prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Det är bara synd att under förra mandatperioden kom det inte så många företag som man kanske skulle kunna ha trott med den argumentation som i varje fall näringsminister hade. Det har varit väldigt lite debatt och väldigt lite ambitioner både i men också i kammaren om hur vi ska få större företag. Det handlar om hur företagen ska växa och hur de små företagen ska bli medelstora och de medelstora ska bli större. Där saknas i väldigt stor utsträckning en politik, och där efterfrågar jag en politik. Sedan måste jag komma in på min älsklingsfråga nummer ett, nämligen regelförenklingar. Det är en ganska sorglig historia. Den mest prioriterade frågan enligt var regelförenklingsfrågan. Man ägnade åt att inte ta till vara de metoder som fanns för att sätta i gång och minska antalet regler i företagen. Man utredde först : Hur ska vi göra för att minska regelbördan i företagen? Det ska visserligen uppnås, om jag förstår det rätt, . Den prognos som finns på säger att det snarare är riktigt illa. Man har minskat regelbördan . Det är riktigt illa. sade i den sista debatt hon hade med mig om detta att hon hade en prognos på . Det blev alltså hälften. Jag beklagar detta, och jag tror att alla företagare beklagar detta. Om man dessutom går in och tittar väldigt noga på siffrorna kan vi konstatera att de allra flesta företag, den stora mängden företag, inte har fått någon minskning av regelbördan alls. De har tvärtom fått en ökning av regelbördan. Det är väldigt koncentrerat till det som handlar om livsmedel och miljö. Väldigt många företag omfattas inte särskilt mycket av regelverken som rör det, även om jag inte ska förneka att det är en ganska omfattande regelförenkling. Vi måste kunna presentera en samlad näringspolitik som gör att vi får fler företag att växa. Vi måste se näringslivet som en helhet. Men framför allt måste det bli lättare att vara företagare i . Det är vad näringspolitiken måste gå ut på och inte oneliners som det finns alltför många av. 199 (M): Fru talman och ledamöter! när vi har den allmänpolitiska debatten och den näringspolitiska delen tänker jag fokusera på kvinnor och kvinnors uppfinningar. Det är en fråga som jag ofta återvänder till här i . Hur uppfinningar och idéer ska kunna bli framgångsrika innovationer är en fråga för oss politiker och en fråga som det har forskats väldigt mycket om. Vad har hänt? En hel del. Men jag tror att ytterligare förbättringar kan vara möjliga. Där tror jag att den politik som Alliansen bedriver är ett steg i rätt riktning. Men det finns fortfarande mer som kan göras. Hur ser det ut för en uppfinnare ? Jag tror att de flesta av oss tänker på en man, en lite förvirrad herre som har mängder av idéer som sprutar ut. Men så ser inte tillvaron ut. Det finns lika många kvinnor som män som har idéer. När vi däremot kommer till förverkligandet av idéer står kvinnor för av de patent som tecknas i . Det är alldeles för lite. Det måste vara möjligt för fler kvinnor att kunna få igenom sina idéer. Det måste vara fler kvinnor som kan starta företag. Här tror jag att den inriktning som vi inom Alliansen har på politiken är ett steg i rätt riktning. Det handlar om att se till att det blir möjligt för fler kvinnor att starta inom traditionella områden som hälso- och sjukvård, skola med mera och att vi har ett RUT-avdrag som gör det möjligt för kvinnor att komma vidare. Det handlar om att det görs förändringar vid upphandlingar. Offentliga upphandlingar kan brytas ned i mindre sjok. Det handlar om att det finns möjlighet att kunna göra avsteg från den offentliga upphandlingen för att handla produkter som behövs. Men det räcker inte. Det måste till mycket mer. Här tror jag att inriktningen på att starta nätverk, bikupor och drivhus, är ett steg i rätt riktning. Det handlar om att kvinnor kan bygga upp sina nätverk. Det är ofta det de talar om att de saknar. Vad jag också ser som väldigt viktigt är finansieringsfrågan. Många kvinnor har bristande möjlighet att få finansiering. De upplever sig inte vara trovärdiga, inte ha tillräckligt sparat kapital eller helt enkelt fel eller bristande nätverk. Där finns det mycket mer som går att göra. Sedan finns hela frågan om patentfrågor. Europapatentet är ett steg för att gå vidare. Men hur ska detta kunna komma den lilla uppfinnaren till godo? Det handlar om den lilla uppfinnaren som inte har flera att betala för patent. Här tycker jag att det är viktigt att gå vidare och tänka till när det gäller hur idéer ska kunna skyddas och tas till vara. Det ska finnas uppfinnare som vågar satsa på sina idéer. Jag vill i det här sammanhanget också lyfta fram de vardagsnära uppfinningarna och att de ska kunna komma människor till godo. Vi satsar mycket på forskning , och det är bra. Forskningen utgör grunden för den stora utvecklingen. Men det måste också vara möjligt för den som har en mindre idé att utveckla denna. Jag tänker på hela den stora del kvinnor som befinner sig inom den offentliga sektorn. Det gäller till exempel sjuksköterskan som utvecklade en nässköljare, Nasaline, utifrån sin kliniska vardag och undersköterskan som tog fram en prototyp för att kunna utföra omläggningar och ge elever och studenter möjlighet att öva. Det gäller också den biomedicinska analytikern som tog fram en handskhållare för att på så sätt kunna förbättra arbetsmiljön. Hur ska vi kunna skapa eller rättare sagt bidra till som politiker en miljö där dessa personer får större möjlighet att genomföra företagande och sina idéer i verkligheten? Här måste vi alla tänka till. Jag tror att Alliansens politik är ett steg i rätt riktning genom bikupor och nätverk. Men detta räcker inte. Vi måste våga ta ytterligare ett steg som politiker. Det gäller att tänka till när det gäller hur finansieringsmöjligheter ska kunna se ut, att möjliggöra för andra, till exempel externa finansiärer, att våga satsa på nya idéer och att möjliggöra mindre lån än vad som är möjligt . Detta handlar just om att stödja kvinnor som har idéer, för vi har sett att kvinnor oftast lånar mindre summor pengar än vad män gör. Kvinnor har också ofta svårare att få mindre lån eftersom det inte anses som trovärdigt i en hel del kretsar. Så ska det inte vara. Med en satsning på kvinnors idéer blir det ett ökat företagande. 200 (S) replik: Jag har två frågor. Först vill jag i många delar hålla med om det hon säger om uppfinningar. Men med anledning av detta finns det två frågor att ställa. Den ena frågan gäller att problemet är att det snarare har gått åt det andra hållet. Jag ska inte säga att det bara är Alliansens problem, utan detta har varit en utveckling som kanske har skett . Det har gått mer åt det akademiska hållet, och man har sett uppfinnarna som någonting vid sidan om som man kan behandla på något annat sätt. Man har inte gjort den nödvändiga översynen för att titta på hur man finansierar från och och så vidare. är ju inte ens tänkt för de här. Då måste man ställa frågan: Vad har för idéer för att förbättra detta? Den andra frågan hann jag inte med, så den får jag återkomma med. 201 (M) replik: fråga är onekligen intressant. Snarare än att ställa grupperna mot varandra akademi mot vardag skulle jag vilja säga att det handlar om två olika inriktningar på uppfinningar som har varit eftersatta. Akademin har upplevt att det har varit svårt att få ut idéer och forskningsresultat till en fungerande idé på marknaden. Det är bra att det nu satsas på innovationscentrum direkt på akademin. Det är bra att det finns kompetenta rådgivare och att det tänks innovationstankar redan när den första artikeln publiceras. Akademi, forskning vid universitet, bygger på öppenhet, medan utvecklandet av en idé oftast bygger på slutenhet och att det ska vara hemligt. Där finns en konfliktpunkt. Det är klart att det behövs satsningar också på vardagsuppfinningarna, men oftast av en annan karaktär. Jag vill inte polarisera dessa grupper och ställa dem mot varandra. Jag vill snarare säga att det behövs mer resurser. Det handlar inte alltid om pengar utan också om kunskap. 202 (S) replik: Jag får avstå från den andra frågan, men jag vill ändå kommentera det senaste. Jag tycker inte heller att man ska ställa de två grupperna mot varandra. Min fråga var egentligen: Vad har för idéer? Jag kan alltså vara överens med henne om att man inte ska ställa grupperna mot varandra. Däremot har den grupp som avser forskare lyfts fram på ett ganska tydligt sätt . Men vad ska vi göra åt uppfinnargruppen? Det är en viktig grupp. 203 (M) replik: Det gläder mig att också ser likheterna när det gäller uppfinnare och möjligheterna att utveckla idéer. Först och främst vill jag säga att det finns en lagstiftning arbetstagares rätt till sin uppfinning. Jag tror att den kan utvecklas ytterligare. Jag tror att medvetenheten om denna lagstiftning kan implementeras ytterligare inom den offentliga sektorn, inom skolans värld, inom hälso- och sjukvårdens värld, inom barnomsorgen och inom . 204 (MP): Jag vill tala om de svenska företagens verksamhet i utlandet och behovet av att medverka till att brott mot mänskliga rättigheter och acceptabla miljönormer kan beivras och ställas till ansvar för på ett bättre sätt än vad som görs . Det är en fråga som jag vet att har talat om ett flertal gånger i den här församlingen, men det här är första gången som jag har möjligheten att göra det. Anledningen till att man behöver ett bättre ansvarsutkrävande från företag när det gäller brott mot mänskliga rättigheter och acceptabla miljöförfaranden är naturligtvis att få en bättre värld och att skydda människor och miljö. Men, fru talman, jag skulle också vilja påpeka att det är viktigt för att forma ett näringsliv där det inte ska löna sig för företag att gömma smutsig tillverkning i områden med en svag politisk styrning eller profitera på laglöshet i krigsområden och vid andra tillfällen. Det gör att de sjysta företagen får en otjänst i sin konkurrens och det gör att sjysta företagare misskrediteras. Det är envars ansvar att respektera mänskliga rättigheter. Det har i de internationella systemen rubricerats som ett gemensamt ansvar för olika aktörer i samhället alla samhällets aktörer eller stake holders att ta hänsyn till de naturliga ekosystemen. Det är därför en skyldighet för som stat att göra vad som står i vår makt för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras även av företag som står under svensk jurisdiktion. Det inbegriper, menar jag, att vi måste se över våra regelverk och rutiner för att säkerställa att svenska företag inte begår sådana brott utomlands. Jag vet, fru talman, att i en sådan diskussion kommer många och talar om att konsumentmakten och den egna drivkraft som företagen har i form av CSR-arbete gör att bindande regler på området är onödiga. Men jag tycker att man då kopplar ihop fel frågor. Det är självklart oerhört viktigt med konsumentmakt. Det är också väldigt viktigt att de företag och strukturer som finns jobbar frivilligt med att förbättra sitt ansvarsarbete. Det är framför allt ett kvalitetsarbete i företagen. Det här är viktigt, men det kan aldrig ersätta behovet av ett regelverk och regler om ansvarsutkrävande för brott mot mänskliga rättigheter och andra övergrepp. Vi har sett rapporter om svenska företag eller företag med säte i som ifrågasätts och anklagas. Det kommer sådana rapporter då och då. I flera fall har man tämligen rimligt kunnat visa att de har medverkats till stora övergrepp i utlandet. Trots det har det varit svårt för dem som är offer i situationerna. Det handlar om en personlig offersituation för människor som drivs på flykt. I fallet med säkrade företaget tillgångar till myndigheter på befolkningens bekostnad. Så framstår det av de rapporter som frivilligorganisationer har lämnat. Trots detta har det inte blivit processer i för att kräva ansvar av företaget. Det är olyckligt, och det är något som som en internationell aktör bör ta på stort allvar. Man bör gemensamt bilda sådana regler i de internationella regelverken både på hemmaplan och internationellt. Vi har en situation med en handelsminister som ibland åker ut och hjälper svenska företag att etablera sig i utlandet. I dessa kontakter verkar det på rapporteringen som att man mest hjälper företagen att etablera sig oavsett förhållandena men inte alla gånger ger information till företagen om problemen med mänskliga rättigheter eller miljöpåverkan i andra länder. Det gäller till exempel som etablerade sig på ockuperat område i . De borde även från UD ha fått hjälp med att läsa vad folkrätten betyder i dessa sammanhang innan de behöver dra tillbaka etableringen på grund av konsumentpåverkan. Det bedrivs just nu en europeisk kampanj om att EU-länderna ska säkerställa att europeiska företag hålls ansvariga för skador som de orsakar. Den kallas för Rights for People, Rules for Business. Som kampanjens slogan antyder är det en obalans mellan företagen och människors rättigheter i de internationella regelverken och i implementeringen. Vi menar att företag också måste ha ett ansvar. När vi ingår internationella ekonomiska förbindelser i handels- eller investeringssammanhang ser man alltid det handlar även om att förebygga skatteflykt och annat naturligt företagen som koncerner, som multinationella spelare och aktörer. Men när det gäller mänskliga rättighetsregelverk och miljöregelverk tittar de aldrig på koncernnivå, utan då hänvisar man alltid till att det var det lilla dotterbolaget som gjorde fel och att man inte kan utkräva ansvar från koncernledningen eller någon annan. Det här måste ändras. Vi måste få en regelsättning på den internationella nivån som tar hänsyn till hur maktbalansen ser ut i världen, i den globaliserade ekonomi som vi har. Företagen och koncernerna är ofta multinationella aktörer. Det finns också strukturer att bygga på, bland annat i FN och inte minst genom de frivilliga åtagandena i . Men vi har inte utvecklat de här regelverken. har inte heller varit pådrivande i det. Vi anser att det är ett stort problem. De svenska regelverken för hur offer kan ställa svenska företag till ansvar enligt det svenska juridiska systemet måste förenklas. Man måste till exempel titta på att man i praktiken ska kunna göra en sådan process och utredning som frivilligorganisationerna krävde när det gällde . I ett sådant sammanhang är det också rimligt att titta på om man kan ge rättshjälp eller liknande. I detta anförande instämde (MP). 205 HANS (FP): Alliansregeringen har under sina första genomfört ett antal förbättringar för företagarna i . Bland annat har den halverade arbetsgivaravgiften för ungdomar och nystartsjobben medfört att de växande småföretagen har valt att nyanställa. Så mycket som av småföretagen med noll till nio anställda har anställt , och av de här företagen vill växa vidare. Företagsklimatet har förbättrats, men mer finns att göra, och vi folkpartister vill göra mer. Jag vill ta upp några förslag som jag tycker vore bra för att ytterligare förbättra villkoren för företagare. behöver många nya företag, särskilt innovativa företag med tillväxtambitioner. För den som ger sig in i en sådan verksamhet är riskerna stora, inte bara för den som startar som ägare och därmed riskerar sin tid och sitt kapital utan även för den som byter en anställning i ett mer stabilt företag mot en i ett nystartat. För att lyckas ska man inte bara vara en god entreprenör utan också kunna rekrytera rätt. För nya och växande kunskapsintensiva företag kan det vara svårt att bära höga lönekostnader som de personer som lämnar sina säkra anställningar för att satsa på att jobba i ett nystartat företag kan behöva en kompensation för att man tar en större risk med sin anställning. Personaloptioner som ger rätt att köpa aktier till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor är ett sätt att attrahera kompetens som är med och delar risken, och vinsten när man lyckas. Beskattningen av personaloptioner behöver därför sänkas. En sådan reformering är en pusselbit i arbetet med att skapa ett mer gynnsamt klimat för ett innovativt och kunskapsintensivt entreprenörskap i . Jag anser att en översyn av beskattningen av personaloptioner i fåmansbolag bör göras. Att kunna låta företaget växa med egna pengar är också viktigt. Det är mycket vanligt att en ägare till ett mindre företag inte är vare sig intresserad av eller intressant för externa ägare, och enbart lånefinansiering är svårt. Det behövs äkta riskkapital. ger bra resultat vill man kunna spara, fondera, de här pengarna i företaget för framtida expansion. Att förbättra möjligheten att bygga upp kapital för en kommande expansion vore därför en angelägen reform. Jag vill därför att det ska införas en generell rätt till fondering inom företaget på utan beskattning. Att kombinera förvärvsarbete med ansvar för små barn är alltid ett pusslande. En företagare med små barn kan ofta ha svårare än många andra att vara hemma med sjuka barn. går det att överlåta tillfällig föräldrapenning vid vård av barn till någon annan under förutsättning att denna är hemma från sitt eget arbete. Den tillfälliga föräldrapenningens syfte är att barnen ska kunna vara hemma och sjuka med tillsyn och omsorg utan ett alltför stort ekonomiskt avbräck. Det har också redan införts en möjlighet att anlita en annan person än föräldrarna under förutsättning att denna har ett jobb som hon eller han stannar hemma från. Jag tycker att man också skulle kunna anlita en person som har till jobb att ta hand om sjuka barn. hade ofta kommunerna den här typen av service. Den försvann med den tillfälliga föräldrapenningen. växer en tjänstebransch redan med hjälp av skattereduktionen för hushållsnära tjänster, så kallade hustjänster. Samma person eller företag som man anlitar för barntillsyn någon eftermiddag eller kväll skulle även kunna anlitas när vattkopporna slår till. Det borde därför bli möjligt att överlåta föräldrapenningen även till den som utför tjänster inom hushållstjänstsystemet. skulle ytterligare en möjlighet till tjänsteutbud skapas för de företag som erbjuder hushållsnära tjänster. En sådan möjlighet skulle skapa ytterligare en ventil i pusslet att få ihop tillvaron som förälder och företagare. Förslaget skulle vara till särskilt stor nytta för ensamstående föräldrar. Dagens system med möjlighet till överlåtelse ger ingen garanti för att det är en person som är lämplig och känd för barnet, men man litar på föräldrarnas omdöme. Man måste på samma sätt kunna förutsätta att föräldrar är ansvarsfulla och bara skulle utnyttja en utvidgad möjlighet på samma sätt, det vill säga på ett sätt som är tryggt och bra för barnen. Jag vill att det ska skapas en möjlighet för företagare att använda tillfällig föräldrapenning för betalning av hustjänster vid vård av sjukt barn. Jag är övertygad om att en sådan möjlighet skulle skapa större flexibilitet. Den borde därför gälla alla föräldrar, men i ett första steg kan det vara lämpligt att införa den för egenföretagare. I detta anförande instämde (FP). 206 (C): föddes i Nordtomta, Värmskog, Vegerbol. Han blev faderlös . Det var en mycket tuff utmaning i det fattiga bondehemmet i Värmskog. De levde under knappa förhållanden. var en kreativ gosse. Han var entreprenör och uppfinnare och mycket modig. Han fick stipendium och åkte utomlands. Han fick intryck och utlopp för sin entreprenörsanda. Han blev sedermera en av de mer förmögna i . Namnet finns kvar i telefonbolaget än . Detta är en fantastisk framgångssaga. Det ska vara enkelt, roligt och lönsamt att driva företag i . Därför behöver ha ett företagsklimat i världsklass. behöver fler företagare, fler hjältar, som vågar starta eget eller satsa för att företaget ska växa. Vi behöver detta för att vi ska kunna behålla ett högt välstånd och bekämpa arbetslösheten. Den ekonomiska krisen har präglat och hela världen , men i står vi väl rustade. Det visar flera undersökningar, och det är positivt. Det är glädjande att vi äntligen ser tecken på en vändning i ekonomin. Allt fler småföretagare har lönsamhet i sikte och vågar tro och satsa , investera och nyanställa. Småföretagen är görviktiga. De utgör en tillväxtmotor som kommer att stå för en stor del av den kommande sysselsättningstillväxten. Under de här krisåren som vi ofta pratar om och det är inte länge sedan anställde mikroföretagen 5 876 personer. Detta skedde alltså under krisen. Det var nästan en tredjedel av den sysselsättningstillväxt som pågick då. Alliansregeringen, där ingår, har som övergripande mål fler jobb och minskat utanförskap. Vi har en jobbpolitik på tre ben. Det första är att det ska vara mer lönsamt att jobba, det andra är att det ska vara billigare och enklare att anställa och det tredje är att det ska vara enklare, roligare och lönsammare att driva företag. har vi gjort 172 insatser som främjar jobb och företagande. Det är cirka en åtgärd . Rabblandet av alla dessa siffror betyder ingenting om det inte finns företagare som också ser skillnaden. Det ska vara lönsamt att arbeta. En undersköterska har fått ca mer i plånboken . Det innebär att sjuksköterskan har ca mer att röra sig med pengar som kan användas till bättre boende eller sparas för att investeras, exempelvis i ett eget företag; det är pengar som sjuksköterskan själv kan bestämma över. Detta är positivt. I jobbskatteavdragen omfattas givetvis även inkomst av näringsverksamhet. Att människor har mer pengar att röra sig med leder också till en ökad konsumtion, något som gynnar företagande. Bortemot 80 000 jobb räknar man med ska ha skapats tack vare jobbskatteavdraget. Detta är bra. Men det behöver bli enklare och billigare att anställa. har arbetsgivaravgiften sänkts . Ytterligare sänkning kommer när egenavgifter sänks liksom ytterligare en sänkning på , vilket är en anpassning till trygghetssystemet. Vi anpassar och ser till att företagare får ett mer likvärdigt trygghetssystem jämfört med vad anställda har. De sociala trygghetssystemen har byggts upp i , och de utgår ifrån att man är anställd, och då gärna i ett stort företag. Vi i och alliansregeringen menar att det ser olika ut. Vi vill främja småföretagandet. Det är görviktigt för utveckling med tanke på att vi har så pass många som är arbetslösa och står utanför den välfärd vi pratar väl om och vill behålla. Vi menar att ROT-avdraget är bra, och vi menar också att RUT-avdraget är bra. Det har gett många kvinnor arbete när de har gått från svarta arbeten till vita arbeten. Vi menar att det inte är någon skillnad på att rolla en vägg, att svabba ett golv, att göra fint, att förbättra och att göra att det finns mer tid för att få livspusslet att gå ihop. Detta är positivt. Vi som politiker menar att det är positivt att människor startar företag och orkar driva dem. Vi behöver fler företag. Vi behöver fler arbetstillfällen i , inte färre. Människor måste också få möjlighet att tjäna pengar. Det måste vi ändra på i : synen på jantelagen och synen på att det skulle vara fult att tjäna pengar genom hårt arbete. Vi har många som bidrar, men vi behöver ha fler. Till det behövs det, anser vi i , sänkta kostnader för att anställa. Vi vill ha sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Vi vill fortsätta den sänkning som alliansregeringen har påbörjat. Det är viktigt för att ska kunna få fler arbetstillfällen och för att vi ska kunna fortsätta vara stolta över den framgångssaga som vi har varit stolta över. Jag nämnde , . Jag önskar att vi kan prata om andra som har lyckats, och då inte i första hand män det är mest män som vi ser i historien som har lyckats och byggt upp större företag. Jag önskar att även kvinnor kommer att göra det, och jag tror att det är kvinnornas tid som kommer . Den satsning på kvinnliga företagsambassadörer som har gjorts nu har varit mycket positiv. Det behövs alltså modernare turordningsregler. Här måste vi bli mer flexibla. Det handlar inte om att ta bort skydd för människor, utan det handlar om att vara mer flexibel. Vi menar att mindre företag måste kunna ha den flexibiliteten, annars riskerar vi att fler jobb och idéer flyttar utomlands.