prot · GX09131 · 2010-06-03 00:00:00 — 1 § Val av justitieombudsman Företogs val av ny justitieombudsman. 1 (): har enhälligt föreslagit val av till ny justitieombudsman från för en period av . Hon är en erfaren och respekterad jurist med bakgrund bland annat från olika delar av domstolsväsendet. är kammarrättslagman i Kammarrätten i . har hon varit expeditions- och rättschef i och rådman vid . infördes regeringsform och firade 200-årsjubileum . är en av våra viktigaste institutioner för att främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. röner ett stort intresse från resten av världen och är ett av viktigaste bidrag till den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. Det är därför med en djup respekt för ämbetet som jag som företrädare för med stor glädje föreslår till justitieombudsman. hade enhälligt föreslagit att kammarrättslagmannen skulle väljas till ny justitieombudsman. Valet skulle avse tiden till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter. Kammaren biföll förslag och valde därmed för tiden till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter till justitieombudsman 2 § Ansvaret för administrativa ledning Från hade följande skrivelse inkommit: Till har enhälligt beslutat föreslå att riksrevisor utses att fr.o.m. svara för den administrativa ledningen av . hade enhälligt föreslagit att skulle utse till att svara för administrativa ledning. Kammaren biföll förslag och utsåg därmed till att svara för administrativa ledning , riksrevisor 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU20 Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen Punkt 1 (Komplettering av resurstilldelningssystemet) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 136 för res. 1 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 24 c, 19 fp, 20 kd För res. 1: 109 s, 15 v, 12 mp Frånvarande: 21 s, 18 m, 5 c, 9 fp, 4 kd, 7 v, 7 mp, 1 - Punkt 2 (Nytt förslag till kvalitetsutvärderingssystem) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 136 för res. 2 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 24 c, 19 fp, 20 kd För res. 2: 109 s, 15 v, 12 mp Frånvarande: 21 s, 18 m, 5 c, 9 fp, 4 kd, 7 v, 7 mp, 1 - Punkt 4 (Redogörelse /10:RRS22) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 136 för res. 3 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 24 c, 19 fp, 20 kd För res. 3: 109 s, 15 v, 12 mp Frånvarande: 21 s, 18 m, 5 c, 9 fp, 4 kd, 7 v, 7 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU22 Bidragsvillkor för fristående verksamheter Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Bidragsvillkor för fristående verksamheter) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 168 för utskottet 109 för res. 1 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:78 m, 24 c, 19 fp, 20 kd, 15 v, 12 mp För res. 1: 109 s Frånvarande: 21 s, 18 m, 5 c, 9 fp, 4 kd, 7 v, 7 mp, 1 - Punkt 3 (Ersättning för faktiska momskostnader) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 168 för utskottet 108 för res. 2 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 78 m, 24 c, 19 fp, 20 kd, 15 v, 12 mp För res. 2: 108 s Frånvarande: 22 s, 18 m, 5 c, 9 fp, 4 kd, 7 v, 7 mp, 1 - 4 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 5 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2009/10:35 i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från näringsutskottet. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:397 Till Interpellation 2009/10:397 Beskattning av föräldralediga av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:402 Till Interpellation 2009/10:402 Pensionärers ekonomi av Per () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:406 Till Interpellation 2009/10:406 Skattenivån av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:416 Till Interpellation 2009/10:416 Ökade klyftor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:419 Till Interpellation 2009/10:419 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:432 Till Interpellation 2009/10:432 Regeringens ekonomiska familjepolitik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:435 Till Interpellation 2009/10:435 Barnens rätt till båda sina föräldrar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:436 Till Interpellation 2009/10:436 Barnfattigdomen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:441 Till Interpellation 2009/10:441 Skattepolitiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:454 Till Interpellation 2009/10:454 Jämställdhetsbonus och kärnfamiljen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:463 Till Interpellation 2009/10:463 Finanspolitiska åtgärder av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:464 Till Interpellation 2009/10:464 Jämställdhetsbonus vid adoption av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:468 Till Interpellation 2009/10:468 Skattesystemet och rättvisa skatter av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:469 Till Interpellation 2009/10:469 En ekonomisk politik för bättre arbetsmarknad och fler jobb av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:477 Till Interpellation 2009/10:477 En ojämlik sjukvård av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:482 Till Interpellation 2009/10:482 Jämlikheten och jämställdheten inom sjukvården av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2009/10:495 Till Interpellation 2009/10:495 Koldioxidskatten som ett effektivt verktyg i klimatarbetet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2010)250 till finansutskottet KOM(2010)256 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU22 Fiskeripolitik (skr. 2009/10:187). 2 (): går mandatperioden mot sitt slut, och det här är väl den sista fiskedebatten utskottet har. Fisket är en fråga som berör många människor, långt fler än dem som är direkt berörda av frågan. Fiskeripolitiken styrs till stora delar av vad som beslutas inom EU:s ram, på gott och ont. Det är inte alltför ovanligt att vi anser att alla dåliga beslut fattas i EU, och allt gott klarar vi av på hemmaplan. De stora fiskefrågorna handlar om den utfiskning som skett . är det åtta av tio kommersiella arter som är hotade på grund av överfiske. Vi exporterar vår dåliga fiskeripolitik genom att vi subventionerar en alltför stor fiskeflotta så att den kan fiska i andra länders vatten. På gammalt kolonialt vis tar vi för oss av andra länders fiskbestånd. Vi tar från länder som är i stort behov av fisken som proteinkälla men också utifrån arbetstillfällen. Vi har svårt att komma överens inom EU, speciellt när ekonomiska intressen påverkas. Ett exempel är när vi ska skapa en gemensam förvaltningsplan för ålen, en art som är oerhört hotad. Inte ens i akuta lägen kan vi samlas till en gemensam förvaltningsplan, utan man är tvungen att genomföra nationella planer. Det är planer som troligen inte kommer att få någon större effekt annat än att de bara drabbar vissa nationers fiskare. En av de stora frågorna på hemmaplan är hur vi ska få lönsamhet i fisket. Det stora paradnumret för högerregeringen har varit att skänka bort våra gemensamma resurser inom det pelagiska fisket. Detta har skett genom att man infört så kallade försäljningsbara kvoter. Det var något som högerrepresentanten i utskottet var stark motståndare till ända till den dag då han med flera garanterades en viss andel av kvoten utan att behöva betala för den. är han och högern positiva till att införa försäljningsbara kvoter även inom andra segment men bara under förutsättning att samma garantier gäller. Det framförde han i den senaste debatten här i kammaren. De kvoter som vi har skänkt har i sin tur kunnat säljas vidare. Syftet har varit att få ned antalet båtar för att öka lönsamheten för dem som är kvar. fick vi se resultatet av en sådan försäljning via en uppföljning i ett tv-program. Kvoter såldes för 60 miljoner. Inga krav ställdes på att fartyget skulle tas ur fisket. Därför kunde ägaren ta sitt fartyg och köra ned till och fiska i vatten som är ockuperade av . Vi har alltså skänkt för att någon ska fortsätta fiska någon annanstans i världen. Man kan undra varför inte krav ställdes på att fartyget skulle skrotas. fortsätter samma fisketryck, men det är andra individer som drabbas. Hade vi, staten, auktionerat ut kvoterna till högstbjudande kunde vi sedan ha använt pengarna till att köpa upp och skrota de fartyg som fortsätter att fiska. Det hade varit en betydligt mer effektiv åtgärd. Då hade vi inte bara ökat lönsamheten utan även minskat fisketrycket. En annan så kallad fin affär som den borgerliga regeringen har genomfört är att man har satsat 54 miljoner på att skrota torskbåtar. Sex båtar löstes ut med 54 miljoner, och fiskerätten drogs in. Detta motsvarade 57 fiskeransoner som skulle fördelas på de kvarvarande båtarna. Men man hade inte begränsat tillträdet till torskfisket. Nya båtar kom till, eftersom båtar har fritt tillträde. Andra bytte upp sig och fick utökade tillstånd. Summan av kardemumman var att lönsamheten inte ökade, och de 54 miljonerna var bortkastade skattepengar. De berörda fiskarna ansåg att man kunde ha kastat pengarna rätt i sjön i stället. En annan fiskare föreslog att pengarna kunde ha skänkts till Cancerfonden, så de hade gjort någon nytta. Detta är några exempel på fiskeripolitik som vi inte kan lasta EU för. Dessa åtgärder är regeringens och endast regeringens ansvar. Det har gått en mandatperiod med borgerlig fiskeripolitik. Hur vill man då forma det svenska fisket? Jordbruksministern brukar hänvisa till att fisket är en EU-angelägenhet, vilket är rätt. Men det innebär inte att vi inom dessa ramar kan forma ett fiske som strävar mot ett ökat ansvarstagande. Bruka utan att förbruka är regeringens slagord. Men hur vill ni komma dit? Synen på fisket bör förändras. Fiskaren måste gå från att enbart vara en skördare till att bli en naturbrukare. Fiskaren måste bli en tydligare del av förvaltningen och den som kommer med förslag på lösningar. Och det kan ske med två medel: En biologisk grundutbildning med återkommande uppdatering i samband med förnyelse av yrkesfiskelicensen och en öppen och konstruktiv dialog mellan fiskare och forskare. Om man enas om målen och skapar en samsyn om vart man vill är jag ganska säker på att fiskarna kommer att vara med och finna lösningar som kommer att ha en bättre precision och genomslagskraft än dagens fiske. Fiskaren måste bli en del av lösningen. Synen på rätten till fisket måste ändras. Möjligheten att fiska är ingen självklar rättighet utan snarare en förmån som man får nyttja genom att man tecknar ett avtal eller ett kontrakt. Det ska mer vara en form av arrendekontrakt där fiskaren vet att om man sköter sig får man det förnyat. Bryter man mot avtalet kan det sägas upp. Målsättningen bör vara att komma fram till förvaltningsmodeller som innebär att en överträdelse som en fiskare gör primärt inte är ett brott mot bestämmelser utan ett brott mot fiskarens egna kolleger. Att aktivt stimulera till att skapa självständiga grupperingar i form av exempelvis producentorganisationer kan ha en både förvaltande och marknadsanpassande roll. Marknadsprofilering och miljömärkning är en drivkraft som bättre bör kunna utnyttjas. Det finns många fiskare som känner behov av att utveckla och stärka marknadsprofilen. De vill kunna gå rakryggade och känna sig stolta över vad de gör. I princip är allt svenskt fiske, förutom det pelagiska, känsligt för marknaden. Det är fråga om att föra en dialog och lägga mer energi på att få en samsyn i hur fisket ska förvaltas. Med en konsensus kommer också ökad legitimitet för förvaltningsåtgärder. Med en ökad legitimitet kan man också nyttja fiskets egenkontroll för en bättre efterlevnad. Därför bör också landningsuppgifterna göras offentliga. Det finns en mängd åtgärder vi har möjlighet att initiera inom svenskt fiske och svensk fiskeripolitik, oavsett om det är ett övergripande EU-ansvar. Det handlar oftast om att ha viljan, att ha förmågan och att ha politiskt mod. Jag yrkar bifall till reservation nr 6. 3 (): Vi debatterar fiskeripolitik, och det har vi gjort . Där finns dels regeringens skrivelse, dels motioner från allmänna motionstiden. Min reflexion är att det är en stor skillnad när vi debatterar fiskeripolitiken. Jag ser en stor skillnad i hur man ser på naturresursen fisk. Jag är glad att det känns så. Det finns trots det mycket kvar att göra. Havet består, som bekant, av ekosystem. Fisken är en del av dessa ekosystem. Vissa fiskar ligger högt i havets näringskedja och andra ligger längre ned. Vi människor äter lite av varje, men vi har en förkärlek för toppen. Torsken tillhör toppredatorerna och är eftertraktad. Det har också lett till att vi har ett svagt, sårbart bestånd i våra hav. Vi har fiskat torsk, stora, mellanstora, allt mindre, och vi har fiskat upp mycket ibland det mesta. De stora honorna finns det inte så många av. Diskussionerna handlar mycket om selektiva redskap, high grading, utkast, begränsningar av olika mått och tid, storlek på fisken som tas upp. Det är något av ett pussel som ska hantera både fisket som näring och fisket som en naturresurs. Det är en resurs som är förnybar så länge man inte förändrar spelreglerna i ekosystemen för mycket så länge pusselbitarna behåller sin ursprungliga form något så när. Men det är ett alldeles för högt uttag av fisk. Det finns en syn på havet som oändligt, något som aldrig tar slut, något som man kan både hämta fisk ur och dumpa sopor och avfall och spola ut avloppsvatten i om än renat i olika grad. Men synen har förändrats och synen förändras. Det är både bra och nödvändigt. Vår politiska roll är att ligga i framkanten för att se till att resurserna, ekosystemen, bär för framtida generationer. Det är just därför det är viktigt att vi följer upp våra politiska beslut som vi har sagt ska leda åt ett visst håll, till exempel ett långsiktigt hållbart fiske, så att kommande generationer också får något på kroken. Fisket, den gemensamma resursen, har alla ansvar för, men ännu större ansvar har de som lever på och utnyttjar resursen. Jag tänkte ta upp några saker som finns med i betänkandet och i reservationerna i betänkandet, till exempel fiskefria områden. Jag var tillsammans med några från fiskeriutskottet i i . Vi var där tillsammans med ledamot . Jag var med och studerade bland annat det som kallas 8 fjordar. Det är ett projekt precis i mina egna hemtrakter. Det är ett samarbetsprojekt där kommunerna deltar tillsammans med olika organisationer. Kommunerna har sammanställt och tillgängliggjort information om fjordarna, bland annat den biologiska särarten och de värdefulla miljöerna som finns där vattenbruket, fisket, friluftslivet och samhällsplaneringen. Man har som mål att vara med och bidra till att uppnå det nationella miljömålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Det här var ett positivt och intressant möte. Jag tror att de deltagande parlamentarikerna var fascinerade. Vi var ute i båtar och tittade på rev där det fanns ett antal stora torskar vi kunde se dem på ekoloden som gömde sig i reven. Det var ett målande exempel på gott samarbete. närmar man sig varandra mer än jag upplever har skett tidigare. tog också upp frågan om förvaltningsplanerna för ålen. I projektet 8 fjordar släppte man i går ut ungefär 90 000 ålyngel i . Det här är ett skakigt projekt, och man vet inte hur det kommer att gå. Men det är något som kan bidra till att stärka ålens möjligheter att överleva och kanske växa till sig. Man vet en del om ålen, men man vet inte riktigt så mycket som man skulle önska. Det finns ett antal teorier; att den ska ha fiskats för mycket, att uppväxtområdena har blivit färre i takt med vattenkraftens utbyggnad, nya parasiter, dessutom att den skulle vara känsligare för miljögifter än andra. Framför allt är det som den kraftiga reduktionen av ål har skett. Den invandrade glasålen i har enligt forskarna minskat . Det är oerhört mycket. Man har tidigare utsatt ål på ostkusten, och det har visat sig ge en viss effekt. Vi får hoppas att projektet blir bra. De problem vi ändå har hänger mycket ihop med fiskeflottans överkapacitet och storlek. Den borde anpassas till de existerande fiskbestånden. Vi kan se att det är något svårt att få till. Vi i har tidigare nämnt att fiskerikontrollerna inte ger de effekter som förväntas. Vi alla hänvisar till den vetenskapliga rådgivningen, men den tolkas lite olika . Konsumentinformationen är viktig, precis som nämnde tidigare. Vi från oppositionens sida tycker att det är viktigt att konsumenten har rätt att veta för att vara den kraft konsumenten är och vi ser effekter av. Jag tänkte också nämna frågan om grönt kort för yrkesfiskare. Det är ett förslag som också kommer från vår parlamentariker . Hon har på ett effektivt sätt jobbat med fiskeripolitik. I motionen står det att havet är en allmän resurs, men att med ökande storskalighet och effektivitet i fisket har de ekologiska och miljömässiga problemen blivit mer uppenbara. , då industrifisket tog fart på allvar i världshaven, har mängden stora rovfiskar minskat . Ekosystem förändras radikalt genom att toppredatorerna lax, tonfisk och torsk har avlägsnats och genom att bottenvegetationen har skadats på grund av trålfiske i känsliga områden. har debatten fastnat i en djup misstänksamhet och stor oförståelse mellan marinbiologer och yrkesfiskare. Därför är det här en öppning för en större förståelse mellan forskare och yrkesfiskare, och det är helt avgörande för att skapa en framtida fiskeförvaltning som vilar på forskningens bästa bedömningar av ekosystemen. Det gör också yrkesfisket mer delaktigt på ett positivt sätt. Ett sådant exempel har vi på och , där man har fört över de här misstänksamheterna till kunskaper i stället. Jag ska i alla fall säga någonting om fiskeriavtalen. Vi har, precis som sade, fått ett program, och vi har kunnat läsa om effekterna av det. Jag vet inte hur många som har läst den här rapporten som gav ut. Det är en ganska skrämmande historia om hur naiva vi är när vi sitter och diskuterar de här avtalen. I rapporten börjar man med att säga: Låt mig ställa några frågor, och jag menar dem på fullt allvar! Varför köper EU inte fiskerätter av ? Hur många är norrmännen, hur mycket fisk har de? Skulle det inte vara enklare att köpa fiskevatten av dem istället för av oss? När du har svaret på frågan varför inte säljer sin fisk, har du också svaret på varför ett fattigt land som säljer sin fisk. Och jag vet att vi har diskuterat i utskottet. Med detta vill jag bara säga att jag naturligtvis ställer mig bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1. 4 (): Till att börja med yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på oppositionens reservationer. Grunden för fiskerinäringen är beståndet i våra hav och sjöar. Därför måste våra hav och sjöar förvaltas väl och förvaltas långsiktigt, så att lika långsiktigt företagande som syftar till en högkvalitativ produktion av nyttigt livsmedel kommer konsumenterna till del. Alliansregeringens mål med fiskeripolitiken kan sammanfattas med att vi ska bruka utan att förbruka. Därför ska fiskerinäringen ges förutsättningar att långsiktigt vara en viktig komponent i landsbygdens ekonomi. Det är viktigt att komma ihåg att människan är en del av naturen. Människan påverkar sin omgivning precis som andra arter påverkar sin omgivning. Här ska man inte glömma bort att säl och skarv har en påverkan på fiskbestånden direkt och även på människans möjligheter att nyttja fisken för egen del. En rimlig och hållbar förvaltning av både säl och skarv är därför alliansregeringens mål. Alla verkar krama det småskaliga kustfisket. Men glöm inte att det då också måste ges förutsättningar att verka under rimliga och hållbara villkor. En nyetablering av småskaligt fiske måste komma till stånd inom befintligt kvotsystem. Ett utökat fiske på torsk, piggvar och lax med passiva redskap ska kunna göra underverk för det småskaliga kustfisket. Därför duger det inte att komma med ogenomtänkta påbud som ytterligare försvårar yrkesfiskarens situation. En enkel sak som att tillåta ålfiskelicenser att följa med i samband med generationsskifte i fisket borde vara en självklarhet. Ett annat konkret exempel vore att de kustfiskare som fått torskfiskelicens i område 29 är indelad i olika rutor, och område 29 sträcker sig från och långt österut i i stället fick torskfiskelicenser i område 27, alltså det område som ligger nära kusten. Då skulle vi kunna få fart på det småskaliga fisket och få en näring med framtidstro. Det är en fråga som är under diskussion. Det kustnära fisket hör kusten till och inte ute i havet. Det var ett stort fiskarmöte som hade kallat till och där småfiskare från hela kusten deltog. Där framkom många förslag som man nu ser över på departementet och som kan ligga till grund för en framtida småskalig fiskeripolitik. Vi måste lita till vad forskningen säger. Ices rekommendationer ska följas. Vi måste därför specifikt på fiskets område ha ett system som snabbare anpassar sig efter ändrade förutsättningar. Vi måste helt enkelt snabbare anpassa kvoter och tillstånd efter hur fiskbestånden ändras. är det rimligt att subventioner till näringen fasas ut. Men detta måste ske på ett sådant sätt att inte en redan hårt pressad näring åderlåts än mer. Om till exempel bränslebeskattningen på fiskebåtar ska ändras måste det ske i hela EU och inte bara ensidigt i . Allt annat leder enbart till en utslagning av svenskt fiske. Torskbeståndet börjar nu åter att öka efter att ha varit nere på en låg nivå, och det är inte minst på grund av att vi har fleråriga förvaltningsplaner och beslut om selektivitet i trålredskapen.