prot · GX09135 · 2010-06-09 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att arbetsplenum skulle äga rum , inte kl. 9.00 som tidigare aviserats. 3 § Svar på interpellation 2009/10:367 om elcertifikat till gammal elproduktion 1 Näringsminister (): har frågat mig följande: 1.Kan näringsministern redovisa hur stor andel av elcertifikaten som utfärdats som har tilldelats elproduktion som fanns i drift redan innan elcertifikatssystemet infördes ? 2.Har ministern för avsikt att låta gamla anläggningar även fortsättningsvis få elcertifikat för den befintliga produktionsvolymen när anläggningar byggs om? 3.Gör näringsministern fortfarande bedömningen att elcertifikaten är ett effektivt styrmedel för att stimulera utbyggnad av förnybar elproduktion? När det gäller första fråga producerades totalt förnybar el inom elcertifikatssystemet. Detta motsvarar en ökning med jämfört med . Av denna ökning utfärdades elcertifikat motsvarande till helt nya anläggningar som byggts sedan elcertifikatssystemet infördes . Att även befintlig förnybar elproduktion inkluderades i elcertifikatssystemet när det infördes berodde på att det tidigare driftsstödet för småskalig elproduktion avskaffades. Den storskaliga vattenkraften var dock exkluderad. Därigenom skapades också en tillräcklig likviditet för att få förutsättningar för en handel med elcertifikat. Ett annat skäl var att elcertifikat skulle kunna tilldelas befintliga kraftvärmeanläggningar. På så sätt stimulerades till utbyggnad och konvertering till biobränsle i stället för att använda fossila bränslen. Vad gäller andra fråga infördes en rad ändringar i elcertifikatssystemet i syfte att öka stabiliteten och långsiktigheten i systemet. Bland annat begränsades stödperioden i tiden. Nya produktionsanläggningar för förnybar el tilldelas elcertifikat . Tilldelningsperioden för de produktionsanläggningar som var i drift när elcertifikatssystemet infördes upphör vid utgången av 2012 eller 2014. Genom de förändringar i regelverket som infördes finns även en möjlighet att få tilldelning av elcertifikat till investeringar i ökad produktionskapacitet i befintliga anläggningar för alla förnybara elproduktionsslag. gällde detta endast vattenkraft. En anläggning kan också kvalificera sig för en ny tilldelningsperiod ifall det görs så omfattande investeringar i anläggningen att den får en livslängd som motsvarar en ny anläggning. Grundprincipen är dock att kraven är mycket höga för att en anläggning ska kvalificera sig för en ny 15-årig tilldelningsperiod. har dock uppmärksammat att dagens regelverk kan få oönskade effekter när det gäller storskaliga vattenkraftsanläggningar. Om sådana rivs och ersätts med en nybyggd vattenkraftsanläggning kan de komma att godkännas för tilldelning av elcertifikat för hela elproduktionen. avser , efter en dialog med , att se över lagstiftningen och ge förslag på förändringar för att kunna komma till rätta med de oönskade effekterna. Förslaget planeras att lämnas i samband med slutredovisningen av den pågående översynen av elcertifikatssystemet som ska redovisas . Så till tredje fråga. Jag konstaterar att det funnits en bred samsyn över blockgränserna om elcertifikatssystemet som styrmedel. Detta ger den stabilitet och långsiktighet i spelreglerna som krävs för att företag ska investera i förnybar elproduktion. Elcertifikatssystemet är teknikneutralt och styr mot att den billigaste förnybara elproduktionen byggs först. Elcertifikatssystemet har också utvärderats vid olika tillfällen, och det kan konstateras att det varit ett mycket effektivt styrmedel för att snabbt öka den förnybara elproduktionen i befintliga kraftvärme- och mottrycksanläggningar. har även stora nyinvesteringar gjorts i vindkraft och nya biobränsleeldade kraftvärmeanläggningar. Prognoserna visar också att det ursprungliga målet när elcertifikatssystemet infördes om ny förnybar elproduktion jämfört med kommer att uppnås. Även i jämförelse med andra länders fastprissystem visar det sig att det svenska elcertifikatssystemet uppnår de uppsatta målen till en lägre sammantagen kostnad. Ett fastprissystem ger också större osäkerheter vad gäller långsiktigheten i subventionsnivåerna och vilken utbyggnad som kommer att ske och blir även teknikberoende. Jag anser alltså att elcertifikaten är ett effektivt styrmedel för att stimulera utbyggnad av förnybar elproduktion. 2 (): Jag tackar näringsministern för svaret. Det är väldigt viktigt att vi har bra stödsystem för att få i gång och få till en snabb omställning i energisystemet. Vi behöver mer förnybar el. Det är därför en angelägen fråga att diskutera hur vi ska få det allra effektivaste systemet , så att omställningen skyndas på. har tyvärr inte varit snabbast just på det området. Det finns flera andra länder som har lyckats lite bättre och snabbare . Min interpellation är skriven efter att en rad frågetecken har rests när det gäller elcertifikatssystemet. Det finns bland annat en hel del forskning som visar att andra typer av stödsystem ger både snabbare effekter i form av ny förnybar energi och att de är mer kostnadseffektiva. Jag har till exempel här en forskningsrapport som är gjord på uppdrag av som drar slutsatser om att de flesta av succéhistorier på det här området bygger på så kallade feed-in-tariffer eller fastprissystem. Man säger också att teknologispecifika instrument är att föredra även på kort sikt för att minimera kostnaden. En fråga som uppstår efter det här svaret är vad näringsministern egentligen har för faktaunderlag när hon säger att elcertifikatssystemet är så mycket effektivare än andra stödsystem. Jag ser ingen sådan tydlig forskning. har också frågan om elcertifikaten väckts efter att i SVT valt att granska systemet och elpriserna i . Deras slutsats var att elcertifikaten i betydande utsträckning går till annat än vad som var avsikten, alltså ny förnybar el. Även gammal elproduktion får stöd genom de ändringar som har gjorts i systemet, speciellt genom att vattenkraft inkluderats och att investeringar, även moderniseringar och mindre ombyggnader, i gamla anläggningar godkänns för stöd. har vi fått ett svar från näringsministern. I svaret står bland annat att ska lägga fram ett förslag till en ny förändrad lagstiftning för att i alla fall åtgärda delar av problemet. Det tycker jag i så fall är väldigt bra. Möjligen kan man eftersom problemet ser ut att vara ganska betydande tycka att det borde ha uppmärksammats tidigare. Det är synd att så mycket pengar har gått till fel saker . Ska jag förstå näringsministerns svar som att av ökningen på i det förnybara energisystemet har , alltså , gått till gamla anläggningar och elproduktion som helt eller delvis hade producerats ändå? Är det den riktiga tolkningen? Näringsministern svarar egentligen inte rakt på min fråga, utan svarar på motsatsen, så att säga. Det är väldigt bra om SVT:s granskning nu leder till att lagen ändras, men det vore ännu bättre om vi fick en ordentlig genomgång av den här frågan. Jag hoppas att vi kan få det, åtminstone , när elcertifikaten ska upp. Det ser utan tvivel ut som att effektiviteten är oroväckande dålig och att pengarna går till fel saker. Det här är en allvarlig fråga genom att förtroendet kan skadas för de förnybara satsningarna och investeringarna. 3 Näringsminister (): Jag kan upplysa om att det inte är SVT:s granskning som leder till att vi ser över våra system. Det gör vi i alla fall. Jag tycker att det är beklagligt om tar SVT:s granskning som utgångspunkt för faktainhämtning. När elcertifikatssystemet infördes tog man bort en massa gamla system. Det är vad jag försöker förklara i interpellationssvaret. Det var gamla system som man lyfte in. Det innebär att det finns en del gammal elkraft som har certifikatsystem som fasas ut och 2014. Det borde känna till. Det gör att det är en del pengar som har gått till det gamla system som plockades in i det nya. Den andra frågan är: Leder detta till att vi får det förnybara som vi har eftersträvat? Ja, är svaret. Det är klockrent. Det gör inte feed-in-systemet. Här är det två system som står mot varandra. Det är alldeles riktigt att ett feed-in-system leder till teknikutveckling. Men frågan är till vilken kostnad. feed-in-system är fyra gånger så dyrt som elcertifikatssystem. Det är klart att om man har obegränsat med skattepengar, som ju alltid har, är det inte svårt att lova guld och gröna skogar. Men vi vill ha mest möjliga förnybart till lägsta kostnad, och det har vi uppnått. En del av certifikatsystemet har också, som jag säger i interpellationssvaret, lett till att man konverterat till biobränslen i stället för att använda fossila bränslen. Är inte det utmärkt? Är det inte vad vill åstadkomma? När man lyssnar till här ställer man sig frågan: Vad vill ? Jag lyssnade till och konstaterade att var otroligt stark motståndare till elcertifikatssystemet. Han skulle ha feed-in-system och annat. Men sedan läser jag motionerna. Där står att man inte är nöjd från och Vänsterkartellens sida. Man ska ha ett ännu högre mål för elcertifikatssystemet. Det ska inte vara 25 utan . Det har ni motionerat om här i . Det blir otroligt oklart för marknaden. Vad är det ni egentligen tycker? Ska ni ha feed-in-system, eller ska ni ha elcertifikatssystem? Om ni säger ja till feed-in-system kan ni aldrig garantera att ni får det förnybara som man vet att man får med ett certifikatsystem. kritik är att det händer för lite. Men hur ska du styra så att det händer mer om du inte är beredd att använda certifikatsystemet? Det är min fråga till er. Om du inte vill ha certifikatsystemet utan ska använda feed-in-system, var i din budget har du pengar till detta? Jag skulle vilja ha svar här . Är ni för feed-in-system, eller är ni för certifikatsystem? Om ni är för feed-in-system, hur mycket pengar är ni beredda att lägga på detta? Det kostar fyra gånger så mycket i . Det måste alltså finnas en budgetpost i er budget som säger: Dessa pengar är vi beredda att lägga på detta. Jag kommer att försvara certifikatsystem också framöver just därför att det är ett effektivt system. Man får mycket för pengarna. Det investeras först i den bästa tillgängliga tekniken. Vi har först haft biobränsle och kraftvärme. Sedan kommer vindkraften och andra tekniker. Jag är rädd om skattebetalarnas pengar. Jag vill ha mer förnybar energi och skapa långsiktiga spelregler. Det och gör är att skapa stor osäkerhet på marknaden. Det är otroligt svårt att veta vad egentligen tycker. Detta är ett väldigt bra tillfälle att berätta för alla som är intresserade. Vad vill ni? 4 (): Vår hållning är ganska tydlig i detta. Vi vill ha effektiva system. Vi vill ha in ny förnybar elenergi i det svenska elsystemet. Vi vill ha en snabb omställning. Vi är därför bekymrade när det tydligt kommer fram att det system vi har för att få fram ny el och ny förnybar elproduktion inte är så effektivt som det borde vara. Det är därför som jag hänvisade till forskningsrapporter. Det är tyska forskningsrapporter som har gjorts på uppdrag av . Jag ställde också frågan till näringsministern: Vad är näringsministerns stöd och faktaunderlag i arbetet när hon gång på gång säger att elcertifikaten är mycket effektivare än de andra stödsystemen? Jag har inte sett något sådant. Det hjälper inte så bra att man upprepar en sak tio eller hundra gånger som näringsministern gärna gör om man ändå inte har några fakta för det man säger. Jag blir inte mindre bekymrad när jag här försöker göra en tolkning av näringsministerns svar och inte heller får något svar på det. Ska jag förstå svaret som att elcertifikat för av de 9,1 som de utfärdades , det vill säga , har gått till gamla anläggningar och elproduktion som helt eller delvis hade producerats ändå? Är det en riktig tolkning. Det är en viktig fråga, och näringsministern svarar inte direkt på den fråga som jag har ställt här. Näringsministern svarar inte på någon av de frågor som jag har ställt. Jag tycker att det är synd. Det är en viktig diskussion. Svenska folket har också rätt att få ett svar när nu elcertifikatssystemet är uppe till diskussion. Förtroendet för elcertifikatssystemet hänger ganska mycket ihop med om det är så att pengarna går till gammal produktion som ändå skulle ha gjorts och till företag som tjänar miljarder i vinster och bara får ökade stödpengar utan att det leder till att vi får in ny förnybar elproduktion i den utsträckning som man hade kunnat få. Det är vad som gör mig bekymrad. Jag tycker att den aggressiva hållning som visar när hon förnekar att det finns några som helst problem är ganska bekymmersam. Det hade varit mer hedrande om tydligt hållit med om att det finns problem: Det finns en ineffektivitet i systemet, och vi är beredda att göra någonting åt det. Det kan vi göra inte bara genom det förslag som nu har tagit upp utan genom att se över helheten i systemet. 5 Näringsminister (): Jag lyssnade väldigt noga på inlägg. Inte med ett enda ord talar om vad han vill i stället. Han är bekymrad. Han vill ha effektiva system. Han vill ge besked, han vill ha mer förnybart, men han talar inte om hur. Den viktiga frågan här är hur. Ska vi ha elcertifikatssystem, eller ska vi ha feed-in-system? Jag har försökt förklara. Jag beklagar om inte hör vad jag säger eller förstår vad jag säger. Feed-in-systemet är dyrare än vad certifikatsystemet är. Det är fyra gånger så dyrt i . har fått fram väldigt mycket solenergi tack vare feed-in-system, men det har kostat massor med pengar. Vi valde en annan modell i därför att vi ville ha fram det mest kostnadseffektiva. På det sättet har vi styrt teknikutvecklingen och fått mest förnybart för de pengar vi har satt in. Men det är också givet att om man som har obegränsat med pengar är det klart att du kan subventionera väldigt mycket av detta och få ut väldigt mycket av det. Men frågan är: Var tar i så fall pengarna ifrån? Jag vill ha ett besked här, och jag tror att svenska folket och de som ska investera vill ha ett besked. Ni tänker ingå i en regering som ska göra någonting på det här området. Ni har motionerat i om att ni ska ha elcertifikatssystem och . Men här står och är bekymrad och tycker inte att certifikatsystemet är tillräckligt effektivt. Ge besked till dem som eventuellt kan tänkas rösta på : Vad tänker ni tänker göra i stället, och var får ni pengarna ifrån? Jag har försökt att förklara att när vi gjorde elcertifikatssystemet fanns det ett gammalt system som hade olika sorters subventionsprogram. Det lyftes in i detta. Det är därför som en del av investeringarna också går till befintlig elproduktion. De fasas ut och 2014. Det är förklaringen till att det inte bara är nyproduktion utan också en del av det gamla. En del av de fossila bränslena har fasats ut och bytts ut mot biobränslen, som jag också har försökt beskriva. Det är inte heller någonting positivt enligt . Är det inte det som är meningen, att vi ska få bort de fossila bränslena och få in det nya? Det finns olika exempel. Jag såg programmet, och Avestaforsens vattenkraftverk nämndes som ett exempel som var skräckinjagande. Hela detta kraftverk är totalt utbytt. Det är ett nytt kraftverk, men det stod ett där förut. Frågan är: Hur ska man se på det? Jag tycker att det är bra att vi byter ut det när vi redan har skadat naturen och gör det på samma ställe. Vi stimulerar ny teknik som ger en ökad produktion och ser också till att vi får mer för de pengar vi satsar. Det är klart att det är en komplex situation. Men i systemet och i den utvärdering som finns och som hänvisar till säger man att man får fram ny teknologi men inte till lägsta möjliga kostnad. Det är det som elcertifikatssystemet ger. Vi kommer att följa systemet. Vi gör det inte, som jag säger, på grund av utan på grund av att vi är ansvariga för systemet. Men så här långt har vi uppnått precis det vi vill, och vi kommer att uppnå det mål om som vi har satt upp. har inte svarat på hur han ska uppnå målen om han ska ha feed-in-system. Det går inte att veta om man uppnår målen eller inte om man har feed-in-system. Tala om vilket system du vill ha! Hur ska du uppnå målen om det förnybara om du vill ha feed-in-system? Det vill vi veta. 6 (): Som vanligt påstår en massa saker, men hon hänvisar inte till någon som helst källa för det hon säger. När hon påstår att forskningsrapporten inte skulle visa att det blir lägre kostnader vill jag hänvisa direkt till slutsatserna. Jag läser från rapporten: Technology-specific instruments are preferable to non-technology-specific support in order to minimize the costs for society even in the short term. Enligt forskningsrapporten är alltså de system som sågar även på kort sikt billigare och mer kostnadseffektiva än dem som har. Det finns flera sådan exakta uttalanden som jag kan fortsätta att läsa upp om vill. Men jag tycker att det blir ganska meningslöst. Vad jag begärde var att få något slags stöd för ståndpunkten att det svenska elcertifikatssystemet är överlägset. Jag tycker att det vore bra om vi kunde få fram en tydligare sådan forskning. Själv tror jag att det finns en del som talar för att elcertifikaten är bra och fungerar men att det finns annat som visar på ineffektivitet i systemet. Vattenkraften är en sådan fråga. Det gäller till exempel Avestaforsen. Tänk er att man har ett befintligt vattenkraftverk men river det och bygger ett nytt eller ersätter det med ett nytt vid sidan av. Man för över vattnet dit och producerar lika mycket el som tidigare men har möjlighet att ge lite högre effekt, det vill säga att snabbare få ut mer el i det korta perspektivet men sett över säsongen lika mycket som . Då producerar man inte mer el . Då ger det inte mer förnybar el. Då är det svårt att säga att detta är ett effektivt sätt att använda skattepengarna eller elkonsumenternas pengar. Därför har inte kunnat svara på frågan i grunden i alla fall. Jag vill säga till att reglerna här i är sådana att man inte talar engelska. Därför får vi be lämna en översättning av det utdrag ur rapporten som han läste upp. 8 Näringsminister (): Jag har lyssnat noga på senaste inlägg. Inte heller nu kommer något besked. Jag antar att interpellationsdebatten ska handla om att försöka få fram tydliga ståndpunkter. Vill ha feed-in-system eller elcertifikatssystem som han har motionerat om här i ? Marknaden vill veta. Det råder en jättestor osäkerhet just . Ska vi har långsiktiga spelregler för dem som ska investera? Det är många som står här som tänker investera i ny vattenkraft, i ny vindkraft och i ny kraftvärme. , som ingår i en vänsterkartell och i ett regeringsalternativ, kan inte ge besked. Ni har motionerat. Men är partiledare eller språkrör för , som ingår i detta, och han är osäker på vilken väg vi ska välja. Om väljer feed-in-system-vägen, vilket han antyder annars skulle han inte vara så kritisk till certifikatsystemet och som han också sade i debatten så får han tala om för mig hur det ska fungera. Hur mycket pengar är beredd att lägga på detta? Var i budgeten finns pengarna? Jag är helt säker på att det inte finns några sådana besked. Jag vet att vi uppnår målen med det elcertifikatssystem som vi har. Vi har uppnått . Vi kommer att uppnå . Det är långsiktiga spelregler för dem som ska investera. Det är kostnadseffektivt, och vi får bra teknologi för våra pengar. Det är så man hanterar skattebetalarnas pengar. Men det är också så man driver på utvecklingen i riktning mot det förnybara. Vi har satt upp ett ambitiöst mål om förnybart. Då måste vi använda styrmedel för att åstadkomma detta. Jag vet att jag kommer att nå målet. vet det inte. Han står här och svajar och pratar om å ena sidan och å andra sidan. Så kan man inte leda energipolitiken. Så kan man inte leda landet. Här måste man ge tydliga spelregler och tydlig riktning till dem som ska investera. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:357 om statligt stöd till ny kärnkraft 9 Näringsminister (): har frågat mig på vilket sätt regeringen avser att komma till med lagstiftning eller andra åtgärder som säkerställer att ingen statlig krona ska gå till att stödja kärnkraft. har också frågat om regeringens och näringsministerns ställningstagande om att ingen statlig krona ska investeras i ny kärnkraft innebär att en alliansregering som ägare till statliga inte kommer att tillåta att bolaget medverkar till att bygga nya kärnkraftsreaktorer i . Regeringen har i propositionen om förutsättningar för kärnkraftens generationsskifte tydliggjort att något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. Det är upp till marknadens aktörer att på kommersiella grunder fatta eventuella investeringsbeslut. Klimatfrågan står nu i fokus och kärnkraften kommer att förbli en viktig del av svensk elproduktion. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten kommer regeringen att utveckla ett tredje ben för elförsörjningen. Därmed minskar beroendet av kärnkraft och vattenkraft. För att uppnå detta ska kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar kraftproduktion tillsammans svara för en betydande del av elproduktionen. De statliga insatserna kommer alltså att riktas till förnybar energi, liksom till att effektivisera energianvändningen. Regeringens proposition om kärnkraftsindustrins ökade skadeståndsansvar innebär dessutom att industrin nu får ta ett betydligt större ansvar för kärnkraftens risker . Kraven på ersättning har höjts avsevärt i och med att ett obegränsat ansvar införs. Regeringen låter således kärnkraften ta sitt fulla ansvar och går därmed längre än vad de allra flesta kärnkraftsländer gör. Vad gäller frågan om huruvida kommer tillåtas att bygga nya kärnkraftsreaktorer är det enkla svaret att med det nya kostnadsansvaret är regelverket detsamma för all kärnkraftsindustri. Regeringen har i sina propositioner klargjort industrins förutsättningar med obegränsat ansvar för teknikens risker och att något statligt stöd för kärnkraften i form av direkta eller indirekta subventioner inte kan påräknas. Utifrån de här förutsättningarna får både och de andra bolagen bedöma vilka investeringar som är affärsmässigt motiverade. måste klara av de avkastningskrav som vi ägare har satt upp. 10 (): Jag tackar för svaret på min interpellation. Det har talats om tydlighet här tidigare. Jag tycker att ju går efter regeringens så kallade superuppgörelse, som ni själva uttryckte det, från , desto oklarare blir det. Precis som det står i svaret hette det att inget statligt stöd ska utgå till ny kärnkraft i form av direkta eller indirekta subventioner. Vad innebär det? Det blir oklart och otydligt, inte minst när det handlar om vad som gäller för statens eget bolag . kunde vi läsa i att den tidigare vd:n uttalade sig så här: Jag tror att detta förhoppningsvis är slutet på det 30-åriga kriget om kärnkraften. kan vi åter bygga kärnkraft i det här landet! Det är alltså förre vd:s uppfattning om det regelverk som är satt i sjön. säger i interpellationssvaret att det kommer att byggas ett tredje ben bestående av förnybar energiproduktion i . Vem ska bygga det? Ska statliga vara med som ett aktivt verktyg för att uppnå denna förnybara elproduktion? I svaret säger att det är regeringen som skapar detta tredje ben. Men har som en av aktörerna på marknaden fått detta uppdrag? Alla aktörer på energimarknaden ropar efter långsiktiga spelregler eftersom energiinvesteringar är väldigt långsiktiga. Ska det bli några investeringar måste det finnas ett regelverk som ligger fast. Alla ropar efter ett sådant regelverk som spänner över de politiska blockgränserna. Hur är det nu i klartext, ? Är det upp till självt att bestämma om man ska bygga kärnkraft för statliga pengar eller inte? Är det inte längre ett politiskt beslut om vi ska bygga kärnkraft i det här landet, utan är det överlåtit åt marknaden? Har regeringen totalt abdikerat på det här området? En annan fråga som har varit aktuell under i stort sett hela mandatperioden är vem som ska äga .