prot · GY0913 · 2010-11-11 00:00:00 — Tror du att det gagnar människors återinträde på arbetsmarknaden? Tycker du att det är rimligt att kommunerna har fått ta över den ekonomiska bördan? 27 Statsminister (M): Vår poäng i valrörelsen var att hävda att arbetslösheten var fingerad, alltså inte korrekt angiven. Det berodde på att stora grupper av arbetsföra människor vi hade 750 000 var antingen långtidssjukskrivna eller i förtidspension, alltså med sjuk- och aktivitetsersättning, trots att de var arbetsföra. visade inte upp sin arbetslöshet. Den siffran är väldigt svår att utgå ifrån. Vi har sett en sysselsättning som har vuxit , och detta trots finanskris och ekonomisk nedgång någonting som drabbade liksom övriga världen. Jag tror att vi ska ha respekt för att det i lågkonjunkturer handlar väldigt mycket om att hålla emot i nedgång för att sedan i uppgång försöka sänka trösklar och möjliggöra att jobben kan växa till. Det har varit regeringens ambition. Jag delar inte uppfattningen att vi har klarlagda analyser som visar det direkta samband mellan a-kassa och försörjningsstöd som frågeställaren här anger. Jag tror att det är andra och tydliga effekter kopplade till den ekonomiska nedgång vi har lidit som snarare är en förklaring till detta. 28 (MP): , socialförsäkringsministern, säger på att det måste få ta tid att göra förändringar i sjukförsäkringen för att det ska bli rätt. Så lät det inte när reformen genomfördes. På en fråga tidigare sade statsministern inget om någon tidsplan för att rätta till de uppenbara skevheterna, även om det verkar finnas en ambition. Vilken ambition har statsministern i fråga om tidsplan? Är statsministern beredd att införa ett stopp för utförsäkringar till dess vi har hunnit se över reformen, där till exempel vi rödgröna har sträckt ut en hand för att se över förändringarna? 29 Statsminister (M): Jag tycker att vi ska vara tydliga beträffande skillnaden. Jag tror att De rödgrönas ambition är att stoppa och ta bort en reform som vi tycker är oerhört grundläggande och väsentlig. Vi är mer av uppfattningen att man ska försöka lägga till rätta icke avsedda effekter och vårda det som har varit reformens ambition, nämligen att bryta passivitet i förhållande till långtidssjukskrivna och människor som lever med sjuk- och aktivitetsersättning samt sättet att dölja arbetslöshet, vilket var omfattande i . Därför ser vi hur ohälsotalen sjunker. Vi har halverat antalet långtidssjukskrivna. Vi har snart uppemot 100 000 färre förtidspensionerade jämfört med när regeringen tillträdde 2006. Det är väsentliga förbättringar som är fördelar med den här reformen. Men det finns också exempel på icke avsedda effekter. har sagt att det är bättre att använda tiden för att se till att det ska bli rätt, just för att komma åt de avsedda effekterna och i så fall svara på frågan hur man gör det. Avsikten är inte att gå tillbaka när det gäller reformen. 30 (S): Som Per sade: Trafikkaos. I fick tågresenärerna vänta på försenade tåg . Beredskapen uppvisade enorma brister, allt från för få snöplogslok till bristande kommunikation mellan järnvägsaktörerna. har regeringens utredare , som statsministern talade om, lämnat förslag på åtgärder på både kort och lång sikt. Han föreslår bland annat att ska redovisa ett samlat åtgärdsprogram för järnvägens vinterberedskap till regeringen. Det absolut primära enligt Per är att öka anslagen till järnvägen för att minska sårbarheten i systemet. Men det budgetförslag som regeringen har lagt fram går stick i stäv med den ambitionen. De kommande fyra åren minskar anslagen både till investeringar och till drift och underhåll. Jag undrar därför om statsministern anser att regeringen har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att minska sårbarheten inom järnvägssystemet. 31 Statsminister (M): Precis som jag nämnde till en annan frågeställare fanns det som en påverkan ett kraftigt eftersatt underhåll . Jag har tittat på siffrorna. låg anslaget för drift och underhåll på 3,8 miljarder. har det ökat successivt, först från 4 upp till 5 miljarder, och uppgår anslaget till 5,3 miljarder . Jag har dock noterat att flera socialdemokrater ibland försöker ta en poäng genom att säga att när man tar bort en närtidssatsning som var en stor del av krishanteringen och som i realiteten gav resurser till allt som var planmässigt färdigt och som aktivt skulle motverka en kraftigt ökad arbetslöshet tar bort en tillfällig, konjunkturstimulerande åtgärd då ska man se det som att något har tappats. Det var dock en konjunkturberoende satsning som var bra där och då men som lutar sig mot kraftigt ökade anslag oavsett konjunktur, vilket jag nu har redogjort för. Åtgärder för dem som står långt från arbetsmarknaden 32 (M): hade finansutskottet en öppen utfrågning med riksbankschefen . har återigen reviderat sina prognoser för den svenska ekonomin. Det ser ut som om vi återhämtar oss ganska bra från krisen, bättre än många andra europeiska länder. Vi är bland de bästa inom EU på att hålla statsfinanserna i balans. Det är också fler som arbetar. Även om man tittar på prognoser över arbetslösheten ser det ut att ljusna mer för oss än för många andra jämförbara länder. Men det är fortfarande många som inte kommer in på arbetsmarknaden, som vissa arbetsgivare säger att de inte får tag på rätt folk. Detta med matchning att få in folk på rätt jobb verkar alltså vara ett problem. Jag vet att statsministern i går var i och besökte bland annat arbetsgivare som hjälper dem som har haft det riktigt svårt att få jobb. Jag vill fråga statsministern hur vi kan göra det lättare för dem som inte kommer in på arbetsmarknaden trots att ekonomin går så mycket bättre. 33 Statsminister (M): Jag vill understryka att jag anser att detta är en av de svåraste samhällsprövningar som vi har. I diskussionen säger man ofta att om bara efterfrågan växer får folk jobb, och sedan tror man att det räcker. Men det svåra är att även när efterfrågan är god har vi stora grupper som saknar anställningsbarhet eller har mycket svårt att hävda sig i konkurrensen på arbetsmarknaden. Det är därför vi kan ha stor arbetslöshet och brist på arbetskraft där företagare säger: Vi hittar ingen att anställa. Därför måste man göra stora ansträngningar med både utbildningsinsatser, matchningsstöd och ökad sökaktivitet men också med mycket av det jag tittade på i i går: socialt företagande, att företagare med ekonomiskt bärkraftig verksamhet har som idé att anställa människor som långvarigt har varit arbetslösa eller utanför arbetsmarknaden. Det är en god gärning som är ekonomiskt bärkraftig. En sådan företagare är en modern hjälte. Fler av dem kommer att behövas i om vi ska kunna bryta med det som är en av våra absolut svåraste utmaningar, att hjälpa människor som länge har varit utanför arbetslivet att komma in i det. Det jag såg i går var hoppfullt. Vi kommer att behöva mycket mer av det. Hot och våld mot förtroendevalda 34 (SD): Hot och våld mot förtroendevalda är en brottslighet som inte bara drabbar offret och dennes familj utan också hotar vårt demokratiska samhällssystem i dess grundvalar. I en enkätundersökning från uppgav var femte heltidspolitiker att man hade utsatts för hot . I samband med den senaste valrörelsen har vi tvingats bevittna en serie grova våldsdåd och till och med mordförsök riktade mot politiker. Det är uppenbart att hittillsvarande åtgärder inte har givit ett acceptabelt resultat. har i likhet med SKL och den parlamentariska kommitté som utredde frågan framfört krav på bland annat skärpt lagstiftning i kampen mot denna antidemokratiska brottslighet. Detta har dock avvisats av regeringen. Under de gångna månaderna har också statsministern själv på direkta frågor vid åtminstone två tillfällen vägrat att fördöma våld som har riktats mot meningsmotståndare. Allt detta är naturligtvis mycket oroande. Jag vill därför fråga statsministern vilka nya åtgärder som regeringen är beredd att vidta för att stävja hot och våld mot förtroendevalda och politiskt aktiva . 35 Statsminister (M): Jag har i alla sammanhang fördömt varje form av våldsanvändning också när den riktas eller hotar att riktas mot förtroendevalda av olika slag. Det är riktigt att det förekommer både vänster- och högerextrem våldsutövning eller hot om våldsutövning gentemot förtroendevalda och politiska meningsmotståndare. Det finns också andra typer av hot som uttalas och ibland får konsekvenser gentemot olika förtroendevalda. Det finns särskilda enheter hos säkerhetspolisen och även den öppna polisen som arbetar med att försöka stärka skyddet. De resurserna har byggts ut mycket , bland annat just när det gäller personskydd och våra kunskaper kring detta. Det försvarar jag, även om jag beklagar att det är den utveckling som finns i . När vi förr knappt hade någon form av personskydd för någon har vi nu mycket omfattande personskydd och utbyggd verksamhet som prickar brett ledande företrädare men också många av dem som är aktiva i denna riksdag. Uppköp av utsläppskrediter i andra länder 36 (V): Med kvar till det stora klimattoppmötet i vill jag att statsministern ger besked om uppköpen av utsläppskrediter i andra länder. Att köpa upp billiga utsläppskrediter är den bärande delen i regerings klimatpolitik. Merparten köps upp i världens största diktatur, . Från många forskare och från många utvecklingsländer uttalas farhågor om att de rika länderna investerar mer och mer pengar i billiga utsläppskrediter i stället för att ta tag i klimatproblemen på hemmaplan. I de borgerliga partiernas manifest inför valet sade man att de uppköpen ska öka. vill jag fråga statsministern: Hur mycket anser statsministern att uppköpen av billiga utsläppskrediter ska öka? Det vore väldigt bra om jag kunde få ett klart besked om det före mötet i , som börjar . 37 Statsminister (M): Detta är inte regeringens idé, utan det är ett av de viktigaste svar som det globala världssamfundet har att ange i fråga om en marknadsekonomisk lösning för att komma åt klimathotet. Vad är då tanken? Det som oftast kräver eller i i en del fall till och med i marginalkostnad för att minska utsläppen kan i ett utvecklingsland som saknar dessa resurser ibland handla om 1, . Världen har inte oändligt med resurser. En smart värld riktar därför resurserna till fattigare delar eller till utvecklingsländer. Jag är den förste att påpeka att det i finns fattigdom och rikedom sida vid sida. Det finns ibland en ovilja att göra mer själv, och därför drar man absolut fördel av utsläppsrättssystemet. Men det sätter å andra sidan in en klimatpolitik i ett land som är i stort behov av det, världens största utsläppsland, som utan den här typen av insatser inte kommer att göra tillräckligt för klimatet. Jag tror att vi måste inse att det globala hotet måste nå globala svar. Det här är en del av vårt globala svar som regeringen tror på. Finansiering av klimatinvesteringar i andra länder 38 (S): Jag vill ställa en fråga till statsministern inför klimatförhandlingarna i . Det gäller finansieringen av klimatinvesteringar i andra delar av världen. Dessa investeringar är enligt mig och Socialdemokraterna något som ska komplettera och inte ersätta åtaganden om att ställa om . Det är också viktigt att det inte påverkar stödet till fattigdomsbekämpningen. Det som sker är att pengar tas från den ordinarie biståndsbudgeten och läggs i så kallat klimatbistånd. Detta strider mot de internationella överenskommelserna. Vi har också fått erfara att en del av dessa pengar finansierar byggnation av kolkraftverk i . Detta sätt att hantera klimatfrågan internationellt är anmärkningsvärt för ett land som , ett rikt land med goda förutsättningar att ställa om och ett land som gjort sig känt som en ledande biståndsnation. Min fråga till statsministern är därför om han och hans regering avser att fortsätta på den inslagna vägen. 39 Statsminister (M): Får jag påpeka att tillhör en mycket exklusiv liten skara i världen som har av bni i bistånd till fattiga delar av världen, det vill säga vi ligger över den 0,7-procentiga bni-nivå som FN har definierat och som väldigt många rika länder inte är i närheten av att nå upp till. Jag menar att denna lilla exklusiva krets på tre fyra länder har rätt att friare använda resurserna över 0,7, bland annat till klimatriktiga investeringar, som jag definitivt tycker är ett sätt att hjälpa utvecklingsländer att komma till en bättre utveckling. har De rödgröna haft en gemensam motion. Får jag bara skicka tillbaka en sak. Eftersom jag med stor noggrannhet har följt de socialdemokratiska partimotionerna vill jag påpeka att ni inte har avsatt några resurser för additionella resurser på biståndssidan. Det har och gjort. Det har ni själva inte gjort. Det är väldigt ofta så att det beskrivs saker man vill ha som ni själva inte har täckning för i era egna förslag. VAB-intygen och resurserna till förskolan 40 (S): kommer en del pappor att firas med en teckning som barnen har gjort i förskolan, en förskola som vi ofta är väldigt stolta över. Men vi socialdemokrater tycker att barngrupperna är för stora, och personalen upplever att arbetsmiljön är alldeles för tuff och att den inte är bra. Regeringen såg till att förskolepersonalen fick extra arbetsuppgifter, trots en tuff arbetsmiljö, med de så kallade VAB-intygen. ställde jag en fråga angående detta just till statsministern. Då sade statsministern att uppemot 650 miljoner fuskades bort av föräldrar, och de pengarna skulle gå till förskolepersonalen. undrar jag: Hur mycket var det som fuskades bort, och hur mycket pengar har gått till förskolepersonalen? Personalen säger att de inte har fått några pengar. De har bara fått större barngrupper och mer stress. 41 Statsminister (M): Jag har också suttit ned med personalen i förskolan runt om i . De anser att de har fått större barngrupper och mindre resurser . Man träffar väldigt ofta personal som har varit anställd så . Och de tycker inte att det spelar någon roll vem som styr, om det är rött eller blått eller om det skedde på 80-, 90- eller . Det är förmodligen en känsla som delvis är sann, men det går också att påvisa i många fall att resurserna visst har byggts ut. Möjligen får vi liksom föra en diskussion om hur resurserna används på ett bra sätt. Vi har försökt se hur vi kan skapa bättre utvecklingsmöjligheter för personalen i förskolan och hur vi kan säkerställa att kommunerna har en god egen ekonomi och dessutom säkra att de inte drabbas genom finanskris och lågkonjunktur, så att vi kan säkra kärnan i välfärdsuppdraget. Så har vi agerat genom finanskris. Så blir det om fler får jobb. Då förstärks också kommunens kassor för att ge bra förskoleverksamhet med mindre barngrupper. Åtgärder för dem som står långt från arbetsmarknaden 42 (M): Efter en lång nedgång och djup kris sker nu en positiv utveckling på arbetsmarknaden med minskad arbetslöshet och ökad sysselsättning och fler arbetade timmar. Men vi är fortfarande i en återhämtningsfas, och mycket återstår att göra. Det är alltför många som är långtidsarbetslösa och många som aldrig har fått komma in på arbetsmarknaden. I debatten hörs ofta att det är arbetsmarknadsutbildningar som är lösningen på problemet. Men när det gäller exempelvis invandrare som har svårt att få fäste och ungdomar som saknar utbildning är det något annat som krävs. Därför är min fråga till statsministern: Hur ser statsministern på det aktuella läget på arbetsmarknaden, och vilka åtgärder vidtar regeringen för att få in just dessa grupper på arbetsmarknaden? 43 Statsminister (M): Efter en kraftig nedgång är det nu en tydligt ökad efterfrågan på arbetskraft, framför allt på den privata sidan. Det är glädjande, för det gör att många av våra åtgärder, där vi ger rabatter när det gäller att anställa dem som långvarigt varit utanför arbetsmarknaden, fungerar allt bättre. Nystartsjobben, som innebär en kraftig subvention till en arbetsgivare som anställer någon som varit långvarigt arbetslös, har passerat över 40 000. Det är så många som får hjälp av den åtgärden allena. Det är ett exempel. Lärdomen efter att ha suttit ned och pratat med många som står utanför arbetsmarknaden är att det inte finns ett enhetligt svar. Vi har byggt ut utbildningssystemet för att man ska kunna komplettera och förkovra sig. Vi har byggt ut arbetsmarknadspolitiken när det gäller att finnas till stöd i fråga om att lära sig att söka jobb. När jag var i i går påpekades detta . Väldigt många har brister i sitt sätt att söka. Det handlar om hur man skriver ansökningar, hur man vågar ta kontakt med arbetsgivare och hur vi arbetar med att öka självkänslan hos grupper som inte tror att de kan få jobb. Åtgärder av detta slag har jag sett över hela . Det finns inte ett svar. Det finns många svar. Alla behövs, och är tiderna bättre för att de också ska kunna nå fram. Därmed var dagens frågestund med statsministern avslutad. Vi tackar statsministern och deltagande ledamöter. Anmäldes och bordlades Proposition 2010/11:36 Förlängd ansökningstid för återbetalning av mervärdesskatt avseende återbetalningsperioder Skrivelse 2010/11:37 konvention om arbete ombord på fiskefartyg med anledning av prop. 2010/11:15 Ny fastighetsmäklarlag /11:C3 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) med anledning av prop. 2010/11:23 Ändring av insättningsgarantins täckningsbelopp 2010/11:Fi1 av m.fl. (S) med anledning av prop. 2010/11:25 Åtgärder för att höja kvaliteten i järnvägssystemet 2010/11:T6 av m.fl. (V, MP) 2010/11:T7 av m.fl. (S) med anledning av prop. 2010/11:26 Alkolås efter rattfylleri 2010/11:T8 av m.fl. (V, MP) 2010/11:T9 av m.fl. (S) med anledning av prop. 2010/11:31 Bättre möjlighet till skuldsanering 2010/11:C4 av (S, MP, V) 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:49 Åtgärder mot stegrande alkoholkonsumtion och påföljande skador av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:50 Kristna irakiska flyktingar av (KD) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:52 Kontroll av postväxlar av (S) till statsrådet (M) 2010/11:53 Frizon för de kristna i av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:54 Boendeinformation till nyanlända invandrare av Shadiye Heydari (S) till statsrådet (M) 2010/11:55 Avvisningar till av (FP) till statsrådet (M) 2010/11:56 byggplaner i det ockuperade östra av (MP) till utrikesminister (M) 2010/11:57 Utredning om värdmödraskap av (MP) till socialminister (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:12 Bisfenol A av (V) till miljöminister (C) 2010/11:17 Inlämnad handling till statsministern som klassificerats som arbetsmaterial av (S) till statsminister (M) 2010/11:20 Utbyggnad av vindkraft i närheten av militära flygfält av (S) till miljöminister (C) 2010/11:34 Betalning med kontokort av (S) till statsrådet (FP) 2010/11:35 Kristna minoriteter i av (FP) till utrikesminister (M) 2010/11:36 Regler för studiemedel av (S) till utbildningsminister (FP) 2010/11:37 Kopparledningsnätet av (KD) till statsrådet (C) 2010/11:38 Museiverksamhet för alla av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:39 Jämställdhet på arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:22 Ingenjörsförband i av (FP) till försvarsminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.