prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Utan det kansliets hjälp till oss ledamöter vore det lätt att förirra sig i EU:s olika beslutsprocesser. Jag vill även rikta ett tack till vårt socialdemokratiska kansli, som på olika sätt hjälper till med allt från att ta fram texter till att ta emot besök. Ett tack vidare till alla som arbetar här i och förenklar vårt arbete. Jag tänker på lokalvårdare, våningsassistenter, vakter med flera ingen nämnd och ingen glömd. Ett särskilt tack till infodisk, helpdesk, bibliotek och EU-upplysning som fått hjälpa mig att räta ut olika frågetecken. Slutligen tack till alla kamrater i utskottet och i i övrigt. Visserligen har vi olika mening om mycket, men oftast har vi haft en god ton i debatten, och jag hoppas att den kommer att fortsätta. Jag hade för egen del hoppats på en bättre lyhördhet och större samsyn om bland annat barn och trafiksäkerhet, trots att det var en majoritetsregering. Så blev det inte den här mandatperioden. Jag ställer därför min förhoppning till att det blir en annan majoritet efter valet och att den vinnlägger sig om att hålla ihop i vissa viktiga frågor inom trafikutskottet. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , och (alla s) samt () och (). 35 (): står bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 5. Exakt som har anfört är posten en av de allra viktigaste samhällsfunktionerna och har varit så historiskt och uppskattas i allt väsentligt av det svenska folket och dem som bor i . Vi har en avreglerad marknad som fungerar på ett märkligt sätt, kan man säga. Vi tillåter andra länders postföretag att komma in och konkurrera på den svenska marknaden. Däremot har vi inte haft samma förutsättningar att konkurrera på andra länders marknader. Den borgerliga regeringen verkar inte tycka att det är något större problem, utan precis som på en rad andra områden går man på som en bångstyrig vägmaskin och plöjer fram och gör mycket mer än vad man egentligen behöver göra för att införa direktiven. Dessutom gör man inte det som vi uppfattar att man borde göra enligt EU-direktivet, nämligen att i första hand säkerställa en samhällsomfattande tjänst genom att utse en tillhandahållare. Man avstår från det. Man säger i princip att det ska fungera på ett annat sätt. Om det inte funkar vid upphandling kommer man tillbaka för att eventuellt göra det om man måste. Det kommer att innebära, tror vi, sämre post, och det kan bli dyrare i slutändan för konsumenterna. Utgångspunkten är som vanligt att man vill avreglera ytterligare för avreglerandets skull. Man ser konkurrensen som ett självändamål. I vanliga fall brukar man prata om att konkurrens ska man ha för att få en bättre produkt, en bättre service. Det skulle vara väldigt intressant om ni på den borgerliga sidan för en gångs skull tydligt förklarade på vilket sätt det här förslaget kommer att leda till en bättre posttjänst i hela landet. För en boende i en mindre ort är det oerhört viktigt att tågen stannar där, att posten kommer fram, att telekommunikationer fungerar och så vidare. Det finns en väldigt tydlig tendens i riksdag att man antar storstadsperspektivet när man diskuterar hur vi ska få att fungera på ett, som man tror, bättre sätt. Om man utgår från kan man knappast hitta samma konkurrens i glesbygd. Samma sak riskerar att hända på en rad olika områden där man av rent ideologiska skäl går snabbt fram, snabbare än vad man behöver. I vissa fall följer man EU-direktivet till punkt och pricka, i vissa fall är man väldigt ivrig att gå snabbare fram och i vissa fall när det passar tolkar man EU-direktivet på eget sätt. I det här fallet utser man inte den som naturligen skulle få uppdraget, nämligen Posten . Vill ni hävda att det är sannolikt att vi i fortsättningen kommer att få en marknad där ivriga postföretag och deras aktieägare kommer att slåss om att få dela ut posten i utkanter, i , i ? Eller kommer det fortsatt att vara kamp om att få dela ut post i , och andra delar av eller ? Försök att ta bort de ideologiska skygglapparna och förklara varför det blir bättre med era förslag. Jag tycker att ni är skyldiga det svenska folket det. Det finns en fackförening som har gjort en undersökning, gått ut och frågat ut brett hur olika företrädare och representanter i samhället ser på det svenska postväsendet. Det visade sig att posten, precis som när det gäller , har ett stort förtroende bland allmänheten. Det gäller både enskilda individer och företag. De allra flesta förstår att det är viktigt att vi genom ett statligt ägande i Posten har ett stort ansvar för att säkerställa att den här verksamheten fungerar på ett optimalt sätt i de större städerna men också ute i de mindre orterna. Då är min fråga: Var finns det stora trycket ute i samhället för att gå fram och göra förändringar som kan riskera att leda till sämre service för många av de människor som bor i vårt land, inte minst om man råkar bo eller har valt att bo utanför de större tätorterna? Var finns kravet på avreglering? Detsamma gäller , kollektivtrafik, som vi ska diskutera senare, och tågtrafik. Var finns folkmassan som med plakat ropar här utanför att de vill avreglera? Jag skulle vilja veta det. Ni har visserligen en tendens att göra precis tvärtemot vad de som står här utanför med plakat vill att ni ska göra i riksdag. Jag skulle vilja att ni åtminstone på något vis kunde påvisa det. Jag har letat förtvivlat. Vi har den stora förmånen, herr talman, att få läsa många tidningar här i , de flesta dagstidningar som finns i landet. Jag måste säga att jag inte hittat någon artikel från någon upprörd medborgare som har krävt att vi ska göra de här förändringarna på postens och på område eller för den delen på kollektivtrafikens område. Jag hoppas att jag inte behöver sluta här i , herr talman, med den här frågan fortsatt obesvarad. Då tolkar jag det som att det inte finns något annat argument än att avreglering och konkurrensutsättning är ett självändamål, ingenting som ni gör för att ni vill att verksamheten i sig ska bli bättre och fungera på ett bättre sätt. I detta anförande instämde () samt , , , och (alla s). 36 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 5 för räkning. Det fanns en debattartikel i , den tidning som dominerar i min valkrets, som handlade om kunskapsunderlag för politiska beslut. Den stack ut lite grann, för det var inte några kortsiktiga saker den handlade om. Man kan säga att det egentligen är respekten för oss politiker det går ut på. Vi kan tycka här att vi gör ett väldigt viktigt arbete. Men om man låter människor ranka vilka yrken de har respekt för eller vilka yrkesgrupper som har hög status måste vi erkänna att vi inte hör till dem som har högst status och som människor har mest respekt för. Det tycker jag är ett bekymmer. Har man en demokrati borde det vara ett av de finaste arbeten som finns att vara en av de 349 som företräder svenska folket i en representativ församling. Hur ska man då göra för att öka respekten för politiker? En sak som jag tror är väldigt viktig är att man har ett kunskapsunderlag så att man kan motivera varför man gör någonting och att man i förväg har gjort konsekvensanalyser och vägt olika saker mot varandra så att man oavsett vad man föreslår har en ordentlig underbyggnad för det man föreslår. Jag kan inte se att det finns någon sådan konsekvensanalys när det gäller förslaget till ny postlag. Vad är motivet till detta? Vilka andra alternativ har övervägts? Hur det ser ut i andra länder? Jag saknar det. Det är självklart bekymmersamt för Postens verksamhet och i ett större sammanhang för demokratin och respekten för oss folkvalda. En inte alltför djärv trendspaning är att den fysiska delen av postverksamheten minskar. I takt med att datorkommunikation och andra medier fungerar allt bättre kommer brevmängden att minska. Det känns då väldigt naturligt med det vi framför i vår reservation nr 5 att man är rädd om de anställda som ska kunna arbeta ända fram till sin pension. Därför är fastighetsboxar ett sätt att spara deras kroppar och göra att de kan arbeta längre. Vi har blivit ordentligt uppvaktade av deras fackliga företrädare. Ingen av oss har kunnat missa det sambandet. Jag återvänder till frågan hur relationen är mellan oss riksdagsledamöter och väljarna. Där är tillit ett nyckelbegrepp i statsvetenskapen. Hur skapar man ett samhälle där människor inte försöker lura varandra, har förtroende för varandra, och där människor arbetar och är skötsamma och har ett skyddsnät som fungerar? En förutsättning för att skapa ett sådant väl fungerande samhälle som de flesta strävar efter är att man har långsiktiga spelregler och förutsägbarhet. För och del är förmodligen begreppet trygghet viktigare än i många andra länder. Kan man då säga att förslaget till ny postlag fungerar på det viset och innebär långsiktiga spelregler, trygghet och förutsägbarhet? Nej, det tycker jag inte. Jag tycker att den liknelse vi tidigare hörde om glass från som var uppe i talarstolen före mig var väldigt träffande för hur man ska se på regeringens förslag till ny postlag. Man kan se det i en mer ideologisk kontext. Vad är marknadens uppgift, och vad är det offentligas uppgift? För oss i är inte uppdelningen så självklar. Vi ser nog mer praktiskt än ideologiskt på den frågan. Tittar man tillbaka i rätt så moderna historia skulle jag vilja ansluta mig till ett synsätt som gjorde sig till tolk för när var kommunikationsminister. Man funderade då på vilka verksamheter som skulle bolagiseras och vilka verksamheter som skulle konkurrensutsättas. Det finns ett yttrande från där man talar om att när det gäller naturliga monopol är det väldigt viktig för samhället i sin helhet att de får förbli naturliga monopol. Om man konkurrensutsätter ett naturligt monopol riskerar det att leda till ökade offentliga utgifter, vilket i sin tur ökar skattetrycket. Det var förstås enligt synsätt någonting väldigt oönskat. När det gäller den här sortens verksamheter kan man fråga sig om det i ett så pass litet land som , som dock är ett stort land i förhållande till befolkningen, finns förutsättningar för att tre fyra postbilar kör efter varandra i de olika bostadsområdena. Är det rationellt? Är det egentligen inte att betrakta som någonting som man med fördel skulle kunna organisera med stordrift? Vad kommer att hända om man mot förmodan skulle få väldigt många entreprenörer? Det går att förutskicka om man ser vad som har hänt med taxi, flyg och andra verksamheter som har konkurrensutsatts. Jag ser inte någonstans i propositionen en hänvisning till utredning där han gick igenom de olika områden som har konkurrensutsatts. På i princip alla dessa områden har det skett en omfördelning. De som är mest beroende av en verksamhet har fått mindre tillgång medan de som redan har ganska goda förutsättningar får ännu mer. Vi kan se i hur många kommuner taxi finns nu jämfört med före avregleringen. Vi kan också se hur allt fler operatörer i storstadsområdena slåss om en begränsad marknad. Det innebär sett ur statsfinansiell synvinkel att vill man att det ska upprätthållas verksamhet inte bara i tätortsområden utan även på landsbygden måste det tillskjutas alltmer skattefinansierade verksamheter för att så ska bli fallet. Det är hela idén med Rikstrafiken. Det behövdes inte när man hade en tågoperatör. Så kommer det kanske också att bli på det här området om inte servicen ska bli sämre. Hur är det utanför storstadsområdena? Jag besökte , och de var lyckligt ovetande om de förändringar som postlagen innebar. Men när jag redogjorde för vad som är på förslag för beslut blev de något förstummade. Det är ett antal verksamheter och små företag som är väldigt beroende av att posten fungerar för att de alls ska kunna vara kvar och kanske behålla och nyrekrytera anställda. Fungerar inte den grundläggande infrastrukturen utanför storstäderna har vi en mycket högre arbetslöshet och färre företag att se fram emot. Det är väldigt märkligt att en regering som försöker lägga sig vinn om att stå för något slags jobblinje är beredd att vidta åtgärder som får till konsekvens att man drar undan mattan för företagsamhet på landsbygden. är det självklart att man ska analysera förändringarna i postlagen även ur ett grönt perspektiv. Det vore märkligt om inte jag tog upp det perspektivet. Man kan återigen fråga sig: Om vi har 94 procents oljeberoende i transportsektorn, är det då en bra idé att försöka anstränga sig för att den begränsade marknaden delas upp på ännu fler händer? Hur påverkar det förutsättningarna att använda tåget som transportmedel för den postverksamhet som ska ske över längre distanser? Det blir mycket besvärligare ju fler aktörer de olika postmängderna delas upp på. Hur ser det ut när det gäller att rationalisera i den finförgrenade postverksamheten? Jag kan bara konstatera att det är fler bilar som ska transportera allt mindre. Man behöver inte vara för att förstå de negativa klimatkonsekvenserna av detta. Vi behöver tvärtom anstränga oss för att se till att postverksamheten fungerar med mindre klimatpåverkan än vad som är fallet . Allt detta och långsiktiga spelregler försvåras av det förslag till ny postlag som regeringen har lagt fram. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , och (alla s) samt (). 37 (): Postservicen är en av samhällets grundläggande funktioner. En väl fungerande postservice är mycket viktig för boende och verksamma i hela . Det är självklart att det ska finnas en god postservice i hela landet. har postmarknaden genomgått stora förändringar. Våra sätt att kommunicera med varandra har förändrats. Vi ser nu att mycket sker via digitala kommunikationsmetoder. Internet har också blivit en handelsplats där fler får tillgång till varor och tjänster. Tittar vi på den svenska brevmarknaden ser vi att den består av en rad olika typer av kunder. Det är alltifrån enskilda hushåll som köper ett fåtal frimärken till storkunder som banker, myndigheter och försäkringsbolag som skickar miljontals försändelser. har brev primärt blivit en kanal för information från företag till hushåll. På den svenska postmarknaden finns ett trettiotal operatörer där Posten har en särställning. Det beror dels på dess storlek och den finansiella styrkan, dels på att bolaget har ålagts att tillhandahålla den så kallade samhällsomfattande posttjänsten. Av de övriga postoperatörerna är det i särklass största företaget. Alliansregeringen har moderniserat och tagit fram ett förslag till en ny postlag som anpassats till den gemensamma marknad som utvecklas inom EU. Den nya postlagen genomför postdirektiv som innebär att det monopoliserade området försvinner på den europeiska brevmarknaden. I har vi haft en liberaliserad marknad , och det är viktigt att vi arbetar vidare. Jämför vi med paketmarknaden kan vi se att den som helhet aldrig har varit reglerad, utan det har varit en påtaglig konkurrens mellan marknadens aktörer. Utgångspunkten för de postpolitiska målen är medborgarnas och samhällets behov av en effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst. Staten har ansvaret för att säkerställa en sådan posttjänst i hela vårt land, även på och i . Det är självklart att det ska finnas en bra posttjänst i hela landet så att företag och medborgare har en god postservice oavsett var man verkar eller bor. Det finns ingenting i det nya förslaget till postlag som på något sätt ändrar detta. Den samhällsomfattande posttjänsten kommer att ha kvar samma omfattning och försäkra alla användare en tjänst av samma kvalitet som . Det här innebär att samma servicemål som fastställdes i samband med postdirektiv alltjämt ligger fast. Postservicen är en väldigt viktig funktion. Jag vill poängtera vikten av att utveckling och behov följs noga . Tills nu har , , varit tvungen att peka ut en tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten oavsett hur marknaden ser ut. Enligt den nya postlagen behöver ingen tillhandahållare utses om det finns en fungerande marknad som uppfyller alla krav på den samhällsomfattande posttjänsten. Det innebär att posttjänsten ska vara av god kvalitet. Den ska tillhandahållas till rimliga priser, och alla användare ska kunna ta emot postförsändelser. Vidare ska prissättningen vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad. Klarar inte marknaden detta är det självklart att myndigheten, det vill säga PTS, ska peka ut en eller flera operatörer som tillhandahållare. Det här lagförslaget innebär att den nya postlagen öppnar för en flexiblare reglering . Ordet ska byts till får. Om marknaden inte kan tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten är det självklart att tillhandahållare ska pekas ut. Men det ska inte behöva gälla om marknaden ändras. Då ska en framtida regering ha möjlighet att plocka bort en sådan tillhandahållare. Man ska också veta att skulle inte någon tillhandahållare utses blir en direkt följd att de bestämmelser som gäller särskilda priser och andra särskilda villkor inte blir tillämpliga. Det är viktigt att poängtera att det i sig skulle kunna vara ett skäl till att ändå utse en eller flera tillhandahållare, trots att tjänsterna som sådana bedöms bli utförda i utan att någon tillhandahållare utses. Det är PTS som enligt den nya postlagen ska göra en opolitisk och saklig bedömning av om en eller flera postoperatörer behöver utses som tillhandahållare eller inte. har ingen ersättning utgått till den som har varit utsedd som tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten, det vill säga till Posten. Regeringen gör bedömningen att det saknas behov av att finansiera den samhällsomfattande posttjänsten. Om det skulle visa sig att kostnaderna för att tillhandahålla den här tjänsten skulle utgöra en orimlig ekonomisk belastning för en postoperatör kan man enligt postdirektiv säkra tillgången till tjänsten genom upphandling. Men detta är något som behöver utredas och analyseras ytterligare, vilket regeringen avser att göra. Monopolet på den svenska postmarknaden avskaffades 1993. Vi har kommit en bit på vägen för att få konkurrens på marknaden, men det finns helt klart mer att göra. Vi måste därför fortsätta att arbeta för att få en ännu bättre fungerande postmarknad. Att få till stånd bättre konkurrens på postmarknaden är viktigt. I den nya postlagen finns vissa konkurrensfrämjande bestämmelser med, till exempel att prissättningen ska vara öppen för insyn och vara icke-diskriminerande, att det ska finnas särskilda krav på redovisningar av den samhällsomfattande posttjänsten och att det ska finnas bestämmelser som ska underlätta för mindre operatörer att få till stånd förändringar i postnummersystemet. Regeringen avser också att utreda postoperatörernas behov av tillgång till annan postoperatörs distributionskedja. Man ska också utreda om Post- och tillsynsansvar kan förstärkas för att främja ökad konkurrens. Klagomålshantering är en viktig fråga. I den nya lagen utökas bestämmelserna till att gälla alla postoperatörer och inte som tidigare bara den som varit utsedd som tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten. Jag tycker att det är intressant att se hur den samlade vänsteroppositionen egentligen ser på det här. Man skriver i sin motion att en återreglering varken är möjlig eller önskvärd, men har jag svårt att tyda vad den samlade vänsteroppositionen egentligen vill. Man är emot den utveckling av Posten som skett. Man vill, utan att PTS först fått göra en opolitisk och saklig bedömning, peka ut Posten som tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten. Jag får faktiskt inte detta att gå ihop. Jag tycker att det lutar åt att vänsteroppositionen återigen vill se ett statligt monopol på postsidan. Det mest anmärkningsvärda är faktiskt den skrämselpropaganda som vänsteroppositionen nu bedriver med anledning av förslaget till ny postlag. Att påstå att postservicen nu riskerar att allvarligt försämras är att gå ut med falsk information, eller också visar det att man inte har läst propositionen. Vilken tillit och respekt för politiker ger det att hålla på med skrämselpropaganda? För oss i och i Alliansen är det viktigaste att vi har en säkrad postservice till alla i hela . Vi utgår från medborgarna och företagen som är beroende av en väl fungerande postservice. Vänsteroppositionen väljer skrämselpropaganda för att försöka vinna billiga politiska poäng. Det gynnar på inget sätt postmarknaden och säkrar inte en postservice av god kvalitet till alla. Jag har redan nämnt att kraven och nivån på den samhällsomfattande posttjänsten även fortsättningsvis ska gälla som de har gjort och att PTS ska göra en bedömning av om en eller flera tillhandahållare ska utses. Den nya postlagen garanterar att postservicen kommer att bli som genom att marknaden själv tillgodoser kraven, men klarar inte marknaden det garanteras postservicen genom att en eller flera utses som tillhandahållare. I betänkandet och i de tidigare anförandena har frågan om fastighetsboxar tagits upp. Det är en fråga som har diskuterats tidigare. Vi vet att fastighetsboxar kan vara bra på flera olika sätt. De ger till exempel en bättre arbetsmiljö för brevbärare och en effektivare utdelning för postföretagen. finns det vissa grupper, till exempel äldre och personer med funktionsnedsättning, som skulle kunna drabbas negativt av att inte få posten levererad till lägenheten. Det här är främst en fråga för postoperatörerna, bostadsföretagen och fastighetsägarna. Vid nybyggnad är det mycket enklare att från början installera fastighetsboxar. Det görs också i många fall vid nybyggnad. Man kan också konstatera, vilket står i betänkandet, att det har noterats ett ökat intresse för att införa dessa i befintliga fastigheter. Det tycker jag är bra. Men det är viktigt att understryka att det är angeläget att postoperatörerna och fastighetsägarna når en tillfredsställande lösning så att utvecklingen på området med fastighetsboxar kan påskyndas. Även om vi anser att detta är en viktig fråga som ska kunna lösas på frivillig basis vill jag betona vikten av att regeringen noga följer frågan om det är så att vi inte får till stånd den snabba utveckling som vi är så många som står bakom. vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla m), och (båda c), () samt och (båda kd). 38 () replik: Skrämselpropaganda, säger . Jag måste säga att man blir lite rädd, eller skrajsen som barnen säger, när man får läsa i att vägledande för den nya postlagen är att glass smakar godast en varm sommardag. Det är klart att man blir rädd och undrar hur det här ska bli . Jag undrar också: På vilket sätt kommer den här propositionen att göra att alla i hela landet får post? Målsättningen är ju ändå att alla ska kunna ta emot och skicka post. Hur blir det bättre med det här? Hur blir det bättre av att man låter PTS få ett utökat ansvar för att se till att det blir fler operatörer? Tror verkligen och att vi kommer att se en bättre postservice för att det blir fler som utför den? Det tror inte jag. Jag vill inte tillbaka till något monopol, och det har vi socialdemokrater aldrig sagt att vi vill. Innan ni kom i regeringsställning jobbade vi med postdirektivet som vi nu införlivar i svensk lag. Jag vill ställa en till fråga. Du talar om orimlig ekonomisk belastning. Vad är det som är orimligt, ? Hur mycket ska det få kosta innan man gör någonting åt det? 39 () replik: Jag börjar med det sista, alltså det här med orimlig ekonomisk belastning. Regeringen har aviserat att man ska titta på det här med om man måste gå in och ekonomiskt stödja en tillhandahållare. Jag tänker inte förekomma den utredningen och stå här i talarstolen och sätta en gräns för vad som är orimlig ekonomisk belastning eller inte. Fram till har Posten inte sagt någonting om att de tycker att det har varit ekonomiskt betungande på något sätt att vara tillhandahållare, utan man har ansett att man har klarat av det ändå.