prot · GY0914 · 2010-11-12 00:00:00 — Att halvera nattågstrafiken innebär så stora förluster för besöksnäringen att jag skulle vilja beteckna det som att snålheten bedrar visheten. Det är oerhört viktigt att ta fasta på detta. Vi vill alla, förhoppningsvis, ha en positiv utveckling i norra med fler arbetstillfällen som ger skatteinkomster så att vi kan ha en väl fungerande välfärd. Det känner ni ju till. Det behövs alltså en bredare dialog med det berörda näringslivet. Dessutom får man inte glömma bort att vi har enorma avstånd och att flygplatserna inte är utbyggda i de norra delarna av . Därför är järnvägstrafiken oerhört viktig. Den är viktig även av miljöskäl och kommer att bli än viktigare. Att Rikstrafiken fått minskade resurser känns oroande , och jag hoppas därför att det är en trend som kommer att vända. 11 (S): Låt mig först komma med ett litet klargörande. ligger i kommun och i kommun. Bägge dessa orter ligger norr om , alltså på den övre delen av Norra stambanan. Orsaken till det första förslaget, att man inte skulle stanna på dessa orter, var att spara tid. Jag och många med mig anser att två tåg är ett minimum, och jag ser det som helt nödvändigt att ett av de två tågen körs på stambanan. Hur ska vi annars på ett rimligt sätt täcka behoven hos befolkningen och turismen och på ett fungerande sätt klara anslutningstrafiken till och från ett mycket stort inland? En annan fundering som väcks, fru talman, gäller behovet av en Norrbotniabana, något som debatterats i denna kammare. Den frågan är nu skjuten långt in . Därför frågar jag mig om det är den stora kapacitetsbristen på Norra stambanan som de traditionella basnäringarna upplever som gör att regeringen medvetet nedprioriterar persontrafiken. Det här är ytterst allvarligt, och jag menar att regeringen borde ta sitt ansvar och lyfta in Norrbotniabanan i infrastrukturplanen. Min fråga har direkt att göra med Rikstrafikens utredning. Anser statsrådet att det ska vara möjligt att ta tåget från , åka upp och åka skidor i , eller i fjällvärld om man inte kan kliva av tåget på ett rimligt ställe? Jag hoppas att infrastrukturministern hjälper till så att vi kan lägga det här förslaget i papperskorgen, så att vi kan få fram ett rimligt förslag. 12 Statsrådet (M): Låt mig börja där slutade. Hon sade: Låt inte Rikstrafikens resurser minska mer! Hon menade att man hade dragit ned på resurserna. Detta är faktiskt en sanning med stor modifikation. Sedan anslaget infördes har det legat rätt stabilt. För inte så länge sedan fick man skjuta till rejält med pengar för att oljepriset steg så att det påverkade kostnaden för färjetrafiken till . har oljepriserna sjunkit igen, och kan man komma ned på ett normalläge på omkring 830 miljoner. Det är inte så att regeringen har dragit ned på anslaget. Snarare handlar det om att man fick skjuta till pengar när kostnaderna för bränslet på färjorna skenade i väg. I debatten här har det frågats hur man ska kunna veta hur resandet ser ut . Det är självklart att det bara är antaganden. Därför är det också oerhört viktigt att Rikstrafiken ständigt omprioriterar och ser över sin verksamhet. Det ligger i deras uppdrag att göra detta. har man gjort en utredning om nattågen där man har sagt att ett nattåg i vardera riktningen kan ha lika god täckning som två men att man kan behöva komplettera vid olika tillfällen . Det som tog upp mot slutet är något som vi kan ha en interpellationsdebatt om igen, nämligen Norrbotniabanan och om man drar ned på persontrafik. Det stämmer inte att ingenting händer däruppe. Vi har ett stort antal banor som är på väg att byggas och att invigas tack vare att vi äntligen har en finansiering för infrastruktur som har saknats. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2010/11:31 om förbättrad vinterberedskap och underhåll inom järnvägen 13 Statsrådet (M): har ställt följande frågor till mig: Vilka åtgärder har jag för avsikt att vidta för att säkerställa en förbättrad vinterberedskap inom järnvägssystemet både på kort och på lång sikt? Kommer jag att ta initiativ till att underhållet till järnvägssystemet utökas? Vilka åtgärder tänker jag vidta för att järnvägsunderhållet ska bli effektivare? Per betänkande Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen har skickats ut på remiss, och remissvaren ska inkomma jag tror att man har satt datumet . Betänkandet och remissvaren kommer att sammanvägas för att därefter ligga till grund för eventuella nödvändiga åtgärder. Men det bör tilläggas att ansvaret för förbättrad vinterberedskap ligger hos samtliga aktörer inom järnvägsbranschen. Endast med ett samarbete mellan alla berörda aktörer kan liknande situationer som den gångna vinterns väderproblematik motverkas. Det är därför med stort intresse som jag ser fram mot att få ta del av resultatet från den krisövning som Per fick i uppdrag av regeringen att genomföra i går. Per har också redan i betänkandet dragit slutsatsen att en sådan övning för järnvägssystemets aktörer bör genomföras minst . Regeringen har beslutat om en historisk infrastruktursatsning på . Vidare har regeringen den senaste mandatperioden kraftfullt ökat resurserna för drift och underhåll av det svenska järnvägsnätet. fram till har anslagen till drift och underhåll av järnvägsnätet ökat i löpande prisnivå. , den nya myndigheten, har en nyckelroll i genomförandet av infrastruktursatsningarna genom sitt uppdrag att ansvara för planering, byggande, drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar. Just genom själva bildandet av har förutsättningar nu skapats för en ökad effektivisering. Till exempel kan i kraft av sin storlek spela en viktig roll för att genom sina upphandlingar driva på produktivitetsutvecklingen inom anläggningsbranschen. Metoder håller nu på att tas fram för att bättre följa upp att anläggningsbranschen blir mer effektiv. Till exempel har Statskontoret i början av redovisat sitt regeringsuppdrag om olika metoder för att mäta produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. Vidare har regeringen tillsatt en kommitté, , som löpande ska följa upp åtgärder med avseende på att förbättra produktivitet och innovationsgrad inom anläggningsbranschen. De effektiviseringsvinster som successivt uppstår innebär att tillgängliga medel kan räcka till fler angelägna åtgärder inom verksamhetsområde. Regeringen har även i en proposition till föreslagit åtgärder för att höja kvaliteten i järnvägssystemet. Syftet med förslaget är att ge järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ekonomiska incitament att förebygga störningar i järnvägstrafiken. Genom förbättrat underhåll på fordon och infrastruktur ska driftstörningar i järnvägssystemet förebyggas. Vad gäller drift och underhåll har regeringen för avsikt att inleda en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar, med utgångspunkt i gjorda granskningar. 14 (S): Jag vill börja med att hälsa vår nya infrastrukturminister, , välkommen, och jag vill också tacka för svaret. Den värsta vintern i mannaminne slog till med full kraft . Det var snö, is och kyla. Termometern visade på minusgrader ända in . Det värsta tågtrafikkaoset i mannaminne uppstod under denna fruktansvärda vargavinter. I fick resenärerna vänta på försenade tåg. Det är mer än dubbelt så mycket som under en normalvinter. Vad var det då som orsakade detta totala haveri, där varken tåg, spår eller information fungerade? Det var spårväxlar som upphörde att fungera på grund av snö och is. Skador på lok och vagnar uppstod på grund av snö, is och kyla. Det uppstod skador på signalutrustning på grund av snö, is och kyla. Men det var också problem i den operativa planeringen hos järnvägsföretagen och . Mitt i detta kaos fick människor stå och vänta i på försenade tåg, för att inte tala om alla avgångar som ställdes in. Regeringens insats så här långt har varit att utse Per att utreda den samlade hanteringen av vinterns störningar. I uppdraget ingick även att ge förslag till att förbättra vinterberedskapen. Utredningen är nu klar, och förslagen presenterades . I väntan på utredningens remissvar drar snöoväder in över landet, men ministern tycks inte ha bråttom. Hon vill försäkra sig om att det verkligen finns någon grund för eventuella nödvändiga åtgärder. Vad betyder det? Tror inte ministern att det behöver vidtas några nödvändiga åtgärder? Ministern tycks mena att det nu är upp till järnvägsaktörerna att se till att vinterberedskapen förbättras. De har vidtagit åtgärder det vet både och jag för att vara bättre rustade. Min fråga var: Vilka återgärder tänker ministern vidta? Ansvaret fallet tungt på regeringen. Per har identifierat ett antal olika anledningar till det kaos som uppstod. Det är allt från för få snöplogslok till bristande kommunikation. Men det stora problemet är en sliten infrastruktur och ett järnvägssystem som har slagit i kapacitetstaket och saknar förmåga att hantera störningar. Per hävdar att en utbyggnad av spårkapaciteten är det som krävs för att kunna klara av de förväntningar som finns på tågtransporter för både gods och persontrafik. Jag delar hans uppfattning till fullo. Underhållet är en annan viktig faktor för att stärka vinterberedskapen. Något svar om infrastrukturministern kommer att ta initiativ till att utöka underhållet har jag inte fått. Ministern verkar nöjd med att resurserna till underhållet har ökat , som hon påstår, i löpande prisnivå . Men hur stor är den reella ökningen i förhållande till resandeutvecklingen? Persontrafiken har ökat och godstrafiken . Det mest beklämmande är att i det budgetförslag som regeringen har lagt fram föreslås minskade resurser till både investeringar och underhåll av järnvägar de kommande fyra åren. Per utredning pekar tydligt ut behovet av ökade investeringar i såväl underhåll som nya spår, men regeringen har valt att göra tvärtom. Järnvägsaktörerna har ett stort ansvar, och infrastrukturministern likaså. Hur många timmar ska resenärerna behöva vänta den här vintern? 15 Statsrådet (M): Visst är det fascinerande, , att en gång blir det vinter, och tänk så förvånade alla blir när den väl kommer. Visst var det så och jag är fullt medveten om det att var det nog många som togs på sängen. Vad man har konstaterat för var och en som på något sätt är aktör inom till exempel järnvägssidan är att man oftast har väldigt bra konkreta förslag till åtgärder för både hur man ska hålla sig i beredskap och vad man ska göra när det väl slår till. Det kom inte minst efter den vinter vi hade 2001/02. Men sedan var det mildvinter, och man tänkte väl att det inte händer så mycket igen. Det är oerhört viktigt att jag från min sida gör det som Per har föreslagit och låter få återkomma med åtgärder i en redovisning till regeringen så att man ligger och stämmer av hur man står i sin beredskap. Det var också därför vi hade krisövningen, för att se på vilket sätt aktörerna har tagit lärdom av den vinter som var nu senast och få veta hur pass på tå man står just . Det är självklart, som säger, att det ligger någonting i att problemen som vi såg hör samman med att det finns för lite spår och för slitna spår. Det är ett problem. Detta är ingenting som har uppstått . Vi har ett eftersläpat underhåll, som man nog kan säga sträcker sig både 15 och . Det är lätt slå sig för bröstet och säga att regeringen gör för lite. Vad regeringen gjorde redan när alliansregeringen tillträdde var att konstatera att anslaget för drift och underhåll då låg på under 4 miljarder , 3,8. Man höjde anslaget, och för den planperiod som sträcker sig ligger det på nästan 5,3 miljarder . Det är 1 ½ miljard mer . Låt oss vara realistiska. De åtgärder som behöver göras och som det finns ett historiskt behov av kan vi inte se färdiga fast vi skulle behöva dem . Det är problemet med infrastruktur. Det är just därför det är oerhört viktigt att jag ser till att de pengar som är avsedda kommer till och används effektivt och att vi gör rätt saker. Det är viktigt att vi också månar om människors tid. Är det någon utmaning som jag tycker känns oerhört angelägen tillsammans med aktörerna är det detta. nämnde till exempel information. Eftersom det är flera olika aktörer som samarbetar är detta en utmaning som vi måste lösa och hantera. En resenär som kliver på ett tåg bryr sig egentligen inte om vem det är som kör tåget eller på vems bana det åker. När man kliver av på en perrong förväntar man sig att den är både skottad och sandad. När man kliver in genom dörrarna på en stationsbyggnad förväntar man sig att stationen är öppen, i synnerhet om det blivit en försening en sen vinternatt. Här har vi olika aktörer. Det är självklart att dessa måste jobba mer och bättre tillsammans. Det är också en del av den krisövning som var i går och som jag ser fram emot att se utvärderingen av. Det finns en hel del som vi tar till oss om vi tittar på hur man investerar och jobbar bättre med underhållet. Det gäller inte minst kritik och den genomlysning som vi håller på med . Vi kommer inte att komma i kapp med allting detta år. Men om var och en gör det man har sagt att man ska göra blir denna vinter åtminstone bättre än den förra. 16 (S): Anslaget för underhållet, , är mindre 2011 än vad det var 2010. Det ligger på ungefär samma nivå 2012, och sedan minskar det igen 2013 och 2014. Det går stick i stäv med vad önskar. Man vill ha ett högre anslag för underhåll. Att det har ökat är rätt givet med tanke på resandeutvecklingen. Antalet resor har ökat vad gäller persontrafik och för gods. Den reella ökningen är egentligen väldigt liten. Infrastrukturministern menar att det största ansvaret för en förbättrad vinterberedskap åvilar samtliga aktörer inom järnvägsbranschen. Självfallet ska ansvar utkrävas av dem. Vi vet att , SJ och Jernhusen redan sjösatt ett antal förbättringsåtgärder, och du nämnde lite grann om det. Men det är väldigt oroande när personer som arbetar med banunderhåll på fullaste allvar menar att det inte finns förbättrad beredskap . Både snöskottare och maskiner saknas, påstås det. Antalet snöskydd till spårväxlarna är mindre. De 400 miljoner som avsatts till förbättringsåtgärder har man inte märkt av. Tvärtom tror man att kaoset kan bli etter värre detta år, mest på grund av att det är så många olika entreprenörer inkopplade och att samordning inte existerar. Kompetens och resurser saknas, hävdas det. Dessutom finns det uppgifter som gör gällande att flera kontrakt mellan och snöröjningsentreprenörer ännu inte är omförhandlade. Har infrastrukturministern någon kännedom om detta? Finns det anledning att tro att de som är avsedda för konkreta förbättringsåtgärder inte kommer att få avsedd effekt? Om så är fallet, vad tänker ministern göra åt det? Ministern nämnde lite kort att man var missnöjd med trafikinformationen. Det går bara inte att ta miste på. Felaktig eller helt utebliven information var det som skapade mest missnöje hos resenärerna i samband med vinterstörningarna, vilket sannolikt har påverkat förtroendet för tågtransporter negativt. Trafikinformationen måste förbättras. Det är en helt avgörande förtroendefråga för järnvägen som transportsystem. Tänker ministern agera för att en tydlig och pålitlig kommunikation kommer att upprätthållas mellan järnvägssystemets olika parter? Vilket ansvar har ministern? 17 Statsrådet (M): Resandet ökar, och det är vi säkert glada för både och jag. Det är klart att ju fler tåg som åker, desto större blir slitaget. Det brukar hänga ihop. säger att anslaget för underhåll minskar, inte minst . Det är riktigt. Men kom också ihåg att regeringen tillförde extra mycket resurser 2009 och 2010. Man kan inte bara jämföra år , utan man måste titta över hela planperioden det är ju så vi budgeterar. kan man tycka att det är ett problem när det gäller infrastruktur, där den fysiska planeringen och den ekonomiska planeringen inte alltid går hand i hand. Men det är så har beslutat, och då ligger underhållet i snitt på 5,3 miljarder . Därutöver har också möjligheter att inom sina anslagskrediter använda åtgärder för till exempel extra insatser, och därav de 400 miljoner som man nu har valt att sätta in. Jag tror att vi ska vara så pass öppna, ärliga och medvetna om att inte var okej på något sätt. Alla var inte på tå, och man var inte så förberedd som man borde ha varit. Den lärdomen har alla dragit. Det gäller också tekniken. Jag har själv varit i , där den stora bangården fick stängas tidigt med stora konsekvenser för hela godstrafiken. Där har man problematiken med att det är så mycket tekniska signalsystem som ligger i spåren på 27 000 olika ställen. Man har förbättrat och byggt upp tekniken . Men snöplogsutrustningen är anpassad för det gamla systemet, och om man plogar där förstör man signalsystemen. Därför har man nu kommit på att man ska beställa nya maskiner, men de kommer inte till den här vintern utan . Man hinner inte i kapp i tiden. Jag tror inte att allting kommer att lösas denna vinter, men man har i alla fall gjort sina beställningar. I lägger man till exempel ned värmeslingor för att hålla vissa delar av banan mindre sårbara. Det blir inte heller riktigt färdigt , utan det kommer . Det är inte helt okej det är klart att man hade kunnat beställa tidigare. Men har man i alla fall beställt. Det är likadant om man pratar om underhåll, där vi kommer att se var det finns brister. Men det görs också investeringar, med fler mötesplatser och dubbelspår på sina håll. Trots allt är det problematiskt att köra om ett försenat tåg om det bara finns ett spår. Det är naturligtvis inte möjligt. Jag tror att det är en kombination av vilka investeringar som vi gör på lång sikt och hur vi underhåller. Men det som många människor och resenärer eller de som är beroende av varutransporter och gods funderar på är: Vad händer den här vintern? har snöflingorna börjat falla, och man står redan där och funderar om den här vintern ska bli likadan. Det är då som jag säger: På kort sikt, just , är det upp till varje aktör att göra det som man har sagt att man ska göra. Bara i det förväntas den här vintern kunna bli bättre än den förra. Men det innebär inte det ska man ha med sig i förväntningarna att allt kommer att vara helt klart och färdigt. Vi kommer att behöva komma i kapp till nästa säsong också, inte minst för att inköp, upphandlingar och sådant som har gjorts inte ger resultat detta år utan först . 18 (S): Det är upp till varje aktör, upprepar infrastrukturministern inte bara en gång utan . Men fortfarande saknar jag självkritiken från regeringen och det ansvarstagande som även infrastrukturministern måste känna i det här avseendet. Jag har inte fått något svar, och det känns otillfredsställande. har inte råd med fler tågtrafikkaos motsvarande det som hände . De samhällsekonomiska förlusterna blev enorma, och trovärdigheten för vårt järnvägssystem har fått sig en rejäl törn. Resenärer ska inte behöva vänta i på försenade eller inställda tåg. Det här är helt oacceptabelt. Frågan är vilka åtgärder som då måste vidtas för att undvika samma katastrof en gång till. Att vintern kommer kan inte ens regeringen förhindra, som sagt, men regeringen kan däremot se till att nödvändiga förbättringsåtgärder verkställs. Det ansvaret har infrastrukturministern. Per utredning visar med tydlighet vikten av att bygga ut spårkapaciteten. Det är den mest avgörande insatsen för att man ska kunna hantera störningar i trafiken. Därför gör det mig bekymrad när regeringen i sitt budgetförslag nu föreslår sänkta anslag, både till investeringar och till underhåll, de kommande fyra åren. De 400 miljoner som förfogar över för förbättringsåtgärder märks inte, påstår personalen, och kaoset kan bli ännu värre. Det här låter horribelt. Frågan kvarstår, fru talman: Vad tänker ansvarig minister göra konkret för att säkerställa att en förbättrad vinterberedskap blir verklighet inom järnvägssystemet? Järnvägsaktörerna har självklart ett stort ansvar. Det har även ministern. 19 Statsrådet (M): Jag tror att även är högst medveten om att både kortsiktighet och långsiktighet är viktigt och att det långa också tar tid. står vi , och snön har fallit här. Det innebär jag upprepar det att de aktörer som har sitt ansvar, var de än är, ska ta det även den här vintern. Jag kommer att följa, också via , att gör det de ska. Det ingår naturligtvis i våra dagliga kontakter. Det som jag också gör jag tycker inte att man ska negligera det är att titta på effektivitet och produktivitet: Hur gör vi med det underhåll som ska göras? Där inväntar vi just nu de utredningar som tittar över det här, inte minst efter kritik. Det blir vi inte klara med denna vinter, utan det är förslag som kommer framöver som är minst lika viktiga för att vi inte ska tappa ytterligare tid och kraft. tar upp att Per säger att det var för lite spår. Ja, det är för lite spår. Det kan vi konstatera det är chokat på vissa tåglägen vissa delar av dygnet. Det måste vi naturligtvis göra någonting åt. I början var det väldigt framtungt på investeringssidan. Då tillförde regeringen pengar till i stort sett allting som det gick att över huvud taget sätta spaden i backen för. vet säkert också att det är långa ledtider när det gäller tillstånd, miljökonsekvensbeskrivningar och så vidare. I och med att vi nu har många stora projekt i gång som snart är klara kommer nästa puckel när allting drar i gång , för då är vi i kapp i tiden igen med projekt som går att starta. Det är ingen mening att låtsas, fru talman, att man tillför pengar i en investeringsbudget om det inte ens en gång finns färdiga planer. Det är därför som det ser ut på det sättet. Men det är historiskt många satsningar som ändå görs på både väg och spår, och jag tycker att det är viktigt för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:36 till skatteutskottet Skrivelse 2010/11:37 till trafikutskottet Motioner 2010/11:C3 till civilutskottet /11:Fi1 till finansutskottet /11:T6T9 till trafikutskottet /11:C4 till civilutskottet Anmäldes och bordlades utlåtande /11:SfU5 med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU betänkande 2010/11:KU11 Godkännande av om övergångsåtgärder avseende sammansättning betänkande 2010/11:FiU9 Granskning av interna modeller för att beräkna riskkänsligt kapitalkrav för försäkringsföretag betänkanden /11:SfU3 Ändringar till följd av nya EU-bestämmelser om social trygghet och vissa andra följdändringar 2010/11:SfU4 Följdändringar med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken betänkande 2010/11:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkanden /11:NU4 Ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden /11:NU5 Vertikala konkurrensbegränsande avtal betänkande 2010/11:KrU4 Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 6 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:51 Bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter av (MP) till landsbygdsminister (C) 2010/11:52 Regelverket för arbetskraftsinvandring och kontroll av arbetskraftsinvandringen av (SD) till statsrådet (M) 2010/11:53 Nationella mål för fortsatt vindkraftsutbyggnad av (S) till närings- och energiminister (C) 2010/11:54 Arbetskraftens villkor på den svenska arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:58 Bevarande av svensk livsmedelslagstiftning för tillverkning av svenskt snus av (S) till landsbygdsminister (C)