denna baby att få fylla , och det är jag mycket glad och tacksam för. Det var med en ganska ruggig känsla som jag besökte en bio senast nu när jag verkligen har satt mig in i de här frågorna. Jag såg filmen , som naturligtvis handlar om livsgärning, och förstod då att filmen inte fick visas på vita duken förrän den hade granskats av statens öga. själv tycks ha haft en ganska klar uppfattning om det här med censur. I sången om censuren får vi höra det här: Medborgare, så fort ni ser att något omoraliskt sker, eller ni får syn på nåt som inte är kultur; Vänd blicken bort och blunda och skrik på censur Det syrliga och det ironiska i de här raderna är naturligtvis alldeles uppenbart. Att Cornelisfilmen trots allt slapp igenom filmcensuren helt oklippt är väl i och för sig inte alldeles överraskande.