prot · GX0989 · 2010-03-17 00:00:00 — Vi kräver nu inte bara att en ny regering ersätter den som sitter vid valet , utan även en helt ny inriktning på svensk integrationspolitik. 3 (): Precis som föregående talare, från Socialdemokraterna och från , anser också jag och att mycket mer kan göras för att främja nyanländas etablering på arbetsmarknaden. vill vi dock varna för en övertro på att det är den ena eller andra stödjande organisationsformen som avgör huruvida nyanlända i vårt land snabbt kan få egen försörjning. Det är därför vi från inte yrkar avslag på propositionen. Den är inte perfekt, men den är ett nytt steg. Vi anser att det finns flera saker som borde förbättras, men vi tycker inte att det är vettigt att riva upp detta. Det finns många faktorer som spelar in kring förutsättningarna för att kunna skaffa sig ett jobb. En del nyanlända kommer från länder eller förhållanden där förutsättningarna för lönearbete och företagande skiljer sig avsevärt från de regler som finns i . Behovet av att försörja sig finns överallt, men det komplicerade svenska systemet med bidrag och ersättningar i kombination med arbetslinjen och kontakt med myndigheter är inte helt lätt att greppa för nyanlända, knappt ens för personer som har bott hela sitt liv i . Det måste man ha i åtanke. Det ställs därför stora krav på nyanlända som har helt andra erfarenheter. Mot den bakgrunden kan det inte nog betonas att samhällsorientering måste få en framträdande roll i de sammantagna etableringsinsatserna. I likhet med Kommuner och Landsting tillstyrker att Arbetsförmedlingen får huvudansvaret för nyanländas etablering i det svenska samhället. Men det innebär inte att vi är nöjda med de insatser som Arbetsförmedlingen har presterat. Att det har tagit för en invandrare att få jobb är inget annat än ett stort misslyckande och visar att det finns stora strukturella problem som måste åtgärdas. Frågan är var felet ligger. Jag skulle vilja lyfta fram en fråga som inte har varit uppe, nämligen hur vi själva som har bott i hela livet agerar. Vi är inte de mest välkomnande. Även om många svenskar bejakar det mångkulturella, anser att vi ska ta emot fler flyktingar och tycker att ska vara generöst är vi inte alltid när det kommer till kritan de som är vänligast och duktigast på att få nyanlända och personer som kommer hit att få en fot in på arbetsmarknaden. Så är det bara, och det måste vi ta tag i. Det är ingenting vi kan ändra med ett klubbslag i , men vi kan tillsätta åtgärder för att underlätta. Det tror vi är väldigt viktigt. När det gäller dagens system, där kommunerna är huvudansvariga för de nyanlända, innebär Arbetsförmedlingens stora misslyckande med att hjälpa nyanlända att kommunernas kostnader har ökat för bland annat försörjningsstöd. Försörjningsstödet har ökat kraftigt . Det är enligt vår mening orimligt, och vi tror och hoppas att med ett tydliggörande av Arbetsförmedlingens uppdrag ökar också myndigheternas ansvar. vill vi betona att det också krävs att Arbetsförmedlingen får resurser för att kunna utföra sina uppgifter. Men regeringen har inte fullföljt detta. Tyvärr missar regeringen att följa upp med ekonomiska medel till Arbetsförmedlingen. Gör man inte det kan vi nu stå inför ett nytt misslyckande på det här området, om inte Arbetsförmedlingen klarar uppgifterna. Innehållet i de individuella etableringsplaner som ska upprättas tillsammans med de nyanlända måste också ge utrymme för konkreta jobbskapande åtgärder. Det räcker inte med svenskundervisning och allmän samhällsorientering som komplement till jobbsökande. Det krävs också aktiva utbildnings- och kompetenshöjande insatser. Många av dem som kommer till har redan en väldigt god utbildning, men det behövs validering. Det behövs hjälp ut på arbetsmarknaden, men Arbetsförmedlingen har inte varit den mest tillmötesgående myndigheten . blev av de inskrivna nyanlända hos Arbetsförmedlingen utan aktiv insats, enligt en undersökning som Kommuner och Landsting gjorde. Vi vill också betona att det är viktigt att jämställdhetsperspektivet skärps när det gäller myndigheternas ansvar för nyanlända. Det är särskilt angeläget med tanke på att nyanlända i ofta kommer från samhällen där oförståelsen för jämställdheten tyvärr är djupt rotad. Som det nu är verkar Arbetsförmedlingen prioritera män framför kvinnor, också i gruppen inskrivna nyanlända. Dubbelt så många män som kvinnor fick en insats av Arbetsförmedlingen. Det går snabbare för män att få jobb, och dessutom får de mer välavlönade jobb. Det tyder på att den statliga myndigheten, Arbetsförmedlingen, inte tillräckligt förstår innebörden av att statliga myndigheter ska ha en jämställdhetsintegrerad verksamhet. Det är oacceptabelt, och vi noterar också att regeringen i sin proposition inte tar upp detta som särskilt angeläget att åstadkomma en förändring av. Regeringens förslag om fristående etableringslotsar som ska hjälpa nyanlända till jobb liknar modellen med coacher. Men coachningsmodellen är som vi alla vet inte helt problemfri. Arbetsförmedlingen har i upphandlingen av coacher enligt vår uppfattning brustit i kvalitetssäkring, vilket drabbat många arbetslösa. Vi anser nu att samma problem kan uppstå när det gäller nyanländas etablering. Regeringen anför att ett valfrihetssystem med etableringslotsar för nyanlända kommer att vara ett effektivt sätt att öka kvaliteten på insatserna för nyanlända och att underlätta och påskynda etableringen på arbetsmarknaden. Från sida gillar vi mångfald och valfrihet. Men reell valfrihet innebär enligt vår mening att det måste finnas marknadsmässiga förutsättningar för att fler leverantörer av lotsningstjänster ska kunna delta på ett rimligt sätt i systemet. När det gäller lotsarna för nyanlända anser vi inte att dessa förutsättningar finns. Volymerna av nyanlända utgör bara en bråkdel till exempel av dem som omfattas av valfrihetssystem inom vård och omsorg. Antalet nyanlända varierar dessutom påtagligt . Detta begränsar givetvis starkt möjligheten för att ett större antal aktörer ska kunna etablera en kvalitetssäkrad lotsverksamhet. Det är mot den bakgrunden som vi har svårt att se att det finns ett underlag för att kvalitetssäkra ett obligatoriskt valfrihetssystem, så som regeringen har föreslagit. Om det trots allt inom vissa regioner skulle finnas ett sådant underlag uppstår dessutom frågan: Vilka möjligheter har en nyanländ att göra rätt val bland ett eller flera valfrihetssystem? Slutsatsen av detta blir att inte tycker att valfrihetssystemet är lämpligt för lotsverksamhet. tycker att regeringens förslag i denna del helt bör avslås. När det däremot gäller lotsverksamheten anser vi att den mycket väl kan utföras av andra än Arbetsförmedlingen. Det kan handla om att upphandla tjänster av privata näringsidkare men också av företag och aktörer inom den sociala ekonomin. Också många enskilda kommuner och kommuner i samverkan är synnerligen lämpliga att utföra lotsverksamheten då de i själva verket har haft en effektiv verksamhet som kan betraktas som lotsverksamhet. Dessa kommuner kännetecknas av att de inrättar enheter som bygger upp omfattande nätverk där stödjande myndigheter, stora delar av det lokala näringslivet och aktörer inom den sociala ekonomin ingår. I sådana fall anser vi att Arbetsförmedlingen i första hand ska köpa upp lotsverksamhet av dessa kommuner. Varför krossa en verksamhet som redan fungerar bra? För det gör den i vissa kommuner och i vissa kommuner i samverkan. har ingenting emot att Arbetsförmedlingen ska ha rätt att upphandla lotsverksamhet av privata näringsidkare. Vi tycker tvärtom att det är helt okej om man kan få någon entreprenör som är särskilt lämpad för detta. Det viktiga är dock kvalitetssäkring. Det får inte gå till på samma sätt som det gjorde med jobbcoacherna, för där var det bara en snabb åtgärd, och man fick ingen kvalitetssäkring alls. Det gick inte så bra alla gånger, kan vi väl tillägga. Regeringen menar att kommunerna ska få en schablonberäknad ersättning för vissa kostnader för mottagande och etableringsinsatser. Kommunernas ansvar är fortfarande helt avgörande för om en nyanländ ska ha en rimlig möjlighet att etablera sig i det svenska samhället. Detta gäller trots att Arbetsförmedlingen får det samordnade huvudansvaret för nyanländas etablering. Ansvaret för samhällsorientering, bostadsförsörjning och svenskundervisning kommer också fortsättningsvis att ligga på kommunerna. Därutöver har kommunerna ansvar för dem som normalt befinner sig utanför arbetskraften, det vill säga dem som är och dem som är . Det betyder att det ligger ett väldigt stort ansvar på Arbetsförmedlingen, att man ska ha ett flexibelt synsätt. Och vi vet alla att kommunerna inte alltid är de bästa på att ha ett flexibelt synsätt. Men vi hoppas, fru talman, att de ska ha det när det gäller etableringsmöjligheterna på arbetsmarknaden. Många nyanlända har familj, vilket betyder att etableringen på arbetsmarknaden starkt måste kopplas samman med bostadsfrågan och barnens skolgång. Vi ser, återigen, att regeringen i propositionen inte lyfter upp dessa viktiga frågor för att få ett sammanhang. Mot den bakgrunden är det förståeligt att många kommuner i sina remissvar har uttryckt oro över statens ersättning till kommunerna. Flera kommuner, till exempel , anför att statens ersättning inte täcker kommunens kostnader. Andra kommuner, till exempel , menar att det behövs en bättre beskrivning och ytterligare utredning av kommunernas uppdrag och av kostnadsberäkningarna. , , , , och anser att staten ska ge full kostnadstäckning för insatserna. I detta instämmer . Jag står givetvis bakom alla våra reservationer det är förresten bara två i det här ärendet men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation nr 4 under punkt 4. 4 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i detta betänkande, så att jag inte glömmer det . Den här dagen har jag sett fram emot. Jag tycker redan att det börjar bli lite roligt här i kammaren. Vi ska fatta ett beslut som jag är övertygad om kommer att påverka många människors möjlighet att snabbare ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Vi moderater är övertygade om att det här är ett steg mot ett samhälle där nyanlända, när de kommer till , inte ska behöva mötas av: Var god dröj! I stället ska de få en möjlighet att få stöd för att snabbare komma in på arbetsmarknaden. har vi vetat att det tagit för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden och få ett arbete. Vi är överens här i kammaren om att det är ett resursslöseri. Det är ett integrationspolitiskt misslyckande. Det finns naturligtvis mer än en förklaring till detta. Men en viktig förklaring till att det har dröjt och tagit tid är att många nyanlända har haft väldigt lite kontakt med den svenska arbetsmarknaden, och det har ofta tagit innan de har fått den. Jag vill vara lite personlig . , som doktorand på , började jag fördjupa mig i de här frågorna. Jag funderade mycket över: Hur effektiva är de kommunala introduktionsprogrammen egentligen? Hur ser innehållet ut? Vad gör kommunerna? Och hur är resultaten? Dåvarande hade då följt upp den kommunala introduktionen . kom den tredje och sista rapporten. Det var jag som fick uppdraget att bearbeta alla data, kommunicera med kommuner, analysera och skriva den rapporten. Jag vet att det har hänt en hel del . Men det ger ändå en liten del av bakgrunden till det beslut som vi ska fatta . Väldigt kort kan jag säga att vi kom fram till att kommun och kön hade betydelse för vilken introduktion man fick. Människor fick helt olika typer av introduktion, om de fick någon alls, beroende på vilken kommun de kom till. Ni känner till den bakgrunden, och jag behöver inte berätta om det ytterligare. Men det var också så att kön hade jättestor betydelse, bland annat för vilken introduktion man fick. Kvinnor fick färre timmar i introduktion, färre timmar i sfi och också lägre ersättning. Vi fick även reda på något annat när vi studerade den här gruppen. Det här var personer som fick uppehållstillstånd 2004. 30 månader efter uppehållstillståndet var det som på något sätt hade fått in sin fot på arbetsmarknaden. Vi gjorde också någonting lite annorlunda den här gången. Vi studerade en annan grupp, en kontrollgrupp, som inte hade fått introduktion. De ingick inte i den så kallade förordningen. De hade inte fått introduktion. De här grupperna var så klart rätt olika, men man kunde ändå kontrollera de här olikheterna. Vi konstaterade att i den här gruppen hade kommit in på arbetsmarknaden . Det väckte väldigt många frågor och tankar. Hur effektiv är den kommunala introduktionen? Finns det inlåsningseffekter? vet jag att saker och ting förändras. Jag vet att det i många kommuner har skett mycket under de här fem åren. Men skrev , i sin allra sista analytiska rapport om introduktionen: Bilden av hur i gestaltar sig för en nyanländ är tydlig. Indikatorerna visar att förutom deltagande i undervisning i svenska är insatserna mycket begränsade , åtminstone för dem som deltar i kommunernas introduktion. Det här skrevs för bara . Vi kan inte komma ifrån att det för många som kommer nya till fortfarande hänger på vilken kommun de kommer till och på vilket kön de har. Så får det inte vara. Så långt var det historien och problembeskrivningen. är vi sju partier här som i stora delar är överens om att det behövs förändringar. När jag lyssnar på oppositionspartierna kan jag bara konstatera att det ska bli jättespännande att ta del av deras gemensamma politik på området. Just nu känner jag att det spretar åt ganska många håll. Men vi delar i alla fall problembeskrivningen. För er som lyssnar vid tv-apparaterna eller på läktaren eller som läser protokollet efteråt vill jag kort berätta vad det här förslaget handlar om och varför jag tror att detta är nödvändigt. Jag ser inte det här som att det är den enda stora integrationspolitiska förändring som vi gör, utan det här är ett grundläggande viktigt steg som vi tar i rätt riktning. Förslaget innehåller fyra delar. Den första delen handlar om, som vi har hört oppositionspartiernas företrädare berätta, att Arbetsförmedlingen nu får ett betydande större ansvar för att hålla ihop arbetsmarknadsinsatserna för de nyanlända. Det betyder att det är en arbetsförmedlare som man kommer att ha kontakt med i första hand när det gäller arbetsmarknadsinsatser och inte en handläggare, som ofta genom tiderna har varit en socionom. Det är inget fel på socionomer, men jag tror att det är viktigt att det finns en professionell kompetens som just är inriktad mot arbetsmarknaden. Personen som kommer till Arbetsförmedlingen ska också få en etableringsplan. Det är en plan som handlar om: Hur ska ditt liv se ut här? Vilka verktyg behöver du för att snabbt ta dig vidare? Vilka insatser behöver du? Då vet vi att Arbetsförmedlingen har en helt annan verktygslåda än kommunerna när det gäller arbetsmarknadsutbildning och så vidare. I den andra delen inför vi en etableringsersättning. Det är jag väldigt glad för att vi gör. Det är en ersättning som är lika i hela landet, lika för män och kvinnor och betalas ut vid aktivt deltagande. Det kommer inte att vara hushållets inkomst som är avgörande för vad man får. Män och kvinnor kommer att ha samma ersättning om de deltar aktivt. Grundregeln är att man ska göra det på heltid, om man inte har andra begränsningar, och att det maximalt ska pågå . Den tredje delen i det här förslaget är etableringslotsen. Hela syftet med lotsen är att stödja den nyanlände . Lotsen som kan vara ett företag eller en organisation är tänkt att kompensera den enskilde för det nätverk som denne inte har. Det finns många orsaker till att man inte tar sig in på arbetsmarknaden. Diskriminering har nämnts. En annan orsak är att man inte har ett nätverk. Man har inte kontakter. Hela syftet med lotsen är att den personen i det här företaget ska kunna hjälpa till att kompensera för detta. Lotsen ska vara behjälplig med myndighetskontakter men framför allt vara en bro till utbildning och arbetsliv. Jag tror att lotsen kommer att ha stor betydelse för den enskilde när det gäller att trassla sig igenom de hinder som kan uppstå när man vill ta sig in i arbetslivet. Den fjärde delen i det här förslaget är sist men inte minst att alla personer med etableringsplan ska delta i samhällsorientering. Det plockades bort från sfi under den förra mandatperioden. Jag tror att det kan ha varit en poäng med att det inte fanns i sfi på det sättet. Men har det hängt i luften . Den förra regeringen gav inget alternativt förslag. Det har betytt att i vissa kommuner har man ingen information alls, och när den finns ser den olika ut. Just nu arbetar en utredare med hur orienteringen ska se ut. Vilken information behöver man ha? Det kan handla om hur jag lär känna mitt samhälle, hur det rent praktiskt fungerar och vilka värderingar samhället grundar sig på. Kommunerna kommer fortfarande att ha en stor betydelse och ett stort ansvar i den här processen. Det handlar om boende, barnomsorg och svenska för invandrare. Det kommer att ställa stora krav på arbetsförmedling och kommuner att kunna samverka och samarbeta fortsättningsvis. Jag tror precis som några från oppositionspartierna har nämnt att nästa steg är att förändra språkutbildningen, sfi, svenska för invandrare. Vi har gjort en hel del saker med sfi. Vi har stärkt sfi genom att till exempel höja kompetensen hos personalen. Men jag tror personligen, och vi moderater tror, att språkutbildningen måste bli mycket mer funktionell, mycket mer kopplad till det arbete och de studier som personen förväntas ha framöver. Det tror jag är ett viktigt steg. Jag har inte sett några motioner från de andra partierna i utbildningsutskottet. De kanske kommer. Sist vill jag ge några kommentarer, fru talman, till oppositionspartierna. Socialdemokraterna säger att vi lämnar bosättningsfrågan. Saken är den att vi lämnar den inte, men vi kanske inte genomför det precis som Socialdemokraterna tycker är rätt. Vi säger att Arbetsförmedlingen nu ska anvisa bostad. Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och ska tillsammans utifrån de länstal som är beskrivna i propositionen och betänkandet se till att olika delar av tar sitt ansvar. Men det är inte tvång. Jag skulle gärna vilja veta hur Socialdemokraternas förslag ser ut. Är det tvång eller inte tvång? Jag tror att Arbetsförmedlingen har goda chanser genom etableringssamtal, att genom samtal med individen kunna anvisa och se till att personen kommer till platser där det finns arbete, inte bara tomma lägenheter. Det har vi prövat förr, och det fungerade inte. Det förslag, fru talman, som vi nu fattar beslut om tror jag är en viktig pusselbit för att människor snabbare ska ta sig in på svensk arbetsmarknad. De får de verktyg som de så väl behöver. Jag är övertygad om, tillsammans med mina allianskolleger, att det här är ett steg i rätt riktning. Det kommer att påskynda många människors möjlighet att ta sig in i svenskt arbetsliv och därmed också i det svenska samhällslivet. 5 () replik: Jag tackar för en bra genomgång. Låt oss förena oss i att jobb och svenska språket är det centrala för att lyckas på det här området. Utvecklingen går just nu lite åt fel håll. har arbetslösheten bland utrikes födda ökat dubbelt så snabbt som för dem som är födda i vårt land. Utanförskapet ökar just nu i två av tre socialt utsatta områden. Då vill jag fråga: På vilket sätt tror ni att fler kommuner än kommer att ta ansvar för mottagandet? Vi ser här i att bara fyra kommuner, , , och , bär upp av mottagandet. bli en bostadsförmedling? Det var nytt. Den ska också rehabilitera sjuka. Mer tydliga grepp krävs på det området. Den andra frågan rör den viktiga delen kring anhöriginvandrade. De har också rätt till språk och jobb, inte minst de många kvinnor som oftast kommer efteråt. På vilket sätt vill ni möjliggöra att också de får ett eget arbete och blir självförsörjande? Sist men inte minst: Ni splittrar nu upp ansvarsbilden något alldeles oerhört. Staten tar ansvaret för introduktionen, men språket, sfi, ska kommunerna fortfarande ha ansvar för. På vilket sätt bidrar den splittrade ansvarsbilden till att stärka fokus i en snabb jobbetablering för dem som kommer till vårt land? 6 () replik: Jag tackar för frågorna. Först vill jag säga att det är intressant med de här frågorna. Jag kommer att besvara dem alla. Men jag ser inte era alternativ i den motion som jag har läst. Jag tycker att det är ganska väsentligt när vi tar den här debatten i att vi ser alternativen. Det ligger en rapport på Socialdemokraternas hemsida som inte vad jag vet är beslutad om av partiet. Men det vet bättre. Det finns ingenting i motionerna här som visar hur boendet ska styras. Det ska förstatligas , stod det i en rapport . Vad är alternativet här i kammaren som vi ska fatta beslut om? Men jag svarar gärna på dina frågor. När det gäller fråga nummer ett har 270 av landets 290 kommuner avtal med . Jag tror inte på tvång. Det har jag sagt här i kammaren förut. Jag tror att vi ska uppmuntra fler kommuner att ta ansvar. kommer in i den här processen tror jag är bra. Då får man arbetsmarknadsbedömningen på ett mycket tydligare sätt. Jag tror att man i samtalet med individen absolut kan motivera. Personen vill så klart bo där det finns jobb. vet likaväl som jag att det inte alltid är enkelt. Ska vi tvinga människor att flytta till vissa kommuner? Ska kommuner tvingas att ta emot? Jag tror på frivillighet, och jag tror på uppmuntran. Jag tror att arbete är en sådan uppmuntran för den enskilde. Det handlar om att flytta dit där man har möjlighet att få ett arbete. När det gäller anhöriginvandring är det precis som . Jag sade inte det, men hela den här reformen handlar om dem som har fått asyl, fått ett uppehållstillstånd och därefter. De anhöriga som kommer inom den tvåårsramen får rätt till etablering. Det är precis som det är . Någonstans måste den gränsen sättas. finns arbetsförmedling och sfi även för människor som kommer . Det är en liten grupp anhöriginvandrade som kommer efter de två åren. De allra flesta kommer . Den tredje frågan hinner jag inte med , men den ska jag absolut besvara under nästa replikskifte. 7 () replik: Vi har seriöst försökt göra vår hemläxa på det här området. Vi har presenterat en rapport som ligger på vår hemsida med 49 skarpa heltäckande förslag på hur vi vill göra om etableringen av nyanlända. Rapporten har av den socialdemokratiska gruppstyrelsen antagits som vår politik. Att vi inte presenterar den i samband med en motion är en praktisk fråga. Den går att finna på vår hemsida. Vi har många förslag som vi tror är helt avgörande. Vi menar att fler kommuner måste ta ett ansvar för boendefrågan. Det fungerar inte när bara fyra kommuner i hela bär upp flyktingmottagandet. Det fungerar inte när kanske rikaste kommun, , gör allt man kan för att till och med stoppa ensamkommande flyktingbarn. Något måste göras åt boendefrågan. Den är helt central för att människor snabbt ska komma i arbete. Hur du bor, var du bor och hur din asylprocess tar är centrala frågor. Det är inte vårt förslag, . Vi tillmötesgår bara , som ni själva har tillsatt. Vi tycker att de frågorna är viktiga. Anhöriginvandrade, ofta kvinnor, har också haft en arbetsförmedling och sfi att vända sig till. Problemet är att både kommuner och arbetsförmedling har brustit. I stället för att säga att de kan vända sig dit, tala om på vilket sätt propositionen föreslår att dessa många kvinnor har rätt till en introduktionsplan. 8 () replik: Ingen kommer att ha rätt till en introduktionsplan, dock till en etableringsplan. Vi har haft den här gränsen . Jag tror att det fanns en bred enighet om att det är en rimlig gräns. Man kan alltid skjuta på den gränsen, men de flesta anhöriga kommer . De som kommer senare har andra möjligheter än de som kommer . Den person som har bott i ett tag har ofta ett helt annat nätverk. När det gäller att splittra detta mellan kommun och stat är det intressant att Socialdemokraterna har bestämt att sfi ska förstatligas inte för alla, men för den här gruppen.