prot · GX09112 · 2010-04-29 00:00:00 — Det var inte en överlåtelse åt forskarsamhället. Vidare angavs som ett skäl att en ordning där samtliga ledamöter utses av regeringen skulle främja samordningen mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser på forskningens område, precis som om det inte är viktigt att vi har någon forskning som statsmakterna inte kan gå in och peta i hur som helst. Vad jag är glad över den autonomisatsning som alliansregeringen nu gör. Det känns som en fröjd i hela hjärtat. Syftet med regeringens proposition är att i stället minimera den politiska styrningen av fördelningen av forskningsmedel på detaljnivå. Det är Alliansens absoluta uppfattning att forskningspolitisk styrning bör ske enbart på en övergripande nivå. Dessutom vill vi öka forskarsamhällets inflytande i stiftelserna genom att låta forskarsamhället medverka när styrelseledamöter utses eftersom man då får en breddad rekrytering och den breddade kompetens som behövs för ändamålen med stiftelsernas pengar. Jag läste upp namnen på de stiftelser som det gäller. Vem av oss är till exempel bäst när det gäller ? Det är faktiskt komplicerade saker. Inte ens socialdemokratiska politiker kan slå sig för bröstet och tro att de vet precis vilka människor som behöver sitta i styrelserna i dessa stiftelser. som Alliansen föreslår att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i de aktuella stiftelserna tror vi att det är viktigt att två ledamöter i varje styrelse utses av regeringen, med undantag för stiftelsen vid där en utses av regeringen. De styrelseledamöter som inte utses av regeringen bör alltså utses och entledigas av stiftelsernas styrelser efter förslag av forskarsamhället och stiftelserna. Därmed går vi tillbaka till de ursprungliga stiftelseförordningarna så att de avgående styrelserna utser ledamöter som inte utses av regeringen. Regeringen har gjort bedömningen att en sådan ordning också bör gälla framöver. En beslutsordning där regeringen utser en mindre del av styrelsen tillförsäkrar stiftelsen en större frihet och självständighet. Jag kan avslutningsvis inte låta bli att ställa den fråga som har väckts i mitt sinne nu och även tidigare. Vad är det för syn som Socialdemokraterna med i spetsen har på forskarna, på deras omdöme, på deras kompetens och på deras engagemang när det gäller att fullgöra sitt uppdrag så bra som möjligt? Vad är det som gör att Socialdemokraterna är så otroligt rädda för att inte få vara med och peta i tillsättningen av varje styrelseledamot? I detta anförande instämde (), i (c) och (). 33 () replik: Jag är rädd för att över huvud taget inte lyssnade på vad jag sade i mitt anförande. Jag tror inte att hon har läst vår motion heller. I så fall skulle hon inte ha sagt det som hon har sagt. gör ett stort nummer av att vi socialdemokrater skulle stå för en politisk klåfingrighet och att den borgerliga alliansen skulle vara en garant för akademisk frihet. Detta är en myt som ni borgerliga politiker älskar att odla. Men det är en vrångbild. Jag ska tala om vad jag sade i mitt anförande. Jag sade att vi vill öppna för ett ökat inflytande från forskarsamhället. Så sade jag. Men jag sade också att problemet är att ni glömmer bort näringslivet. Det är en princip. Den andra principen handlar om hur man demokratiskt tillsätter styrelser. Jag är uppvuxen i en folkrörelsetradition där vi bestämt avvisar att en avgående styrelse själv utser sina efterträdare. Jag vet inte hur det fungerar hos er kristdemokrater när ni har möten och väljer styrelser. Men jag skulle tro att ni gör som vi, att ni har en oberoende valberedning som lägger fram ett förslag och att det på ett årsmöte fattas beslut om vilka personer som ska sitta i styrelsen. Men här ska inte det gälla. Nej, styrelsen ska själv utse sina efterträdare. Det handlar, , om en demokratisk princip, inte om klåfingrighet! Vi vill inte styra. Däremot vill vi ha en demokratiskt god ordning för hur styrelser väljs. 34 () replik: Jag förstår inte var det finns något om att det ska vara en demokratiskt vald forskningsstiftelse. Är det möjligtvis så att har missuppfattat själva området, själva frågan? Här finns en sakkunskap, något som ni ju efterlyser i er motion. Jag har visserligen, kan jag säga, inte läst hela motionen, men jag har läst reservationerna och sett vad ni har gått emot. Jag blir lite skraj. Även när det här startades upp återgick ni till en modell innebärande att regeringen skulle utse alla. Men det är väl inte en demokratisk ordning bara för att regeringen handplockar personer som man tycker att det är roligt att ha i forskningsstiftelserna. Är det inte en viktigare ordning att forskarna själva, som ju kan avgöra var kompetensen ligger, får möjlighet att utse personerna? Här är det kompetens som krävs. I ett samhälle som vårt med skillnader i regeringar och i politisk ambition är det väl innerligt bra om vi får en stomme innebärande att den politiska makten inte går in och petar, det vill säga att vi får en stomme i kunskapssamhället som kan stå upp för någonting som i hög grad är oberoende av makthavarna. Jag är jätteglad över att vi har akademierna , och andra akademier. Visserligen får de berätta för riksdag och regering om förändringar sker, men de äger rätten att själva tillsätta sina styrelser. Det är jag alltså jätteglad över. Hur skulle det se ut om politiker hanterade allting? Vi hör ju , fru talman, hur vi diskuterar om detta. 35 () replik: Det är som jag trodde. , du har inte läst vår motion. Vi skriver där att vi vill ha en valberedning som består av folk från vetenskapliga akademier, högskolor, universitet och näringsliv som lägger fram förslag till styrelse. Regeringens uppdrag är att precis som ett årsmöte besluta att den och den personen ska vara med i styrelsen. De olika stiftelserna har förordningar att följa. Det är väldigt svårt för regeringen att gå in och styra en stiftelse. Det vet också , så man ska inte göra så stor affär av det. Det handlar om principer för tillsättandet. När det gäller detaljstyrning har ni i den borgerliga alliansen visat på en väldigt förfinad känsla för detaljstyrning. I den forskningsproposition som kom för ville ni styra till och med på budgetnivå när det gäller detaljområden och strategiska områden. I och framför allt i den kvalitetsproposition som kom har den borgerliga regeringen lyckats reta upp i stort sett hela högskolesektorn därför att regeringen går in och styr och ändrar i ett gemensamt förslag från hela sektorn. I går hade vi här i kammaren en diskussion om lärarutbildningen. I den propositionen tas detaljstyrningen av den borgerliga regeringen till oanade höjder, så det här med detaljstyrning ska vi nog inte prata för mycket om. Detaljstyrning är ni experter på. Ni säger en sak men gör någonting annat. Ett problem är också att ni när det gäller de stiftelser som vi nu pratar om nonchalerar näringslivet. och har sagt att för att forskningen ska komma till nytta och till bra resultat måste det också föras samtal med näringsliv och det omgivande samhället. Man kan säga att ni nonchalerar det i det här förslaget. Vi säger: Principen med ett demokratiskt tillsättande är viktigt, liksom att näringslivet är med. 36 () replik: Jag kastar tillbaka alla slutsatserna här. Vi har ju kunnat följa hur Socialdemokraterna detaljstyrt på högskoleområdet, universitetsområdet och forskningsområdet. Till och med i myndigheterna har man haft forskningspengar till detaljstyrning. Det har vi tagit bort. Vi vill inte ha det på det sättet. Dock finns det några myndigheter som fortfarande har forskningspengar, men det är alltså ingen ordning som vi vill ha. Vad är det som är mest styrning? Om vi tillsammans med näringslivet plockar fram strategiska områden i samråd med näringsliv och olika aktörer har vi ett mål för vad som behöver göras i samhället. Ni vill detaljstyra vilka personer som ska få vara med. Vilka personer som ska få sitta i styrelsen får inte forskarna bestämma trots att de vet vilka som har kompetens nog för att lyfta fram den forskning som behövs. Vilka är det som vet vilken ämneskompetens som ligger i frontlinjen när det gäller kunskapsutvecklingen? Ja, det är forskarna själva som vet det ingen av oss politiker. Varför ska vi då välja ut personerna? Vad vi gör är egentligen att vi målstyr. Vi vill att vissa områden ska beforskas. Vi ser till behoven inom vissa områden, inte till vilka som ska göra vad. Därför säger vi till styrelserna: Här får forskarna bestämma. Men vi har öppenhet och även insyn med en respektive två personer i de olika styrelserna. Jag tycker att förslaget här är strålande. Återigen: Politiker ska inte vara inne och peta i all forskning. Vi måste ha en kunskapsbas som inte är politiskt styrd. Jag är glad över att vi har det på dessa områden; här har vi en modell som är fri från politisk styrning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa arbetsmarknadsminister , statsrådet , statsrådet , försvarsminister och statsrådet välkomna fram. 38 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till , och den handlar om avräkningarna från biståndsramen. har avräkningarna mer än fördubblats inom ett antal av de områden som vi räknar av för. Det handlar bland annat om administration och flyktingmottagning. Jag skulle vilja veta hur det kan komma sig att det har blivit så drastiska ökningar av dessa avskrivningar. Det är väldigt svårt att följa i budgeten. Även i tilläggsbudgeten gick nu 520 miljoner från biståndet till flyktingmottagning i . Det är väldigt svårt att veta vad dessa pengar används till. Ministern brukar ju vilja ha ordning och reda och veta om pengarna verkligen kommer dit de ska, så jag skulle vilja att ministern förklarar hur vi kan följa upp vad dessa pengar används till. 39 Statsrådet (): Tack så mycket för frågan, ! Vi har ju diskuterat flyktingavräkningarna tidigare, inte minst eftersom vi mycket diskuterar nivåerna på biståndet men också dess innehåll. är väldigt engagerad i just frågan om flyktingars situation i världen. Vi ser hur flyktingströmmarna ökar och att det blir fler och fler internflyktingar i världen till följd av konflikter, till följd av klimatförändringarnas effekter och till följd av att människor väljer att fly från sina hemländer. I enlighet med gällande Dacregler avräknar vi första årets flyktingmottagande i på det svenska biståndet och på anslaget för det. Jag tror att vi måste hantera detta sammantaget. Migration är en del i utvecklingspolitik, och det kan också användas positivt. Vi måste jobba mycket mer med cirkulär migration, att människor flyttar tillbaka, och se detta sammantaget. Därför vore det dumt att inte se att på samma sätt som vi ska ha en bra flyktingmottagning i ska vi också hantera flyktingströmmarna i världen inom ramen för vårt svenska utvecklingsengagemang. Därför tycker jag att det är bra att vi har det på vårt konto. Att det varierar beror på att vi ibland har olika stor inströmning av flyktingar. 40 (): Men är det ju så att man inom migrationspolitiken gör väldigt stor skillnad på flyktingar, det vill säga den som redan har fått ett uppehållstillstånd som flykting och den som är asylsökande. I Dacreglerna talas det om flyktingar, inte om asylsökande. Motiveringen till att man nu igen flyttar till flyktingmottagande i sägs vara att vi har en ökad asylinströmning. Det känns som att det inte riktigt hänger ihop, vad det är som vi kan använda pengarna för flyktingmottagande till enligt det internationella regelverket. Sedan har vi inte bara det internationella regelverket, utan vi har också vår egen politik för global utveckling. Den ska utgå från fattigdomsbekämpning. Vi har ett mål på , och all politik ska sträva åt samma håll när det gäller dessa frågor. På vilket sätt bidrar då avräkningarna till att minska fattigdomen i världen, när det är det som är målet för vår utvecklingspolitik? 41 Statsrådet (): Människor som kommer hit till och söker skydd, asylsökande, är en del av de internationella flyktingströmmar som vi har att hantera. Jag kan lova att jag upprätthåller ordning och reda. Det vi avräknar är Dacfähigt och enligt det regelverk som finns på samma sätt som tidigare regeringar när Socialdemokraterna hade ansvaret också avräknade flyktingkostnaderna. Här blir det intressant att följa den rödgröna alliansens syn på vilka nivåer man ska ha och hur man tänker avräkna, eftersom ni har kritiserat oss väldigt mycket. Jag tror att det är så viktigt att vi tar ett ansvar för flyktingströmmarna i världen och att vi har en samstämmig politik om detta. Den lilla rännil som letar sig hela vägen upp till förtjänar ett sjyst mottagande och möjligheter att inom rimlig tid få sin fråga rättsligt prövad, men naturligtvis ska också de som blir integrerade i det svenska samhället få stöd för att kunna återflytta om man har kvar engagemanget. Det är här denna regering har en syn på samstämmighet, ser till att vi använder migrationens positiva effekter och ser varenda människa som kommer till som en resurs för svensk utvecklingspolitik. 42 (): Den borgerliga regeringen valde att plocka bort bristande tillgänglighet ur den sammanlagda diskrimineringslagen. Regeringen sade att förslaget behövde utredas ytterligare, och frågan skulle utredas av . Den utredningen är klar sedan ganska länge, men ingen har fått se vad han kom fram till. Handikapporganisationerna och många med dem undrar varför regeringen hanterar frågan om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning så hemligt. är ansvarig för handikappolitiken, och därför undrar jag: Vad händer med tillgänglighetsarbetet och utredning? Kan vi få se vad kom fram till? 43 Statsrådet (): Frågan om diskrimineringslagstiftningen och tillgänglighet är, precis som beskriver, tänkt för att man ska hitta vägarna fram till att ha tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Det är precis det som utredaren tittar på. Även om jag är samordnande minister för handikappolitiken på ligger dock inte just denna utredning inom mitt härad, så jag kan inte ange på vilken dagsaktuell nivå utredningen befinner sig och när ett förslag kan komma. Den ligger på Integrations- och jämställdhetsdepartementet, så den frågan bör med fördel ställas till den ansvariga ministern. 44 (): I ett öppet brev från en rad handikappförbund kräver man att regeringen ska lyfta på förlåten, och det brevet är adresserat till . Jag vill citera från det brevet: En lag om diskriminering som inte klassar bristande tillgänglighet som diskriminering är bara tomma ord och värdelös retorik för människor med funktionsnedsättningar. som land och regeringen har ratificerat konvention om rättigheter för människor med funktionsnedsättningar. Detta innebär att man som nation har för avsikt att följa konventionen. Frågan som de ställer i det öppna brevet är: Vad är problemet? Inser inte Regeringen att det är en mänsklig rättighet att komma in i mataffären och där ta del av utbudet, komma in i skolan, på arbetsplatsen där jag söker jobb, komma in på teatern och biografen, på bussen samt ta del av TV och internetmedia? Frågan är ställd till den minister som har handikappolitiken: När får vi se utredning? 45 Statsrådet (): Frågorna om tillgänglighet är synnerligen centrala. Ett tillgängligt samhälle blir bra för alla. Därför har regeringen också prioriterat tillgänglighetsarbetet. I de handikappolitiska målen fanns det angivet att enkelt avhjälpta hinder skulle vara undanröjda till 2010. När vi tillträdde som regering var väldigt lite arbete gjort. Vi har försökt påskynda det arbetet väsentligt just för att öka tillgängligheten. När vi ratificerade fanns också frågan om tillgänglighet som diskrimineringsgrund på dagordningen. Det var därför vi tillsatte utredningen, för att ytterligare få frågan belyst. Återigen är mitt svar att jag inte har den dagsaktuella noteringen för hur detta kommer att kommuniceras eftersom det inte ligger inom mitt departement. Handikappfrågorna har den karaktären att de ligger på flera departement, och här har vi varsin del. Men jag kan försäkra att det är ett intensivt arbete som har pågått och som ska pågå. Vi kommer också att presentera nya mål för handikappolitiken . 46 (): drabbades av ännu ett vulkanutbrott, som drabbade självklart islänningarna allra hårdast men som också fick konsekvenser för väldigt många människor som var och är beroende av flygtransporter och flygkommunikationer. Askmolnet kan förvisso ha gett oss alla en tankeställare. Det visade sig att ett antal inbokade möten och konferenser blev förändrade så att de i stället blev video- eller webbaserade konferenser, en digital mötesform. Min fråga till EU-ministern är: Vilka ansträngningar görs inom EU för att aktivt använda telefon-, webb- och videomöten för att spara såväl tid och kraft som ekonomi och miljö? 47 Statsrådet (): Det är en mycket angelägen fråga som tar upp. Hela har drabbats. Inte minst har ledamöter i denna kammare varit strandsatta i exempelvis , läste jag i tidningarna. Man kan konstatera att både och EU:s luftrum är fritt från aska , men vulkanen är fortfarande aktiv, så fler saker kan hända. Det gör att vi måste sätta den här frågan i ett mycket större perspektiv. Vi vet att vi flyger för mycket i . Vi måste hitta klimatsmarta alternativ. Alla möten behöver kanske inte, som tog upp, vara sådana att vi ses personligen även om också det är viktigt. En fråga som vi har lyft från regeringens sida, i på ett , är att vi måste skapa ett hållbart system. Det var många möten på hög nivå mellan ministrar som ställdes in för att man inte hade tekniken tillgänglig. Det är fullkomligt ohållbart att inte samtliga europeiska regeringar har tillräckligt modern teknologi. 48 (): Tack för det svaret! Personliga möten måste alltid äga rum. Det är viktiga processer, och för att komma framåt måste de ske. har till exempel antagit en miljöpolicy med bland annat digitala mötesformer, att man aktivt ska arbeta med skriftliga procedurer och effektivisera sitt resande så att man gör en planering för att kunna reducera antalet så kallade resmöten. Vad avser EU-ministern att göra för att arbeta vidare med den här formen av process? Är något på gång för EU, och kan man i så fall ta inspiration från ? 49 Statsrådet (): ligger lite före i den processen, men den här diskussionen uppstod på i . Det var en ganska stor samsyn om att initiativ var bra. Det är ett klimatsmart initiativ; alla möten behöver inte vara sådana att alla 27 ministrar möts. Korta möten kanske lika gärna kan ske över en videolänk, men även det personliga är viktigt. Det var ett starkt och brett stöd, och jag tror att vi kommer att kunna jobba vidare med detta. Framför allt handlar det om att skapa tillräckligt god teknologi för att alla ska kunna ha utrustning så att man på kort varsel under en katastrof som eller vulkanutbrott ska kunna mötas via en teknologi som håller. Exportstöd för svensk försvarsmateriel 50 (): Den senaste tidens diskussioner har kretsat mycket kring försvarsindustri och regionalpolitik. Från oppositionen har vi hört krav på att regeringen ska peka ut ett antal platser i landet där försvarsindustrin ska överleva med hjälp av fasta beställningar från Försvarsmakten. Underförstått lämnas en del av våra försvarsindustriorter åt sitt öde. Det har varit lite diskussion om Försvarsmaktens framtida behov av försvarsmateriel, och det har varit lite diskussion om förutsättningarna för svensk försvarsindustri på en internationell marknad. inrättas en exportstödsmyndighet som ska ta ett helhetsgrepp i frågorna om exportstöd till svensk försvarsmateriel. Skulle försvarsministern kunna utveckla tankarna bakom att inrätta en separat myndighet för exportstöd? 51 Försvarsminister (): Det är alldeles korrekt att vi får den nya exportstödjande myndigheten . Bakgrunden är att den industri som verkar i ligger med exportandelar på . av vad man producerar säljs i andra länder. Man är helt beroende för sin överlevnad av den internationella marknaden. En konsekvens av att gynnas av att ha industri verksam i vårt land är att vi måste hjälpa till bättre från politisk sida med att marknadsföra och stödja exporten av de produkterna i andra länder. Ytterligare en delmängd i det här är att vi under vårt ordförandeskap drev att EU måste gå ifrån en situation med 27 delmarknader i när vi ser att den stora konkurrenten är en gemensam marknad för försvarsmateriel, dessutom världens största. Exporten är avgörande för överlevnaden av den försvarsindustri som finns i vårt land. Därför är regeringen beredd att bättre stödja exporten av försvarsmateriel med syfte på, som frågeställaren menar, försvarsförmåga. Vi behöver materiel för att kunna försvara vårt land på ett bättre sätt. 52 (): Det finns kritiska röster som säger att inrättandet av en exportstödsmyndighet skulle öka risken för att svensk försvarsmateriel hamnar i orätta händer i skurkstater och liknande. Anser försvarsministern att det finns någon grund för en sådan kritik? 53 Försvarsminister (): Nej, vi förändrar inte på något sätt exportkontrollagstiftningen eller villkoren för ISP, . Det är inte vad det handlar om, utan det handlar om att kunna ge mer samlat stöd till export till länder som liknar vårt. Detta handlar ytterst om landets försvarsförmåga. När vi kan dela kostnaden för att utveckla materiel eller anskaffa längre serier tillsammans med andra räcker våra pengar längre till svenskt försvar. Vi får bättre och billigare materiel för pengarna, vilket stärker vår försvarsförmåga. Jag noterar att i oppositionens motioner förekommer inte ordet försvarsförmåga över huvud taget. Från Socialdemokraternas sida nämner man ordet jobb åtta gånger i sin senaste försvarsmotion, ordet försvarsförmåga blott en gång. För oss är exporten och stödjandet av den ett led i att få en effektiv materielförsörjning för det svenska försvaret och på så vis höja vårt lands försvarsförmåga. 54 (): Regeringen har påtvingat landstingen lagen om valfrihetssystem och vårdval. Verklig valfrihet för patienterna tycker vi socialdemokrater är väldigt bra. Vi som ser hur den moderatledda ledningen i prioriterar valfrihet för företagen före patienten är kritiska till hur auktoriseringen av vårdcentralerna går till. Många nya vårdcentraler tillåts öppna utan egentliga krav på tillgänglighet och kvalitet. Områden med stora behov får stå tillbaka då etablering görs i områden där möjlighet till vinst är som störst. Av ideologiska skäl går privatisering före både innehåll och kvalitet där företag tillåts att etablera sig utan hänsyn till vare sig fysisk tillgänglighet eller arbetsrättsliga villkor. I finns sjukvårdsinrättningar där en rullstolsbunden på grund av trapporna inte har möjlighet att nå signalknappen för att komma in. Det finns barnavårdscentraler som ligger flera trappor upp. Jag skulle kunna räkna upp fler exempel. Min fråga är: Anser regeringen att hanteringen av kvaliteten och tillgängligheten i är förenlig med tankarna kring vårdvalet? 55 Statsrådet (): LOV, lagen om valfrihetssystem, är ett sätt att flytta makt från politiker och profession till de äldre och dem som behöver vården själva, att lägga beslutsmakten i deras händer. Därför var det intressant att höra att ni bejakar det. När lagstiftningen beslutades här i kammaren sade Socialdemokraterna nej. Ni ville inte lägga makten i de enskilda vårdbehövande människornas händer. Det tycker jag är beklagligt. Det här handlar nämligen inte om priskonkurrens, utan lagen om valfrihetssystem innebär en kvalitetskonkurrens. Alla får samma ersättning som för den egna verksamheten i kommunen eller i . Därför blir det ytterst en kvalitetskonkurrens. Den som erbjuder den bästa vården med den kortaste väntetiden och det bästa bemötandet blir naturligtvis den som människor väljer. Det är precis det som denna lagstiftning går ut på. I kriterierna som man upprättade finns det möjlighet att skriva in olika kvalitetsaspekter. Men det är lika för alla som gäller. 56 ():