prot · GX09107 · 2010-04-21 00:00:00 — En annan avigsida på myntet är att andelen inresande personer som påbörjar utbildning i ökar så kraftigt. är var fjärde nybörjarstudent inresande, och på vissa lärosäten är det över hälften av nybörjarstudenterna som kommer hitresande. Det har dessutom blivit en accelererande utveckling som måste hanteras. Självfallet är det positivt med den internationella prägel som uppstår på universitet och högskolor med de utländska studenterna på campus. Men har kostnaderna då talar jag om just de utomeuropeiska studenterna rusat i höjden och uppgår till ca . Vi moderater och övriga allianspartier tycker inte att det är rimligt att svenska skattebetalare ska stå för hela den notan. Det här är något som även har uppmärksammat. Man har reagerat på utvecklingen och tycker att måste diskutera de ekonomiska effekter som har uppstått för det svenska samhället, och det är precis det som det här förslaget och betänkandet möjliggör. Det som vi från Alliansen föreslår för att få kontroll på utvecklingen är att det införs avgifter på ansökningar som skickas in av utomeuropeiska studenter och även att studieavgifter ska införas för dessa studenter. Studieavgifternas storlek kommer att bestämmas av varje universitet och högskola enligt en princip om full kostnadstäckning. Men utbildningar kommer alltså även att kunna erbjudas externt på den globala utbildningsmarknaden. blir det lag, Amineh Kakabaveh, på att studierna för svenska studenter ska vara avgiftsfria. Det är en välkommen förstärkning som jag vet att Amineh Kakabaveh i en tidigare debatt har velat ha men märkligt nog inte yrkar på . Det borde lugna de orosandar som hävdar att det nu kommer att införas avgifter för alla. Så är det inte. Självklart är det inte plånboken som ska styra vilka av våra ungdomar som ska gå vidare till högre studier. Det är i stället begåvning och den studerandes kunskapsnivå. Ytterligare en ingrediens i det här paketet är att stipendier inrättas för att kunna locka kvalificerade utomeuropeiska studenter till . 30 miljoner öronmärks för studenter som kommer från de prioriterade biståndsländerna, medan resterande medel är öppna att söka för alla studenter från tredjeland. Då handlar det mer om att man ska kunna täcka kostnaden för studieavgifter. Slutligen är en faktor i paketet att man ska öka marknadsföringen av som studieland i tredjeländerna. Det är något som många av de länder som infört avgifter har försummat. Men har redan under alliansregeringen infört förstärkningar och tar nu ytterligare steg i och med den här propositionen. Jag, till skillnad från de tidigare debattörerna, tycker att det här är en spännande utveckling. Tänk, är på allvar ute på marknaden! Vi kan jämföra oss och se hur vi kan nå och konkurrera om de internationella studenterna, inte med gratis utbildning utan med kvalitet. Och visst ska det gå bra. Alltså, vi har en god utbildningskvalitet. Vi har en mycket stor tillgång på kurser och program på masternivå som ges på engelska. Vi är en del av Bolognasystemet. Vi har gott renommé och flera universitet och högskolor som rankas högt i internationella sammanställningar, och vi kommer att erbjuda stipendier. Troligt är att antalet sökande kommer att minska initialt, men är den föreslagna omläggningen den enda hållbara vägen. Att döma av det arbete som påbörjats vid flera lärosäten finns också en positiv inställning ute på fältet om att även kunna locka ett stort antal inresande. Det är en god anda och ambition. Alliansregeringen har dessutom möjliggjort för utomeuropeiska studenter att efter utbildningen stanna kvar och söka jobb i utan att, som det var tidigare, tvingas åka tillbaka till hemlandet för att lämna in en ny ansökan om uppehållstillstånd. Det är också bra för den fortsatta rekryteringen av studenter. Hur ser då oppositionen på frågan om studieavgifter? Som ni har förstått är den än en gång splittrad. Fortsatt gratis för alla, tycker . tycker att studierna ska vara gratis men kan acceptera ansökningsavgifterna som jag har förstått det. Socialdemokraterna håller med regeringen om att det är rimligt att införa såväl ansökningsavgifter som studieavgifter för tredjelandsstudenter. Det har man velat men inte mäktat med att genomdriva. Det blir spännande att se vem som får sista ordet när partierna ska enas i frågan. Internationaliseringen är bra för . Som ett litet land har vi alltid varit beroende av handel med omvärlden. Därför är det viktigt att vi också använder oss av dessa möjligheter när det gäller utbildning och forskning. Självklart måste våra lärosäten därför ges möjlighet att konkurrera om de främsta talangerna och kunna ta betalt för det. Dagens förslag frigör nästan som kan användas för att bland annat stärka utbildningskvaliteten. Dessutom är det en rimlig utgångspunkt att svenska skattemedel i första hand bör användas för att tillgodose utbildningsbehovet för svenska medborgare och att de som pluggar här kan mötas av en ytterligare förbättrad utbildningskvalitet. Jag yrkar bifall till förslaget i UbU15. 51 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag ska tala om för och högeralliansen att vi i menar att lagen är viktig men inte alltid skyddar. Det handlar om principen om avgiftsfri utbildning på universitet och högskolor. Om man tar bort principen skyddar inte lagstiftningen. Ni ändrar lagstiftningen med majoritet, och principen i sig är viktig. Man talar mycket om administrativa kostnader och att de som kommer hit tär på våra resurser. Det kostar dock lika mycket att finansiera detta via stipendier. Ni är också inne på att ge bistånd till länder för att utveckla demokrati, utbildning och annat. Hur menar att man kan garantera rättssäkerhet och att det inte blir godtyckligt? I andra delar av världen är det de från medelklassfamiljer med kontakter som får möjlighet att studera. Kvinnor och arbetarklass har inte möjligheten att studera på universitet. Hur garanterar ni att våra biståndspengar används på rätt sätt och inte godtyckligt i ett korrupt samhälle? Det kan bli så om vi inför avgifter för att höja kvaliteten. 52 () replik: När det gäller biståndsproblematiken ser jag detta som en stor möjlighet för studenter från fattigare länder att få tillgång till studier i . Dem som talar om kan förmodligen köpa sig utbildningsplatser på olika håll runt om i världen. Det här blir något som man får försöka motverka på samma sätt som vi försöker motverka korruption på andra områden inom biståndsramarna. Det viktiga här är, vilket kommer att prövas, att den enskilda studenten har rätt förkunskaper för att kunna genomföra sin utbildning här i . Amineh Kakabaveh nämner också att kostnaden för att införa studieavgifter blir så mycket högre och högre än vad intäkterna skulle bli. Stipendiesystemet är i detta läge beräknat till en kostnad av . Det är alltså detta belopp som kommer att riktas till de utländska studenterna. Den förväntade prognosen på intäkter och det utrymme som frigörs på våra lärosäten handlar i storleksordningen om 500 miljoner. Det är en stor skillnad mellan dessa belopp. När vi talar om principen vill jag påpeka att det i protokollet från tidigare debatt står att ni vill ha det här lagreglerat. Jag kan respektera avgiftsfriheten som en princip, men jag vill och kan inte förstå hur i sin motion kan uttrycka att det är just avgiftsfriheten som är främsta konkurrensfördel. Det är ett påstående som jag tar kraftigt avstånd ifrån men skulle vilja ha en förklaring till. 53 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: är ett litet land. menar att den främsta orsaken till att studenter från tredjeland kommer hit är avgiftsfriheten. Det är därför de söker sig till . Varför skulle man annars komma till när man kan söka sig till , eller andra delar av världen där språket är starkt och man kan få ett arbete och andra levnadsvillkor? Jag har många vänner från och som har fått chansen att studera här i , men de lever nästan på nudlar. De har sådana ekonomiska svårigheter. De är utplockade från sina hemländer. Alla människor kan inte komma till , . Man kan inte komma till och om man inte har bra utbildning från sitt hemland. Har man dåliga resurser kan man inte studera. Man måste betala för studierna i sina hemländer. Här får de chansen att studera, och de är faktiskt de bästa studenterna till exempel inom naturvetenskap och teknik. menar att om det införs avgifter finns det risk att kurser och utbildningar läggs ned eftersom utbildningar i naturvetenskap och teknik är mycket populära bland tredjelandsstudenter. Ni har själva skrivit en massa rader om den positiva utvecklingen som dessa studenter bidrar till. Det ni diskuterar här går stick i stäv med det. 54 () replik: Det är beklagligt att höra Amineh Kakabaveh. är det inte bara för att vi erbjuder gratis utbildning utan också för att vi är ett litet land som studenter söker sig hit. Det är en tråkig ingång. Tror inte på vår utbildning här i ? Tror inte att vi har utbildningar av så hög kvalitet att vi kan klara att konkurrera på världsmarknaden? Jag skulle önska att Amineh Kakabaveh söker upp rektorn för . Där tror man att man ska klara detta. Det är en utmaning, men man vet att man ligger så bra till på internationella rankningslistor att man tror att man kommer att kunna återrekrytera två tredjedelar av den mängd studenter man har och då studenter som är redo att betala. Arkitektutbildningarna har gått ut och sagt att detta inte kommer att påverka deras situation över huvud taget. Man har ett sådant högt söktryck, herr talman, så man är inte bekymrad. På KTH:s arkitektutbildning säger man att på de 1015 platser som besätts av inresande studenter har man 80 sökande från och lika många från . Jag tycker också att Amineh Kakabaveh skulle ha kunnat förklara detta för . Man säger likadant där: Vi har ett så högt söktryck att platserna kommer att fyllas av europeiska och svenska studenter. Det vi gör är att vi möjliggör en bättre kvalitet, men vi slår inte heller undan benen på dem som behöver komma hit och få studera. Vi har inrättat stipendieprogram. Vi ökar på marknadsföringen. Vi står beredda att ta emot dem som har tillräckliga förkunskaper här i . 55 () replik: sade att det här är en spännande utveckling. Jag kan hålla med; det är en alldeles för spännande utveckling. Kommer att införa avgifter också för inhemska studenter eller inte? Det är så spännande att jag helst skulle slippa vara med om det. Jag tycker att det var bra att tydliggjorde att de konstiga skälen om att vi ska konkurrera med kvalitet inte var några egentliga skäl. Det som nämndes var att ansökningen tar tid, att det blir fler utländska studenter och ökade kostnader och att det är kostnader som de svenska skattebetalarna inte borde behöva betala. Så uppfattade jag det. säger att ansökningarna tar tid. Man kan först konstatera att ansökningarna är lite av ett problem. Därför kan man överväga ansökningsavgifter. Då löser man det problemet separat. När det gäller studieavgifter för att studera här kan man fundera på detta: Om det nu är så bra som regeringen säger med utländska studenter varför är det då de utländska studenterna som ska betala för den kvalitet som de bidrar med om man nu menar att det är bra för alla studenter? Regeringen menar kanske i stället att det inte alls är bra för kvaliteten med utländska studenter. Då ljuger man i propositionen. Alternativt menar man att det är någon annan än som ska betala för kvaliteten på svenska universitet och högskolor. Det är också en konstig inställning. Själva huvudfrågan är hur man tänker sig ett samhälle. Är utbildning en handelsvara där man har kunder och en internationell marknad? Eller har vi ett samhälle där vi har en fri akademi som bidrar till en samhällsutveckling och där kunskap är en oerhört viktig del i människors framsteg och det mänskliga samhällets utveckling? 56 () replik: Jag vet inte riktigt om uppfattade mig korrekt. Självfallet handlar det också om att vi ska konkurrera med kvalitet. Det är det allting strävar mot. Men de faktorer som jag bland annat tog upp är problem. Det är också problem som har uppfattat och oroas över. tycker att ska ta ställning till utvecklingen i frågan. Därför hade det varit intressant om genom hade förklarat en del av frågeställningarna. lyfte fram en principfråga: Kan utbildning vara en handelsvara? Jag skulle, herr talman, svara ja på den frågan absolut. Internationaliseringen är viktig, och det är en affärsmöjlighet. var det 3 miljoner studenter som läste utanför sitt eget hemland. Av dem lockade kanske . Och vad lockar vi med? Vi lockar med gratis utbildning. Men precis som jag redogjorde för tidigare kan vi också locka med den fantastiska kvalitet som vi har på våra utbildningar och som vi ska vara stolta över och tacksamma för. Studieavgifter behöver inte vara en konkurrenshämmande faktor eftersom de är vanligt förekommande över hela världen. Det handlar mer om hur vi kan paketera det hela och vad vi kan erbjuda dessa studenter som är på jakt efter en ny, spännande utmaning. Jag måste få passa på att ställa en fråga till . I reservation 3 har ni några märkliga detaljregleringar. Jag skulle vilja säga att ni är ett ganska hyggligt liberalt parti. Ni brukar klämma och trycka på oss och säga att vi var väldigt detaljreglerande i forskningspropositionen. Men helt plötsligt läser man i er reservation att de studenter som ska ta emot från biståndsländerna ska läsa miljöteknik och vara hänvisade till våra nordliga lärosäten. 57 () replik: Det ska jag gärna börja med att förklara, för jag uppskattar när man svarar på frågor. Det är naturligtvis inte uteslutande detta som gäller. Men vi kan jobba med också de här frågorna eftersom det är oerhört viktigt för utvecklingen särskilt om man tar pengar från biståndsmedlen att man bidrar till biståndsutvecklingen. nämnde att revisionen har tagit upp frågan och tycker att man borde diskutera saken i . Då lägger regeringen fram en proposition. Anledningen till att propositionen läggs fram är alltså helt enkelt att vi ska ha en diskussion i . Det finns betydligt fler sätt att ha en diskussion i än att lägga fram en proposition i frågan och tycka att det är diskussionen. Då är saken i princip avgjord, om nu inte någon borgerlig ledamot tar sitt förnuft till fånga och övertygar några andra om den saken. Diskussionen kunde vi ha fört på ett betydligt lättare sätt; det är rimligtvis inte ett skäl för en proposition. Man talar om att konkurrera med kvalitet. Det är klart att det i den mån man pratar om konkurrens ska handla om kvalitet i utbildningarna. Det ska vi ju ha oavsett vad som händer. Men det här höjer inte alls kvaliteten, så det är inte kvalitet det här handlar om över huvud taget. Det handlar om att utländska studenter måste börja betala därför att man i princip tycker att de har blivit för många, som framförde. Om man nu inte vill ha så många studenter finns det sätt att reglera det, men om man absolut inte vill ha så många utländska studenter kan man också se till att de inte kommer genom att till exempel ta ut avgifter. Jag tyckte att det var bra att höra att konstaterade att utbildning ska vara en handelsvara och att en fri akademi inte är lika mycket värt. kör vi tydligen på att börja sälja i stället. Jag tycker att det är beklagligt, men det är åtminstone bra att det blir tydligt. 58 () replik: Den ena utesluter sällan det andra, . Om man ser utbildningen som en affärsmöjlighet behöver det inte innebära att akademin inte skulle stå fri. Det har vi lagskrivet. Det finns stadgat, och det fungerar på många andra håll i världen. Jag tycker att det var intressant att höra om varför man ska styra folk till att läsa just miljöteknik. Det är faktiskt vad som står i reservationen, herr talman. Studenterna ska läsa miljöteknik och det ska vara inriktning på rena energislag och klimatanpassning. Man ska företrädesvis styra dessa presumtiva studenter till , och . Det är detaljreglering, vill jag lova. Det är sant att det här är medel som tas från biståndsbudgeten. Men det finns i dessa länder säkerligen ett kunskapsbehov som vida överstiger just den här nischen av frågor. Jag tänker på livsmedelsförsörjning, vattenreningsteknik, ökenutbredningen, ekonomi och demokrati. Det finns en lång lista på frågor. Det är ämnen som man kan studera på många håll. Det finns som sagt många ämnen som säkerligen appellerar till dessa studenter och som vore viktiga för dem att läsa. tog upp frågan. Det är nu vi kan och har möjlighet att diskutera. Regeringen har tidigt aviserat vad vi menar och vad vi vill göra för att stävja utvecklingen och få den under kontroll. Ni har också nu svarat på det genom era motioner. Det är så demokratin fungerar här i debattsalen. I sitt anförande sade någonting om att internationaliseringsnivån sjunker. Jag skulle vilja säga att det inte stämmer. Vår regering har infört gemensamma examina och stipendieprogram för att öka studentmobiliteten och lärarmobiliteten och många andra områden som gynnar internationaliseringen, herr talman. 59 i (c): Vi ska nu debattera betänkandet som bygger på propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. Först skulle jag vilja slå fast några mycket viktiga kärnpunkter just för den högre utbildningen i . För det första: Vi ska ha en utbildning i världsklass som kännetecknas av hög kvalitet. Vi har väl utvecklade utbildningsmöjligheter, och vi ska ha närhet till forskning i världsklass. På det sättet blir vi attraktiva. För det andra: Internationella kontakter och utbyten är absolut grundläggande i en globaliserad värld. Det är också ett område som vi genom tidigare propositioner har visat att vi vill utveckla. För det tredje: Studenter från alla delar av vår värld, från , från och från EES-länderna men även från länder utanför detta område, är med och bidrar till att öka kvaliteten med sin kunskap och med sin kompetens. Men de bidrar också till en mångfald som skapar kreativitet och kvalitet i forskningsmiljöer och utbildningsmiljöer. För det fjärde: Vi ska ha avgiftsfrihet för svenska studenter. Alliansregeringen anser att det är så viktigt att man föreslår att den lagfästs. debatterar vi ett förslag som handlar om att studenter utanför EES-området ska få betala studieavgifter när de studerar vid högskolor och universitet i . handlar det om att stärka kvaliteten och om vilka resurser vi faktiskt lägger på den högre utbildningen. får man en känsla av att det är så lätt att hamna i en diskussion om ekonomi och kvantitet. Därför har det varit så viktigt för alliansregeringen att faktiskt diskutera kvalitet och hur vi på bästa sätt använder de resurser som vi har. Gruppen inresande studenter har nästan fyrdubblats . Det är bra av många olika anledningar. För som en relativt liten kunskapsnation i en globaliserad värld tillför de inresande studenterna i kraft av sin kunskap och kompetens en ökad kvalitet i utbildningen. De bidrar också till sysselsättningen vid våra universitet och högskolor liksom i de kommuner som de väljer att bosätta sig i. Efter studierna tillför de sin kompetens oavsett om de bor kvar i , vilket vi har underlättat, eller om de väljer att resa tillbaka till sitt hemland. Dessutom kan de medverka till en positiv bild av och sprida den utanför landets gränser. Vi är så beroende av utbyten och samarbeten på så många olika plan. Det gäller handelsutbyte, det gäller kulturellt utbyte, och det gäller kontakter både politiskt och säkerhetspolitiskt. På det sättet är detta en viktig faktor. Utbildningsmarknaden är global, och vi konkurrerar med många andra länder om de duktigaste studenterna. Högskole- och universitetsstudier är det första steget också mot forskarutbildning, forskning och innovation. Där är det oerhört viktigt att vi utgår från kvalitet i utbildningen. Faktorer som påverkar valet av utbildning i är givetvis flera. Det handlar om hög utbildningskvalitet och god utbildningsmiljö men också om att vi har relativt många kurser och program som också ges på engelska men även på andra språk. Men det finns en anledning att tro att just avgiftsfriheten varit ett bärande skäl till att man har valt . Vi vill konkurrera med kvalitet och inte med att utbildningen är gratis. Jag förutsätter att fokusförskjutningen från avgiftsfrihet till konkurrens på lika villkor kommer att driva kvalitetsutvecklingen vid våra lärosäten både i samverkan men också i konkurrens med lärosäten runt om i och i resten av världen. Jag besökte en av våra nyare högskolor, och där såg man en stor potential när det gäller att få konkurrera på lika villkor och med kvalitet. I regeringens internationaliseringsstrategi är den första målsättningen att ska vara ett attraktivt studieland för utländska studenter. Vi kan nog förvänta oss en viss minskning av antalet tredjelandsstudenter vid införandet av studieavgifter. Men vi visar också i propositionen att vi ser möjligheter att motverka en alltför stor minskning, genom stipendiesystem och genom att satsa på ökad marknadsföring både via och via andra myndigheter och organisationer som stöder internationaliseringen. Regeringen skriver också tydligt i propositionen att man kommer att ta fram en strategi för detta. För och alliansregeringen är den högre utbildningen och forskningen en mycket prioriterad fråga, vilket också har märkts i de satsningar som har gjorts i tidigare budgetar. välkomnar att avgiftsfrihet för svenska studenter nu lagfästs. Vi anser att ett generöst stipendiesystem är en förutsättning för att till exempel studenter från de länder som vi har ett utvecklingssamarbete med ska kunna ges möjligheter till högre utbildning till glädje och nytta för dem själva och för de länder som de verkar i. Man kan alltid diskutera hur generöst stipendiesystemet ska vara. Låt oss nu följa utvecklingen noga. Precis som regeringen skriver i propositionen får vi se vilka justeringar som eventuellt kan behöva göras . När jag ser hur splittrat vänsteralternativet är i denna fråga är det ytterligare en del i utbildningspolitiken som man inte är överens om. Socialdemokraterna tillsatte den utredning som vi står här och debatterar . Även om de själva helt har lämnat walk over i denna debatt har de ändå visat att de är för att studieavgifter tas ut för tredjelandsstudenter. V och mp väljer däremot att inte se den problemställning som ligger till grund för utredningen och ropar att allt, eller åtminstone nästan allt, ska vara gratis. Vi anser att vi inte ska konkurrera på den grunden. Som har lyfts fram i debatten vill mp ta ett steg till och föreslår att stipendierna ska gå till vissa studier inom vissa områden vid vissa universitet i den allra nordligaste delen av . Då häpnar man över viljan att detaljstyra. Låt oss gå från att ständigt diskutera kvantitet och ekonomi och snarare diskutera ekonomi men också kvalitet och på vilket sätt vi kan stärka den högre utbildningen i . Ta bort skygglapparna och se att världen förändras och våga möta framtidens utmaningar med en ny politik. Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande 15. 60 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag tackar för att hon i sitt anförande framför många positiva aspekter som studenter från tredje världen bidrar med i vår utbildning och samhällsutveckling. Jag blir lite förvånad. Om dessa studenter redan bidrar med så mycket, om kvaliteten är så hög och om vår utbildning är i världsklass, vad är då problemet? Varför skulle de när de kommer till detta land och studerar per automatik nu bidra med sämre kvalitet? Det är dilemmat. Jag kan inte få ihop denna ekvation. Det är en intressant fråga som jag undrar om du kan svara på, . Min andra fråga handlar om att man ger universitet och högskolor fria händer att själva bestämma hur mycket det ska kosta. Problemet är att universiteten och högskolorna också här kommer att konkurrera. Det är alltid de små universiteten och högskolorna som kommer att bli lidande eftersom människor gärna vill studera på till exempel och . De högskolor som är små och nystartade kommer alltid i kläm eftersom de är okända för studenter i andra delar av världen.