prot · GX0974 · 2010-02-12 00:00:00 — Post- och förändringar vad gäller servicen via Sändarkartan ledde till att man gjorde en undersökning om användningen av Sändarkartan. Innan man stängde den gjorde man en utvärdering och utredning av hur många som besökte den och skälet till att de besökte hemsidan, vilken information de var ute efter. Det huvudsakliga skälet för de besökare som svarade var ju att de ville kolla mobiltäckningen och alltså inte uppgifter om strålning i sig. Det perspektivet har en poäng i. Inte desto mindre gjorde man värderingen att efterfrågan inte var så stor och har inte valt att ersätta den informationen med någon annan. Jag vill också gå tillbaka till ansvar. Jag hoppas verkligen att och jag kan vara överens om att vi trots allt ska bygga våra beslut om lagar på forskning och vetenskapliga rön. har ett vetenskapligt råd som har till uppgift att just följa den nationella och internationella forskningen på det här området. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi har en myndighet som har det ansvaret. hänvisar man till att det inte finns några vetenskapliga belägg för att mobiltelekommunikation förorsakar några skadliga hälsoeffekter, vare sig från basstationerna eller från mobiltelefonerna, så länge rekommendationen från för icke-joniserande strålning inte överskrids. Det är ju ett pågående arbete. Det är klart att undan för undan, precis som hänvisar till, förändras också vår användning av teknik. Det är därför forskningen fortsatt ska ha ett sådant här fokus för att se om det kommer att ske några förändringar och andra rekommendationer. 52 (): Jag tycker att det är magstarkt och lite oförskämt att försöka påstå att det skulle finnas någon vilja till ovetenskaplighet från min sida. Det är det som är kritiken mot brist på vilja att redovisa minoritetsåsikter i forskarvärlden, att det är ovetenskapligt. De följer alltså inte EU-reglerna. Man är som myndighet skyldig att redovisa minoritetssynpunkter, alltså att redovisa den vetenskapliga osäkerheten i sitt påstående. Det finns över 3 000 forskarrapporter som WHO har registrerat. Det finns ett biouniversitetsinitiativ och det finns en holländsk rapport som diskuteras ganska mycket, men all den information som ifrågasätter det självsäkra påstående som har på sin hemsida saknas. Man är inte vetenskaplig om man inte redovisar osäkerheten i sitt påstående. Det innebär att de domstolar som dömer tittar på fakta men inte får tillgång till underlaget. De kan alltså inte själva göra en riskbedömning. När man gör en riskbedömning måste man ha tillgång till vad uttalandet baserar sig på. Då måste man veta vilka minoritetssynpunkter som finns. Jag tycker att det är allvarligt att jag får den kritiken . Jag vill avsluta snabbt. Jag har en bok här. Ministern säger: Jag är fullt medveten om att det finns människor som upplever problem relaterade till strålningsfrågor. De som har skrivit den här boken är några av de mest kända pedagogerna i landet. De har djupintervjuat ett antal människor. Det är inte så att man upplever. Det är faktiskt människor som kämpar för sitt liv det handlar om. Det här är ett allvarligt problem. Det här är människor som har satsat på , som har jobbat stenhårt med att utveckla den teknik som sedan visat sig vara skadlig för dem själva just därför att de har lagt ned nästan på den. De har jobbat övertid. De har jobbat nätter. De har varit entusiaster. Och så händer det på när de har ansträngt sig för mycket. Alla vi som jobbar hårt, som ministern gör och som vi alla i den här församlingen gör, måste vara aktsamma. Läs den här boken! Den är väldigt nyttig. Här finns en del av de tydliga, tidiga signaler som man bör känna till för att man inte ska drabbas själv. 53 Statsrådet (): Interpellationen bygger på den information som PTS har ansvarat för vad gäller Sändarkartan. Det är det som är orsaken till den här interpellationen och att jag är den som också svarar på interpellationen. Det är det sambandet som finns. Naturligtvis har jag då starkt fokus på det som interpellationen inriktade sig på, behovet av att det finns en karta som man kan följa och få information från. Det är det som jag hänvisar till i svaret. finns ingen lagparagraf som ger Post- och möjlighet att ta in den här informationen. Den andra delen är att man gjorde en mycket tydlig analys, en undersökning av hur många som faktiskt efterlyste och efterfrågade och den information som fanns där. De här två anledningarna resulterade i ett beslut från att släcka ned den kartan. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2009/10:223 om 54 Statsrådet (): har frågat mig om regeringen kommer att agera för att antingen ändra de av IMO beslutade svavelnivåerna eller uppskjuta ikraftträdandet av beslutet. Frågan är ställd mot bakgrund av det beslut om skärpta regler för svavelhalt i marint bränsle som enhälligt beslutades i IMO . Såväl medlemsländer som sjöfartsorganisationer har aktivt deltagit i det intensiva arbete som har pågått . har haft i uppdrag att efter hörande av en expertgrupp utvärdera vilka konsekvenser för utsläpp till luft kommer att få för svenskt näringsliv. Konsekvensanalysen har remitterats och remissinstanserna har framfört en hel del kritiska synpunkter på rapporten. Kritiken berör framför allt de faktiska effekterna beträffande miljöpåverkan, företagande och transporter och att det därmed är svårt att bedöma konsekvenserna för svenskt näringsliv utifrån de analyser som har gjorts. Jag har tagit till mig de framförda synpunkterna, men eftersom konsekvensutredningen bedöms innehålla brister är det för osäkert att redan nu dra slutsatser vad gäller storleksordningen på de ökade kostnaderna. Som jag tidigare svarat i hans skriftliga fråga (2009/10:381) om , har frågan om skärpta krav av svavelhalten i marint bränsle stått högt på miljödagordningen och ett intensivt arbete har pågått . Utsläpp av svaveloxid ger stora problem. Frågan om svaveloxider lyder under så kallad exklusiv unionskompetens eftersom den regleras i EG-direktivet om svavelhalten i bränslen. har aviserat att de avser att revidera EG-direktivet om svavel i marint bränsle. I det arbetet kommer IMO:s beslut att beaktas. arbetar kommissionen med framtagandet av flera konsekvensutredningar i frågan. Jag har i mitt tidigare svar också sagt att jag delar uppfattningen att det är mycket olyckligt att innebär att det kommer att vara skillnad mellan de krav som ställs i norra jämfört med övriga . Jag vill därför understryka vikten av ett enhetligt europeiskt angreppssätt i den här frågan. I den översyn som kommissionen nu gör ingår också att se över frågan om utseende av ytterligare kontrollområden. avser jag därför att invänta konsekvensutredningar innan jag eventuellt vidtar ytterligare åtgärder i frågan. 55 HANS (): Jag vill börja med att tacka för svaret på interpellationen, även om det är häpnadsväckande passivt till och med för att komma från infrastrukturministern. För att undvika missförstånd vill jag tydligt säga att det är väldigt bra att IMO skärper svavelreglerna. Det är helt ohållbart att fortsätta som . Det jag tycker är tråkigt i det hela är att man fortsätter att tillåta 3 ½ procents svavelutsläpp internationellt fram till minst 2020, förmodligen når vi 2025 innan man får ned den halten. Jag tycker också att det är helt riktigt att ställa strängare krav på svavelutsläpp inom SECA-området och . Även om huvudproblemet i är övergödning påverkar svavelutsläppen försurningen, och det är ju ett allvarligt problem. Därför är det rätt att skärpa kraven och få ned dem till 1 ½ procent, som vi har . Problemet uppstår när man väljer att gå ned till 2015. Det är problematiskt eftersom ingen ordentlig konsekvensanalys gjordes före beslutet. Hela förhandsdiskussionen handlade om att gå ned från 1 ½ procent till . Det var ingenting som industrin jublade över, men det gick att leva med. Det är en dramatisk skillnad mellan när det gäller kostnaderna eftersom det är fråga om en helt annan typ av olja med ett helt annat pris. Jag betraktar beslutet inom IMO, som vad jag har förstått fattades under en nattmangling, som ett misstag. Man ville vällovligt göra en insats för miljön men insåg inte konsekvensen. Ministern säger att det finns osäkerheter om kostnaderna. Visst finns det. pekar på ett spann mellan 13 och 28 miljarder. Oavsett om det är 13 eller 28 miljarder blir det en oerhörd belastning, konkurrensnackdel, för svensk industri. Det blir fullkomligt absurt när det blir billigare att frakta papper och pappersmassa från till än vad det blir att frakta papper och pappersmassa från till . Det kan inte vara riktig miljöpolitik. Om ingen ändring av beslutet sker leder det ofrånkomligen till kraftigt minskade industriinvesteringar i , framför allt inom pappersindustrin det är den som drabbas mest. Dessutom kommer det att bli en övergång från sjö- till landtransporter. Det tror jag ingen önskar av miljöskäl, särskilt inte med tanke på att vi har ett överbelastat järnvägsnät. Detta kommer att leda till att vi får en hel del som går på lastbil i stället för på sjön. Det kan inte vara rätt ur miljösynpunkt. Därför ser jag det som absolut nödvändigt att regeringen agerar kraftfullt inom IMO. Endera för att skjuta upp ikraftträdandetidpunkten så att man hinner bygga ut raffinaderikapacitet eller liknande, eller för att nöja sig 2015 och skjuta . Det här känns oroande. Det känns inte som om ministern har insett allvaret i detta för svensk industri. När man vill avvakta EU:s agerande undrar jag om man översatt och skickat över till EU så att den finns med som underlag för EU:s bedömningar. 56 Statsrådet (): Det här är en oerhört viktig fråga, och det är en bra interpellation. Då kanske vi kan reda ut en del saker. kommer de traditionella slängarna från om den häpnadsväckande passiviteten från regeringens sida. Det är kanske så att blir svaret skyldig. har arbetat mycket aktivt för strängare regler för miljön, såväl till lands som till havs. Det resultat som uppnåddes 2008 var ett resultat av arbete av såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar. Sjöfarten är viktig för , som är ett exportberoende land. Men sticker huvudet i sanden. Vi kan inte blunda för den miljöeffekt som sjöfarten orsakar. Jag tror att till och med har glömt bort sin tidigare motion om vikten av att vidta åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan och luftutsläpp. Det finns forskningsmaterial som visar att uppemot 27 000 människor i dör på grund av utsläpp som sjöfarten orsakar . Det är uppenbarligen så, , när jag tolkar uttalanden i medierna, att Socialdemokraterna lämnar engagemanget för miljöåtgärder i . Jag trodde att oppositionen ställde sig bakom regeringens höga ambitioner vad gäller Östersjöstrategin, men så är det uppenbarligen inte. kan också svara om det är den samlade oppositionen som kritiserar regeringen för passivitet. Svavelhalten i bränslet för sjöfarten är en exklusiv gemenskapsrätt. Det innebär att EU fattar beslut med kvalificerad majoritet, och inget EU-land har möjlighet att stå utanför. Det gäller både och , som har nämnts här. Jag är den första att beklaga att det kommer att råda olikheter i miljökrav mellan olika delar av EU. har aktivt drivit frågan att hela EU ska tillämpa samma miljökrav. Det är viktigt att minska mängden förtida dödsfall bland människor . Det anser i alla fall regeringen. Det är också viktigt för svensk industri att vi ska ha samma konkurrensförutsättningar i EU. Det är därför jag driver att det ska vara samma krav i hela EU. Det är också viktigt att säga att det pågår förändringar i världen. och har också ansökt hos IMO om att få till stånd samma skärpta miljökrav på bränsle. Med hänvisning till det jag sade inledningsvis väntar vi på konsekvensanalys. Det är viktigt att i sammanhanget lyssna på den industri som kritiserar beslutet. Det skedde inte så fort och snabbt som hänvisar till. Framför allt har näringslivet via organisation aktivt funnits med vid beslutsfattandet. Det är inte aktuellt att vi ska ignorera internationellt bindande avtal. Det vore naturligtvis katastrofalt för anseende. Vi tänker fortsätta att driva att är en framstående miljönation och därmed också driva frågan om att förbättra miljön i . 57 HANS (): Det här var klarläggande. Det har sagts från regeringsföreträdare att beslutet inom IMO var mer eller mindre ett misstag och hade fattats utan regeringens vetskap. Men uppenbarligen har regeringen gett tydliga direktiv till förhandlare att det är 0,1 procents svavelnivå som ska gälla, och det är det som verket har genomfört. Det är bra att det förtydligandet görs från regeringens sida. Jag tar mig nästan för pannan när regeringen blandar ihop EU:s inflytande på frågan med IMO:s. Det är ändå statsrådets kompetensområde. Vet hon inte vilka som utfärdar reglerna för internationell sjöfart? EU reglerar i och för sig svavelutsläpp för inomeuropeisk trafik, men när det gäller internationell trafik är det som gäller. De gäller faktiskt också länder inom EU. Det är som gäller, inte EU:s. Sedan kan man säga att man ska verka för att reglerna ska gälla överallt. Min gissning är att det inte ens finns förslag om att gå ned till i övriga EU. Det finns förslag om att gå ned till . Det är en nivå som man kanske kan klara här . Sedan har man sagt att alla länder drabbas lika. Men i praktiken är det inte så. Det beror på hur lång väg man ska gå med den lågsvavliga oljan med ett helt annat pris. Därför är det i praktiken , och som drabbas. Övriga EU-länder påverkas så marginellt att det inte har någon betydelse i praktiken. Det beror på hur transportmönstret ser ut. Det är skrämmande att statsrådet är så okunnig om svensk industris konkurrensförhållanden. Sedan påstår statsrådet att det här är noga förberett. Men det är det inte. Man förde en lång och intensiv diskussion om att gå ned från 1,5 till 0,5 inom SECA-området. Den diskussionen var förankrad. I vanlig ordning protesterade naturligtvis industrin mot det, men den kunde leva med det. har vi dock lagt oss på en nivå som inte går att leva med. Det är klart att ska leva upp till internationella överenskommelser, men överenskommelserna har kommit till på ett sådant sätt att det om riksdag hade tagit beslutet och berett det på detta sätt faktiskt hade varit olagligt. Det hade stridit mot grundlagen att först ta ett beslut och sedan utreda konsekvenserna. Det finns mycket goda grunder för att göra en omprövning av detta beslut. Följden av det blir inte ens miljömässiga förbättringar, för investeringarna tvingas ut till länder där man kommer att fortsätta använda olja med 3 ½ procents svavelhalt. Det tvingar svensk industri att gå över till lastbilstransporter i stället för sjötransporter. Det är inga miljövinster. Det enda detta leder till är att man tar död på investeringarna i svensk skogsindustri. Jag som kommer från en region där vi faktiskt lever på skogsindustri jag kommer från ett land som är beroende av skogsindustrin måste reagera när jag ser att det går snett i diskussionen. 58 Statsrådet (): Det har pågått ett kraftfullt agerande från flera olika svenska regeringar för att förbättra miljön i . Det är naturligtvis så att det steg för steg innebär att man hamnar i konkretiseringar. Uppenbarligen är det så att lämnar dessa ambitioner. svarar inte på frågorna om han är talesman för oppositionen och om han lämnar tidigare beslut i vad gäller miljömål och i stället fullständigt nonchalerar arbetet med att förbättra miljöaspekterna. Vad gäller vill jag upprepa följande: har aviserat att de avser att revidera EG-direktivet om svavel i marint bränsle. I det arbetet kommer IMO:s beslut att beaktas. Detta arbete om en revidering av svaveldirektivet inleddes och är en del av den revidering och det konsekvensanalysarbete som pågår i kommissionen. Det är en del av översynen av svaveldirektivet. Det är välkommet, eftersom jag i en fråga ställer mig bakom det säger: Det är naturligtvis oerhört viktigt att vi har rätt underlag och rätt analys av vilka effekter det får för svenskt näringsliv. finns det kritik mot den analys och det arbete som gjorde. Vi skickar iväg det underlaget, men däremot väljer vi att vänta på kommissionens analys av ett antal fördjupningar, till exempel överflyttning av transporter. Det är en del av det man hänvisar till från svenskt näringsliv. Jag tror att det är oerhört viktigt att det fortsatta arbetet har ett starkt fokus på att vi ska ha likvärdiga villkor i ett EU-perspektiv, men jag tror också att det är viktigt att vi har fortsatt höga ambitioner vad gäller miljöåtagande i . Det var bara någon vecka sedan regeringschefer samlades för att lägga ytterligare fokus och ambitioner på att stärka miljöåtgärderna och insatserna i . 59 HANS (): försöker blanda bort korten ordentligt. Det är betydligt längre än man har kämpat för . Vi står självklart bakom de miljömål vi har satt upp för . Självklart ska vi ned med svavelhalten i bränslet. Jag vet inte hur jag har sagt det, men lyssnar ju inte. Jag har själv motionerat om att få ned svavelhalten i bränslet, och jag har interpellerat ett flertal gånger, både när vi har haft socialdemokratiska regeringar och när vi har den nuvarande regeringen. Problemet har varit att detta bränsle inte ens finns att få tag på ute i . De rederier som har valt att gå över till bränsle med låg svavelhalt har haft stora extrakostnader eftersom bränslet inte har gått att få tag på. tror tydligen att raffinaderikapaciteten kommer att ha byggts ut så kraftigt att det inte kommer att vara något bekymmer med priser eller annat. Jag blir häpen när jag hör på . ska man vänta på EU. EU ska beakta vad IMO har kommit fram till, och så ska man baka in det i EU-reglerna. Sedan är allt frid och fröjd. Uppenbarligen upplever hon det så. Det är ju inom IMO vi måste agera för att få en förändring. Det behöver inte vara en ändring på två punkter. Det är fullkomligt orimligt att tillåta 3 ½ procents svavelhalt i den internationella sjöfarten eller 2025, men det är också orimligt att gå ned till i SECA-området . Att tro att EU som helhet ska agera för att rädda svensk industri när inte den står upp för den måste jag säga är otroligt naivt. 60 Statsrådet (): Nej, jag hör inte att ställer sig bakom ambitionerna för att förbättra miljön i , och har fortfarande inte svarat på om han ställer sig bakom de miljömål som har antagit eller om han i oppositionens namn nu hänvisar till att man ska frångå miljöambitionerna. Det är nämligen det kritiserar regeringen så starkt för. Jag kommer att fortsätta arbeta i denna fråga, med fokus på att vi ska ha höga miljöambitioner och förbättra miljöperspektivet på transportpolitiken. Det gör jag i nära samarbete med näringslivet. Det är en del av det arbete som pågår; har naturligtvis en översyn av åtgärderna och vad de kan få för konsekvenser. Det hör i allra högsta grad ihop med det samlade arbetet kring . Återigen, herr talman: är en oerhört viktig och intressant interpellation, och jag hoppas verkligen att vi kan fortsätta denna diskussion så att jag också kan få svar på om är oppositionens talesman i frågor avseende miljöåtgärder i . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2009/10:179 om vårdnadsbidragets effekter 61 Socialminister (): LiseLotte har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att följa vårdnadsbidragets utveckling ur både ett barn- och ett jämställdhetsperspektiv, samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska segregerande effekter för kvinnor och barn av vårdnadsbidraget. Jag vill börja med att tacka för frågorna om vårdnadsbidraget och återigen få möjligheten att framföra mina och regeringens värderingar i familjepolitiken och redovisa de åtgärder som har vidtagits. Sedan vårdnadsbidraget infördes vill jag påstå att vi har tagit ett steg mot ett barnvänligare . Vårdnadsbidraget ökar valmöjligheterna och gör det möjligt för fler att anpassa arbetstid och föräldraledighetens längd utifrån barnets behov och föräldrarnas egna önskemål. Den självklara utgångspunkten är att familjepolitiken måste inriktas på att så långt som möjligt fungera för alla barn och alla barnfamiljer. Därför är det viktigt med valfrihet och flexibilitet. Syftet med vårdnadsbidraget är att möta barnfamiljernas behov. Det är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv. Det är vår utgångspunkt att barnomsorg ska organiseras utifrån barnets bästa inte utifrån förskolans, kommunens eller olika myndigheters behov och önskemål. Barn är olika och behöver olika former av omsorg, i synnerhet när de är små. Förskolan är bra och ska självfallet vara kvar och vidareutvecklas. Vårdnadsbidraget är frivilligt för kommunerna att införa och deras skyldighet, att enligt skollagen erbjuda förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg med god kvalitet, den kvarstår alltjämt oavsett om kommunen har infört vårdnadsbidrag eller ej. Förskolans pedagogiska uppdrag kommer att utvecklas och stärkas i och med regeringens satsningar. Den nya barnomsorgspengen ökar mångfalden i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, och ger därmed föräldrar möjlighet att välja den verksamhet som passar dem och deras barn. Och oavsett om föräldrarna uppbär vårdnadsbidrag eller inte kvarstår också möjligheten till deltagande i den öppna förskolan. Vi tror på föräldrarna. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och som ska se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som oftast känner sina barn bäst, och statens roll i sammanhanget är att stödja föräldrarna i deras val. Av följer bland annat att barnet har rätt att så långt det är möjligt bli omvårdat av sina föräldrar. Barnets bästa ska komma i främsta rummet, och föräldrarna ska i sammanhanget få lämpligt bistånd då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran. Detta kan inbegripa såväl stöd som möjliggör omsorg i hemmet som offentligt finansierad förskoleverksamhet. Vad gäller integration av barn med utländsk bakgrund är jag övertygad om att föräldrarna är de som, utifrån familjens livssituation och barnets behov, har de bästa förutsättningarna att fatta beslut som är till barnets bästa. Detta gäller i de allra flesta fall, och oavsett om föräldrarna kommer från eller från något annat land. Utrymmet för flexibilitet och valfrihet bör också vara detsamma för alla familjer, oavsett nationalitet och bakgrund. En annan viktig faktor för språkutveckling och integration av barn med utländsk bakgrund är föräldrarnas språkkunskaper och integration, som i sin tur påverkas av möjligheten till arbete och egen försörjning. Regeringens mest prioriterade fråga är att sätta fokus på jobben och att minska utanförskapet. Min bedömning är att arbetslinjen och regeringens åtgärder på det integrations- och arbetsmarknadspolitiska området kommer att bidra till ökad integration för såväl barn som föräldrar med utländsk bakgrund. Den föreslagna reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering kommer att vara av stor betydelse. Människors möjlighet till god välfärd och integration i det svenska samhället bygger på förutsättningen att kunna försörja sig själva. För att följa upp reformen om vårdnadsbidraget har regeringen gett SCB i uppdrag att redovisa statistik om hur vårdnadsbidraget har utnyttjats samt vilka hushåll som har valt att ansöka om bidraget. Återrapporteringen kommer att ske i två omgångar; dels till och dels till . Då LiseLotte , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 62 (): Jag får tacka socialministern för svaret. Det är bara att konstatera att i denna fråga befinner sig ministern och jag i två helt skilda världar, vitt skilda från varandra. När jag hörde svaret häpnade jag, och jag ska be att få citera ur svaret. Ministern sade att vi har tagit ett steg mot ett barnvänligare sedan vårdnadsbidraget infördes. Min fråga blir naturligtvis: Vilka barn har fått ett barnvänligare samhälle? Ministern kan väl knappast mena barnen till arbetslösa och utförsäkrade föräldrar.