prot · GX0982 · 2010-03-04 00:00:00 — frågar hur hög eller låg skatten ska vara. Med tanke på att fortfarande har världens högsta eller näst högsta skattetryck är nog risken för att skatterna skulle bli för låga obefintlig. 116 () replik: Det här är en fråga som handlar både om arbetsrätt och om lite allmän arbetsmarknadspolitik. Jag vill först bara kommentera det som handlade om nedsättning av sociala avgifter för ungdomar. Det är en väldigt kostsam reform den har kostat 9,5 miljarder och precis som själv erkänner kan man inte bevisa hur många som har fått nya jobb på grund av den. Det skulle vara mer effektivt att använda skattepengarna på andra insatser, till exempel för att få in de ungdomar som är arbetslösa på ett arbete. Då hade man använt pengarna på ett bättre sätt därav vår kraftiga kritik. Sedan kan jag hålla med om att det skulle behövas sänkningar av arbetsgivaravgifterna för småföretagare, för de har det ofta mer osäkert ekonomiskt och skulle behöva stöd när det är lågkonjunktur. När det gäller tvåpersonsundantaget ska nog inte bekymra sig. Jag tror att han har större bekymmer på sin egen sida. I betänkandet finns det ju en rad motioner från alltifrån moderata ledamöter som vill se över arbetsrätten till extremerna i som vill avskaffa LAS helt och hållet. Jag tror att det är ett större bekymmer när vi ser till den arbetsrättsliga lagstiftningen än den diskussion som vi, Socialdemokraterna och har om tvåpersonsundantaget. Slutligen vill jag ta upp rätten till heltid. Önsketänkandet är verkligen att vi skulle uppmana våra politiker i landsting, regioner och kommuner att ta sitt ansvar och se till att heltid blev en rättighet och deltid en möjlighet, men vad visar utvärderingen? Det är i den situationen som vi har tagit vårt ansvar och säger att om inte arbetsmarknadens parter kan sköta detta och ta frågan på allvar kan vi inte utesluta att vi måste lagstifta om det. Jag beklagar det, men har något bättre förslag? 117 () replik: säger att det är en kostsam reform att sänka arbetsgivaravgifter. Det visar tydlig skillnaden i synsätt. Att sänka skatter för företag för att företag ska gå bättre och kunna anställa fler kan aldrig vara fel oavsett hur många ungdomar som får jobb av det. Det kan aldrig vara fel att minska beskattningen av ett företag och göra det möjligt för företaget att växa och anställa fler. Det är själva grunden för hela samhället. Den effekten finns kvar oavsett hur man ser på den andra biten. Sedan säger att det hade varit bättre att göra något annat med pengarna. Så jobbar oppositionen . Man säger att vi skulle ha kunnat använda dem till något bättre, och därför är det dåligt, men man har inga egna förslag. Det är det som är så skrämmande i den här diskussionen. , jag är väldigt orolig för hur det ska gå med tvåpersonsundantaget när ska sitta i förhandlingar med och Socialdemokraterna. Vi såg hur det gick med RUT-avdraget. Där fick ni lägga er platta för , både Socialdemokraterna och , trots att av era egna väljare är positiva till RUT-avdraget. Lovar du, nu har du en chans att säga detta att stå fast i diskussionerna med Socialdemokraterna och och försvara tvåpersonsundantaget och inte under några omständigheter gå med på att avskaffa det? 118 () replik: svarade inte på frågan om rätten till heltid, som är en av de frågor som finns i betänkandet. Det visar väl på problematiken i den frågan. Nedsättningen av sociala avgifter vänder sig ju bara till företag som anställer personer . Vi menar att det är fel prioritering. Det blir ju redan anställda ungdomar som företagen tjänar pengar på då. Vi menar att det hade varit bättre att göra särskilda insatser, speciellt för småföretagare, för att de ska våga anställa ny personal. Det är i så fall bättre att ha olika stimulansprogram för att företag ska kunna ta in fler på praktikplatser och ha mer personal på arbetsplatserna. Regeringens egen budgetproposition från visade på att det skulle ha varit mer ny personal anställd om man hade satsat de nästan 10 miljarderna på stöd till kommuner och landsting, så att man där kunde anställa mer personal. Men detta stod som sagt i regeringens egen budgetproposition, och jag är inte säker på att har läst den. säger att vi har lagt oss platta när det gäller och tvåpersonsundantaget. Det har vi absolut inte gjort. Vi har sagt att dessa båda åtgärder är konjunkturberoende och att vi ska fasa ut dem . Det står vi fast vid, och det är inget konstigt. Frågan är ju: Hur använder man de 1,1 eller 1,3 miljarderna på bästa sätt? Vi tycker inte principiellt att det bästa sättet är att subventionera städhjälp. Vi tycker inte att det är första prioritet. Vi vill utveckla den svenska tjänstesektorn, men det är inte denna typ av tjänster som vi ska exportera till utlandet. Det finns betydligt bättre tjänster att utveckla i så fall. Jag hoppas att vi kan få ett svar på hur man löser frågan om rätten till heltid med de moderata kommunpolitikerna. 119 () replik: Jag konstaterar att inte ger något svar om turordningsreglerna, och jag tolkar det som att är berett att offra detta undantag i förhandlingarna. Det är tråkigt, men det är också ett besked. När det gäller kommuner och landsting vet att regeringen har tillskjutit oerhört stora summor. Det har också gjort att de flesta landsting och kommuner inte har verkställt speciellt många av sina varsel. De varsel som har verkställts är inom på grund av kraftigt minskande elevkullar, och de skulle ha verkställts oavsett konjunkturläge. I övrigt kan man se att arbetslösheten i kommunsektorn inte har ökat. Detta är alltså inte det stora problemet. Där har vi skjutit till väldigt stora pengar. När det gäller ungdomar och effekterna av nedsatta arbetsgivaravgifter vill jag framhålla att till följd av de turordningsregler vi har i är oftast ungdomar de sist anställda på företagen. Det gör också att de åker ut först när man varslar. Till följd av att vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar har fler företag haft möjlighet att behålla sina ungdomar i stället för att säga upp dem. Det har gjort det lite lättare att behålla sin personal. Företag med många ungdomar anställda har därmed haft lättare att behålla sin personal. Därför är jag helt övertygad om att de sänkta arbetsgivaravgifterna har haft en gynnsam påverkan, att man har sagt upp färre än man annars skulle ha gjort. När det gäller frågan om heltid jag ska ge svar på den också kan vi föregå med gott exempel i kommuner, och det finns många kommuner som gör det och faktiskt arbetar aktivt med att erbjuda heltidstjänster till sin personal. Det skiljer väldigt mycket över landet. Men det verkar inte skilja så mycket beroende på vad det är för politiskt styre, utan vissa kommuner tar det här på allvar och andra kommuner gör det inte. Vi säger från moderat sida att våra företrädare i kommunerna ska arbeta för att det ska bli heltidstjänster i kommunerna. Det är vår målsättning som parti. 120 () replik: Det är väl värt att påminna om att det här är en debatt om arbetsrättsliga frågor och inte om alla möjliga arbetsmarknadspolitiska frågor som hör hemma i budgetdebatter, skattedebatter och annat. Jag noterar att för fram en väldigt klassisk högerretorik när han pratar om arbetsrätten och ställer upp löntagarnas rättigheter i motsättning till arbetstillfällen. Så här har det låtit under hela den moderna historien från SAF, , Företagarna och den politiska högern: Om arbetstagarna ska ha några rättigheter, löner och annat skit, då blir det inga jobb, då försvinner de härifrån, det blir katastrof och företagen får läggas ned. Det är ingenting nytt. säger att man inte ska göra några förändringar i arbetsrätten därför att vi ska respektera partssystemet och så vidare. Man ska inte lägga sig i och göra någonting när det gäller den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det är också lite komiskt. I regeringsställning har ju och de borgerliga partierna genomfört ett stort antal förändringar i det arbetsrättsliga regelverket. Till exempel tvåpersonersundantaget var det en borgerlig regering som införde. Det var ju en förändring i LAS. Under den här mandatperioden har man lagstiftat om nya regler för visstidsanställningar, som vi anser är alldeles för generösa jämfört med hur de såg ut tidigare. Man har försämrat skyddet för äldre anställda i lagen om anställningsskydd och man har genomfört ett antal försämringar i semesterlagen, bara för att ta några exempel. Att man som generell princip inte skulle kunna förändra arbetsrätten om man värnar den svenska modellen gäller inte för . Det som tycker är problematiskt är det som vi från oppositionen föreslår, nämligen att genomföra förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen som förstärker löntagarnas position, som förbättrar villkoren i arbetslivet för dem som jobbar. Det är det som ser som problematiskt. Däremot är det helt oproblematiskt att genomföra olika försämringar. Det är den stora skillnaden mellan de borgerliga och oppositionen i politiken på det här området. 121 () replik: Jag får väl börja med att tala om för att till exempel semesterlagen är en dispositiv lagstiftning som inte på något sätt inkräktar på kollektivavtalen. Den lagstiftningen finns bara i den mån det inte finns kollektivavtal som bestämmer någonting annat. Därför är det bara en kompletterande lagstiftning för de fall där det inte finns kollektivavtal. Jag anser inte att det är någon som helst förändring egentligen. Nästan varenda löntagare i omfattas av kollektivavtal, så jag tycker att det är en lite felaktig beskrivning av verkligheten. Man måste inse att allting som vi gör i som berör arbetsmarknadsområdet faktiskt har betydelse för företagens möjligheter att växa och anställa. Den kanske stora ideologiska skillnaden mellan oss och oppositionen är att vi inser att allting har betydelse och att företagare som upplever regelverk som för krångliga och besvärliga låter bli att anställa, och då blir det inga jobb. som växer och utan företagare som vill satsa sina pengar och sitt arbete på att bygga upp ett företag blir det inga nya jobb. Jag vet att vill anställa alla människor i offentlig sektor, men det fungerar ju inte. Vi måste faktiskt ha någon som betalar in skatten och försörjer den offentliga sektorn. Om man inte förstår att det finns ett behov av företag och företagare blir alla diskussioner som rör arbetsmarknaden väldigt konstiga. För egen del har jag inget som helst problem med att se båda sidors intressen i en arbetsmarknadsdiskussion. Jag har jobbat fackligt . Jag har varit med och förhandlat fram kollektivavtal, drivit löneförhandlingar och annat. Jag vet precis vad som behövs och hur balansen ser ut på arbetsmarknaden. slår det på den ena sidan och ibland på den andra. Men vår uppgift som politiker är inte att ta den ena sidans parti, utan det är att försöka hitta en balans i regelverket som både skapar trygghet för de anställda och gör att företagen kan växa och anställa fler. Det är ju det allting handlar om. 122 () replik: slår in den ena öppna dörren efter den andra här. har både på egen hand och tillsammans med de andra oppositionspartierna en lång rad förslag när det gäller förbättringar för småföretagen, som sammantaget av företagarna själva anses mer populära än de förslag som den borgerliga sidan har lagt fram. Den andra öppna dörren handlar om påstående att den arbetsrättsliga lagstiftning man har förändrat i är dispositiv. Ja, så är det ju med svensk arbetsrättslig dispositiv. Den är dispositiv eller semidispositiv, därför att det är så den svenska modellen ser ut. De förstärkningar av arbetsrätten som vi föreslår är också dispositiva förändringar, exempelvis när det handlar om rätten till heltid. Det vi föreslår är en lagstiftning, om parterna inte kommer överens, där heltid på ett tydligare sätt är norm, där det alltså krävs en förhandling för att göra en anställning till en deltidsanställning. Det kommer inte, på det tramsiga sätt som och många andra borgare ofta påstår, att försvinna några jobb med det här. Det kommer inte att bli omöjligt att anställa människor på deltid, men det kommer att vara tydligt att heltidstjänster är det som ska vara på svensk arbetsmarknad. Och det krävs en tydligare normering på den punkten för att kvinnor, inte bara i offentlig sektor utan i lika hög grad i den privata tjänstesektorn, ska få samma möjlighet som män har att leva på sin lön. De flesta manliga arbetsplatser är organiserade så att det är heltidstjänster som är den självklara utgångspunkten. Så ser det inte ut på kvinnodominerade arbetsplatser. Anledningen till att vi vill inskärpa att heltid ska vara norm på hela arbetsmarknaden är att vi ser jämställdheten på arbetsmarknaden som en viktig fråga. Det handlar inte om att ta ställning för den ena eller den andra parten, arbetsgivare eller anställda, utan det handlar om att på ett tydligt sätt ta ställning för jämställda villkor i arbetslivet. 123 () replik: När säger att har ett stort antal förslag som uppskattas av småföretagarna tror jag att hon kanske är lite väl optimistisk. Jag vet att ni har något enstaka förslag som uppfattas som populärt. Men om företagarna skulle titta på den samlade politiken från är jag inte speciellt orolig för att de skulle bli så där jätteimponerade, om jag ska vara ärlig. Alla vet ju att alla era skattehöjningar och alla era andra förslag är mer eller mindre ett dråpslag mot näringslivet, till exempel energiskatter. När det gäller lagen om rätt till heltid blir jag lite fundersam. säger att den inte ska vara tvingande utan bara normerande för det fall att man inte kommer överens om någonting annat. Det här blir väldigt konstigt. Hur ska man skriva en normerande lag som inte är tvingande? Är det bara ett slag i luften? Tänker man tala om att det är viktigt att ha heltidstjänster och att det ska gälla för alla om inte något annat är avtalat? Jag tycker att det blir en ganska konstig hantering. I grunden kommer det att innebära att man säger: Om ni inte kommer överens om heltid inför vi heltid. Det som egentligen står i reservationerna är att parterna får chansen nu att själva avtala fram att heltid ska gälla men att om de inte tar den chansen återkommer vi med en lagstiftning som tvingar fram heltid. Man vet att Hotell- och restaurangfacket och en del andra fackförbund har varit väldigt bekymrade över detta, för de vet hur deras arbetsmarknad ser ut. Jag vet också hur det ser ut, för jag har jobbat i den branschen. Det är helt omöjligt att ha heltidstjänster överallt inom exempelvis hotell- och restaurangsektorn, och det är samma sak inom handeln och en del andra områden. Det måste finnas möjligheter att även ha deltidstjänster. Det är just därför som oron finns att det ska försvinna jobb. Det stod faktiskt i remissvaren från vissa fackliga organisationer. När det tidigare förslaget från Socialdemokraterna om en lag om rätt till heltid presenterades protesterade fackliga organisationer och sade att det kommer att hota jobben. Det är det som bekymrar mig. 124 (): Återigen har vi i debatten hört alla dessa vackra ord, inte minst från borgerligt håll, om den svenska modellen. Vi hörde dem också från arbetsmarknadsministern innan han lämnade tillställningen . Det finns en affärsidé som regeringen hanterar på detta område: blinka till vänster och sedan svänga till höger. Precis som tidigare talare i de rödgröna partierna vill jag understryka kritiken mot regeringens lagförslag när det gäller den så kallade Lavaldomen, det lagförslag som ligger på bord. Förslaget öppnar upp för dumpning av löner och arbetsvillkor. Det råder ingen tvekan om det oavsett vad som har sagts och bedyrats, inte minst av arbetsmarknadsministern tidigare i dagens debatt. Förslaget öppnar upp för illojal konkurrens. som tecknar och följer kollektivavtal riskerar att konkurreras ut av oseriösa företag. Det är resultatet om svenska kollektivavtal inte ska gälla lika på svensk arbetsmarknad. Lönedumpning och illojal konkurrens kommer att kunna ske på svensk arbetsmarknad med regeringens goda minne eftersom det är regeringen som ligger bakom det lagförslag som vi debatterar. Om förslaget träder i kraft innebär det historiska inskränkningar av fackets rätt att fritt förhandla och teckna kollektivavtal också med utländska företag. Det är inget litet ingrepp i den svenska modellen som regeringen tillåter sig att göra. Det är i själva verket att sticka kniven rakt i pulsådern. Inget kommer heller att göras från regeringens sida för att hejda denna störtblödning; det har vi sett. Både arbetsmarknadsministern och regeringen har haft chans att agera i frågan och ta vara på löntagarnas intressen i . har jag i denna kammare frågat vad han gör för att värna och stärka kollektivavtalsmodellen. Han bedyrar ju att han står bakom den, precis som regeringen i övrigt. Det kan man betvivla när man hör vad flera av regeringspartierna egentligen tycker om den svenska modellen och arbetsrätten i synnerhet. Sanningen är att regeringen inte har gjort något på detta område. Jag tror att regeringen i själva verket är nöjd. När tillfället yppade sig passade regeringen på att gå flera steg längre än vad krävde. Regeringen tog chansen att snickra ihop ett lagförslag som kraftigt inskränker fri- och rättigheter på arbetsmarknaden, det vill säga lex . Hade regeringen velat annorlunda hade man kunnat passa på när var ordförandeland i EU, men varken statsministern eller arbetsmarknadsministern lyfte ett finger. När andra EU-länder var bekymrade över lönedumpning satt representanter tysta i EU. Man reagerade med oro från och över domarna och pekade på att man fick lönedumpning mot den egna arbetskraften när arbetare från andra länder kunde arbeta mycket billigare. Man fick lönedumpningskonkurrens rätt in i det egna landet. Den var dock tyst. När arbetsmarknadsministern skulle delta i de EU-råd han sitter med i skrev jag flera öppna brev där vi socialdemokrater krävde att regeringen skulle lyfta fram löntagarnas rättigheter i . Varje gång var dock svaret detsamma. Det var aldrig läge eller ens aktuellt. Lönedumpning stod över huvud taget inte på dagordningen. Arbetsmarknadsministern kunde inte bara lyfta upp det så där eller som statsminister sade i : Regeringen kan inte springa med lappar från en orolig opposition. Regeringen var helt enkelt inte intresserad av att värna löntagarnas och de sjysta företagens intresse. Man bidade i stället sin tid. Jag tycker att regeringens lagförslag hör hemma i papperskorgen. Får regeringen som den vill kommer olika regler att gälla för svenska respektive utländska företag och anställda. De blir i praktiken frivilligt för utländska företag att tillämpa svenska löne- och anställningsvillkor. De som vill konkurrera med lönedumpning och dåliga arbetsavtal kan göra det. Utan kollektivavtal vet vi att löner och villkor försämras för alla på arbetsmarknaden. Det blir en spiral nedåt. Det har vi sett av de exempel som varit förut på den svenska arbetsmarknaden. Att regeringen inte heller tycker att utländska arbetstagare ska omfattas av avtalsförsäkringar om de råkar ut för en arbetsolycka är oerhört cyniskt. Vi har tidigare kommit i kontakt med arbetstagare som ramlat ned från byggen, skadats i asbestsanering utan skyddsutrustning och fått händer och fingrar skadade och avkapade i maskiner, och ingen har klivit fram som ansvarig. Ingen försäkring har gällt, och arbetstagaren har stått ensam. En arbetstagare som invalidiseras kan stå helt utan ersättning om det visar sig att hans arbetsgivare inte kan betala skadestånd. Tycker regeringen och den borgerliga majoriteten att det är den ordning vi ska ha på den svenska arbetsmarknaden framöver? De rödgröna partierna har lämnat in en gemensam vilandeförklaring för att skjuta upp ett ikraftträdande av denna proposition. Skulle det vara så illa att regeringens förslag ändå träder i kraft på grund av den borgerliga majoriteten kommer de rödgröna partierna att riva upp Lavallagen. Det är ett vallöfte från oss som vi kommer att fortsätta diskutera. I egenskap av arbetsmarknadspolitisk talesperson för Socialdemokraterna och gruppledare kommer jag att bjuda in LO, TCO och . Vi kommer att bilda en arbetsgrupp för att ta fram direktiv till en ny Lavalutredning. Den ska både värna den svenska modellen och harmonisera med . Vi är eniga om att regeringen har gått för långt gentemot domen. Vinner vi valet ska en ny offentlig utredning snabbt vara på plats så att en ny lag kan träda i kraft skyndsamt och ge det skydd och de rättigheter på arbetsmarknaden som är värdigt den svenska arbetskraften och de svenska löntagarna. behöver ordning och reda på arbetsmarknaden. löntagare och företagare förtjänar en rödgrön regering som slår vakt om sjysta och konkurrenskraftiga villkor. Målsättningen med regeringens politik verkar vara den motsatta. Genom att skapa ett vilda västern på arbetsmarknaden öppnar man upp för att människor ska behandlas olika beroende på om de kommer från , eller . Det verkar vara så som regeringen vill att den svenska arbetsmarknaden ska se ut , vilket man medvetet medverkar till genom att lägga detta lagförslag på bord. Jag yrkar avslag på regeringens proposition. 125 () replik: Det var starka ord från . Ingen har dock sagt att ska erbjuda slavliknande löner eller social dumpning. Med den lagstiftning som vi har på bordet sätts en tydlig gräns. Lönerna kan inte understiga kollektivavtalets minimilöner. Tittar man på vad som ingår i minimilönebegreppet, och som också utstationeringsdirektivet tar ställning till när man tittar på det i utredningen, bör det inte bara vara grundlön man talar om utan också olika sorters ersättningar som övertidsersättning, nattarbetstillägg och skiftarbetstillägg. Man kan ta hänsyn till kompetens, ålder, erfarenhet och det ansvar arbetet innebär. Det är alltså inte bara grundlön man talar om. Man säger också i propositionen att det är gängse synsätt inom branschen som ska vara vägledande när det gäller löner. Jag tycker att det är kraftiga överord som inte stämmer från oppositionen vad gäller social dumpning. Förslaget berör över huvud taget inte rätten att förhandla. Det som berörs i förslaget är ytterst möjligheten att tvinga fram kollektivavtal med hjälp av stridsåtgärder. Ni säger också att det blir begränsat till ett litet område. Men ser vi till propositionens innehåll och hårda kärna behandlas lön, semester, arbetstid, arbetsmiljö och förbud mot diskriminering. Det är inget litet område som man tar ställning till. Det är anmärkningsvärt att man tillsätter en arbetsgrupp som ska se över en ny Lavalutredning där man så ensidigt tar hänsyn till arbetstagarnas organisation men över huvud taget inte bjuder in arbetsgivarna. Vad säger det om synen på den svenska modellen där det faktiskt är två parter? 126 () replik: Det sista var intressant. Det enda regeringen har gjort är att straffa den ena parten på arbetsmarknaden och gjort den svagare. Det har regeringen har sysslat med . Allt som har gjorts och fattats beslut om i denna kammare har gjort det besvärligare för den fackliga organisationen att kunna ta vara på de fackliga rättigheterna. Det är ganska naivt att säga som du, , säger. Du vet lika väl som jag hur det fungerar på den svenska arbetsmarknaden. Du borde åtminstone veta det. Jag vet vilka villkor som gäller i byggbranschen och hur det hanteras. sätter man det på papper och gör en lag. Regeringen har inte lagt två strån i kors för att bekämpa det svartarbete och de lönedumpningar som sker illegalt i detta land. Det görs ingenting för att stävja det. slår man fast i lag att man begränsar rätten för fackliga organisationer att ta vara på sina medlemmars rättigheter. Det räcker att en utländsk arbetsgivare säger: Jag har ett avtal med mina arbetstagare, så kom inte och bråka med mig. Om arbetsgivaren säger att man har ett avtal har inte facket rätt att ta vara på rättigheten för den utländska arbetaren även om han är medlem i den svenska organisationen. Vi vet hur det går till. Detta avtal rivs, om det över huvud taget har funnits bläck på avtalet.