prot · GY0926 · 2010-12-02 00:00:00 — Det är en liknande verksamhet som den som gäller museijärnvägarna och ett lysande exempel på det som talar om. I det avseendet får man nog i så fall betrakta museijärnvägarna som ett särintresse, och vi borde därför diskutera detta ur ett vidare perspektiv. För och existerar inga resenärer som inte har gång- eller cykelavstånd till järnvägsstationen, och inga företag existerar som inte har direktaccess till järnvägens godsterminaler. Precis som i exemplet med azaleor börjar eller slutar huvuddelen av alla transporter vi har i samhället på väg, oavsett om det sker med sjöfart, via järnväg eller i luften. Det är egentligen det som Jönköpingsdeklarationen handlar om, att vi ska kunna ta till vara företagarnas och resenärernas villkor och forma effektiva och klimatsmarta kommunikationer utan att subventionera och snedfördela på något sätt. I sin motion säger och att de vill värna om branscherna. säger de i motionen att de vill införa en kilometerskatt, något som branscherna tidigare starkt har motsatt sig, vilket vi inte ska glömma bort. Man talar alltså med kluven tunga. Det är inte fordonen det är fel på utan bränslena. och vill att skattebetalarna ska stå för registeravgiften för ett gammalt diesellok på järnväg som biogasdrivna sopbilar och stadsbussar själva ska stå för kostnaderna. Är det miljöpolitik? När jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet gäller det inte bara nivåerna på avgiften eller detaljerna kring hur dessa ska tas ut. Inte heller gäller det enbart huruvida Transportstyrelsen är effektiv eller ändamålsenlig i sin tillsyn. Det avgörande för systemets fortlevnad är att de arbetar aktivt med att effektivisera sin verksamhet, till exempel genom att anlita klassningssällskapens kompetens när det gäller internationell tillsyn av fartyg i världens hamnar. Jag förutsätter att riksdag och regering följer frågan och ser möjligheterna med att ställa effektiviseringskrav även på Transportstyrelsen. 38 (MP) replik: Det var roligt att gav mig tillfälle att tala om blommor. Även jag har ett litet företag i närheten av där jag bor på . De odlar tulpaner som jag brukar köpa när det blir tid för det. Jag har noterat att dessa tulpaner är dyrare än de som fraktas med långtradare från . Detta har jag funderat mycket på. Det är en konstig värld vi lever i när det är billigare att transportera varor än att köpa sådant som producerats i närheten. Där kommer diskussionen om kilometerskatt in. tog själv upp den frågan, och jag hoppas därför att det är okej att påpeka vikten av att en sådan införs och att vi tar med den i helhetssynen på avgifterna för våra transporter. På så sätt blir det billigare att köpa saker som odlas närmare. 39 (C) replik: Ja, det är roligt att tala om blommor så här lagom till jul. Jag vill inte moralisera över huruvida det är rätt eller fel att ha blommor i fönstret . Det är där någonstans vi hamnar eftersom svenska konsumenter önskar sig det. De hemmaodlade blommorna är inte lika gångbara och då får vi de långa transporterna. Det jag talar om är egentligen möjligheterna för dem som idkar sådan verksamhet att kunna göra det på ett sådant sätt att konsumenterna får den produkt de vill ha. När det gäller kilometerskatten håller vi oss väl inom ämnet eftersom frågan om kilometerskatt finns med i motion. Jag tycker bara att det är lite förvånande att man talar väl om branscherna, om storföretagen och deras förutsättningar, som man vill införa en kilometerskatt som förmodligen är betydligt mer kostsam för företagen, framför allt för småföretag och åkerier, än de avgifter vi nu diskuterar. 40 (MP) replik: När det gäller kilometerskatten anser vi den jämförbar med banavgifterna. Varför ska de som kör på spåren vara med och betala för slitaget av spåren medan de som kör på vägarna inte behöver betala för det slitaget? Kilometerskatten är nödvändig för att få konkurrensneutralitet mellan de olika trafikslagen, vilket också regeringen anför som en viktig utgångspunkt för sin politik. Om jag sammanfattningsvis ska säga något om de nya avgifter som är föreslagna tycker jag att det hela är lite märkligt. Som vi har sagt är det ett neutralt förslag; det ger inga ytterligare pengar till statskassan. Man flyttar pengar mellan trafikslagen. Man gynnar de klimatosmarta trafikslagen på bekostnad av de klimatsmarta. Man gör det utifrån någon viktig princip om att dessa avgifter, de som gäller just detta lilla stuprör, ska vara jämställda. 41 (C) replik: Låt mig konstatera att jag inte tror att kilometerskatten var någon valvinnare för . Det är dock en poäng att diskutera den utifrån om vi ska hålla oss till hur Transportstyrelsens verksamhet ska finansieras eller tala i stora drag om hur vi ställer om vår transportpolitik. Då tror jag i och för sig att frågan om kilometerskatter, koldioxidskatter och annat är en mycket angelägnare fråga att diskutera och sätta i fokus än just den lilla detaljfrågan om 42 miljoner, det vill säga av järnvägens kostnader. Det handlar just om att omfördela kostnader från skattekollektivet till avgifts- eller verksamhetsidkarna, vilket jag tycker är rimligt, eftersom man då får en likvärdighet. Det är också något som Socialdemokraterna och talar om och säger att det är en bra ambition. Jag noterar att ni på vänstersidan inte har samma uppfattning i den frågan. När det gäller hur vi värderar klimatsmartheten i olika transportslag vill jag påminna om ett exempel. Vi vill skattefinansiera registreringen av ett diesellok, som vi avgiftsfinansierar en biogasbuss, en sopbil som går på biogas eller en elbil. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 43 (S): Runt om i landet huttrar resenärer på perrongerna. De sitter fast i stillastående tåg och evakueras ut på snötäckta banvallar. Kritiken har varit hård och samstämmig. , och inte minst regeringens utredare, den tidigare moderata partisekreteraren , säger samma sak: Det krävs mer investeringar i järnväg. Desto mer förvånande är det då att regeringen gör motsatt analys. I säger finansminister : En investering i väg är fyra fem gånger viktigare än i järnväg. Vi har överinvesterat i järnvägar. Och i den budget som lagts på bord flyttar mycket riktigt 2,2 miljarder från järnvägsunderhåll och investeringar och satsar dem i stället på vägar. Min fråga till finansministern blir därför: Vidhåller du, , att har överinvesterat i järnväg? 44 Finansminister (M): väcker naturligtvis en viktig fråga: Hur fungerar vår infrastruktur under de svåra väderförhållanden vi nu har? Det är naturligtvis bekymmer. Det var bland annat det vi såg och som vi gav Per i uppdrag att se över och förbättra samordningen kring. En del av detta handlar naturligtvis om tidigare eftersatt underhåll. Regeringen valde att göra en kraftig uppskalning av underhållet inom järnvägen. Vi ökade anslagen från 3,7 miljarder när vi tillträdde till 5,2 miljarder. Det är alltså en 40-procentig ökning av anslagen. Huvuddelen av ökningen kommer naturligtvis 2009 och 2010, och det kommer förstås att ta tid innan man med den ökade satsningen på underhåll har betat av de problem som finns. För att akut hantera den situation vi nu har, med den vinter vi upplever, har vi också i beslut frigjort omkring 500 miljoner för åtgärder på kort sikt. Sedan måste vi långsiktigt investera i både järnväg och vägar. Vi har lagt fram en mycket bred infrastruktursatsning av det skälet. 45 (S): Det är möjligt att jag är okoncentrerad, men jag uppfattade inte riktigt svaret på min fråga: Vidhåller finansministern att har överinvesterat i järnväg? Det är många där ute på banvallarna som undrar över den frågan. 46 Finansminister (M): De som står på banvallarna inser nog att det när regeringen lägger fram en bred infrastruktursatsning på 500 miljarder och ökar anslaget för underhåll och reparationer på järnvägen gradvis kommer att leda till en förbättring. Men har man eftersatt underhållet , som Socialdemokraterna gjorde under sitt regeringsinnehav, får man problem. Sedan måste det naturligtvis i den breda infrastrukturplanen finnas en balans mellan järnväg och väg. Där vet vi att Socialdemokraterna i sin allians med de rödgröna partierna tydligt vill nedprioritera vägar. Det är tydligast här i när det gäller förbifarten. För oss som är balanserade är det viktigt att investera i både väg och järnväg. Att återställa ett väl fungerande järnvägssystem med en kraftig ökning av underhållet har varit en viktig del av regeringens infrastrukturpolitik. Den ekonomiska utvecklingen i 47 (M): Det går bra för , och vi ser en stark ekonomisk utveckling. Bnp-siffrorna skjuter i höjden. redovisade fantastiska siffror med 6,9 procents ökning . Det här är förstås fantastiska siffror, särskilt i jämförelse med en orolig omvärld, där många länder tvärtom lider av stora ekonomiska problem. Min fråga är om finansministern, trots de här positiva siffrorna, ser några risker för den svenska ekonomiska utvecklingen framöver. 48 Finansminister (M): Ja, låt mig säga att det är alldeles tydligt att vi har risker i den ekonomiska utvecklingen, på väldigt kort sikt kring den europeiska situationen. Vi har stor osäkerhet. går räntorna upp och ned praktiskt taget var och , och vi har betydande bekymmer med statlig upplåning i framför allt . På lite förvärras det här problemet. Även om vi stabiliserar situationen på kort sikt går man in i nästa lågkonjunktur med mycket stor statlig upplåning. Det är naturligtvis en betydande risk. Det viktigaste vi kan göra i ett sådant här läge är att säkra att alla delar av den svenska ekonomin står robusta. Det handlar om att staten är robust därför att vi inte skuldsätter oss, att bankerna är robusta därför att de har ett starkt eget kapital och inte tar stora risker och att hushållen är försiktiga och inte belånar sig över husnocken. Det handlar om att man bygger en ekonomi på sunt arbete, sunt sparande och sund företagsamhet och inte på uppblåsta tillgångspriser. 49 (MP): För ganska precis avslöjade Djurrättsalliansen omfattande vanvård av svenska grisar. Vi fick se bilder på grisar som var sjuka, döda, döende och skadade. Vi fick se grisar som inte ens hade strö att sysselsätta sig med och som tog ut sin frustration genom att bita på gallret, slåss med de andra grisarna eller bita av deras svansar. Det här var någonting som upprörde många. En av de värsta var som sedermera polisanmäldes. valde åklagaren att lägga ned förundersökningen, trots vittnesmål och omfattande filmmaterial. har nya bilder från den här gården visat på att det är dåliga miljöer och att det är sjuka, döda och skadade grisar. Jag är medveten om att landsbygdsministern inte kan ge sig in i att kommentera hur man hanterat enskilda fall i rättsväsendet, även om det finns artiklar, bland annat i i går, som visar att den här utredningen hade stora brister. Men jag skulle ändå vilja fråga på ett övergripande plan: Anser ministern att svenska grisar har ett fullgott skydd ? 50 Landsbygdsminister (C): Det finns ett antal problem som rör djur, djurs hållande, djurs vårdande och liknande. Den här problematiken har vi samlat ihop i ett utredningsdirektiv. Och det har tillsatts en utredning för att vi ska få förslag på åtgärder, förbättringar och lösningar när det gäller situationen med den problematik som vi har tagit upp i vårt utredningsdirektiv. Det handlar om att vi får fram förslag på hur vi kan förbättra saker och ting som behöver åtgärdas. Jag vill inte specifikt uttala mig om hur vissa djur har det, än mindre om hur besättningar sköts i det enskilda fallet. Jag beräknar att få resultatet av den utredning jag talar om in på . Det är alltså inom en relativ närtid i sammanhanget. 51 (MP): Jag var nästan säker på att jag skulle få höra om den här utredningen, för det får jag alltid när jag ställer frågor. Men jag tänker ändå att ministern nu har varit minister , och någon liten tanke måste väl ändå ha förekommit om vad man kan göra för att förbättra djurskyddet i . När man ser sådana här bilder måste man ju fundera över: Vad är det som brister? Är lagen otydlig? Är det problem med förordningen, föreskrifterna eller kanske tillsynen? Är det problem med kompetensen i rättsväsendet? Finns det några sådana tankar hos ministern om hur man skulle kunna stärka det här? Eller har vi helt enkelt ett systemfel inom grisuppfödningen? Är den inte anpassad för att ge djuren utlopp för det naturliga beteende som de ska ha rätt till enligt djurskyddslagen? Kanske behövs det mer omfattande förändringar, till exempel en mer naturlig hållning där djuren kan gå ute och böka och på så sätt få utlopp för sina naturliga beteenden. Det skulle vara spännande att få höra några sådana tankar från landsbygdsministern. 52 Landsbygdsminister (C): I det fall som ledamoten refererar till vidtog vi ett antal adekvata och skarpa åtgärder för att förbättra den situation som var vid handen och som visades i olika sammanhang. Vad gjorde vi då? Jo, vi såg till att tillföra mer pengar så att kontrollen från samhällets sida kunde bli bättre. Näringen iklädde sig ett ansvar när det gällde att göra egendeklarationer med hjälp av veterinär kompetens. Vår myndighet i sammanhanget, , utfärdade en föreskrift som sade att nu ska alla ha en så kallad djurskyddsdeklaration som undertecknas av en legitimerad veterinär allt för att vi skulle få bukt med de eventuella missförhållanden som fanns vad gäller hållandet av den här typen av djur. Därtill hade vi tillsatt den utredning som jag refererade till i mitt förra inlägg. 53 HANS (FP): I samband med den nya etableringsreformen får Arbetsförmedlingen en central roll och ett huvudansvar för att tydliggöra vikten av en snabb arbetsmarknadsetablering. Man tar över samordningsansvaret från kommunerna för etableringsinsatserna för vuxna. På så sätt förtydligas arbetslinjen. Även länsstyrelserna, och får förändrade eller nya ansvarsområden, och kommunerna kommer även fortsättningsvis att ha viktiga uppgifter i flyktingmottagandet och för nyanländas etablering, till exempel sfi och annan vuxenutbildning. I går var jag på Arbetsförmedlingen i . De var mycket positiva till reformen och hade goda och höga ambitioner. En sak de flaggade för var dock att det är viktigt att samordningen och samarbetet mellan de olika enheterna fungerar bra. Jag vill därför fråga integrationsministern hur han avser att följa upp hur samarbetet kommer att fungera. 54 Statsrådet (FP): Tack för frågan! Det som skedde i går, det vill säga införandet av etableringsreformen i , är en av de större förändringarna inom integrationspolitiken som vi sett . Vi har rader av utmaningar på integrationsområdet, men det vi nu gör är att ställa upp med fokus på arbete och kunskaper i svenska språket. Vi går från en typ av omhändertagandepolitik som har präglat integrationspolitiken till att mer ställa frågan vad människor som flyr eller invandrar till vårt land kan bidra med. Jag delar frågeställarens och Arbetsförmedlingens i , kanske inte oro, men ödmjukhet när man sätter i gång ett arbete som omfattar kommuner och ett stort antal myndigheter där alla måste jacka i varandra för att det ska fungera. Vi har ett mer genomtänkt system för hur vi tar emot människor när vi har tydligt fokus på jobb och kunskaper i svenska språket, men ska processen fungera måste svenskundervisning för invandrare finnas på plats och vi måste se till att man har personnummer när man går över från den ena myndigheten till den andra. Mot den bakgrunden har jag och regeringen tagit initiativ till att Statskontoret och länsstyrelserna följer upp detta och att vi visar en ödmjukhet. Vi ska ha en ödmjukhet när vi genomför större reformer. Det är klart att även denna säkert kommer att ha en del barnsjukdomar till att börja med. 55 HANS (FP): En av orsakerna till reformen är att det tar så pass för många som kommer till att komma in på arbetsmarknaden. Det handlar om sju för många. För kvinnor kan det ta ända upp till innan de får ett arbete. Kommer den här reformen på något vis att kunna förbättra jämställdheten mellan invandrade män och kvinnor? 56 Statsrådet (FP): Att vi är i en situation där utrikes födda män i har ungefär dubbelt så högt arbetskraftsdeltagande som utrikes födda kvinnor är en av våra stora jämställdhetsutmaningar. Jag tror att en delförklaring har att göra med att vi tidigare har haft ett ersättningssystem på nivå där familjens ekonomi har setts som en helhet. Vi vet historiskt sett från alla möjliga system att om man har kollektivt utbetalda förmåner eller ett kollektivt skattesystem är risken stor att det blir mannen som går ut på arbetsmarknaden och kvinnan som i högre grad stannar hemma. Etableringsersättningen som ges är individuell, och om jag som kvinna eller man går in i ett program för att komma in i det svenska samhället och får etableringsersättning påverkar det inte familjens ekonomi. Det tror jag kommer att ha mycket stor betydelse ur jämställdhetssynpunkt. Det finns förstås en del annat att göra där, men för att få ut etableringsersättningen ska man, oavsett om man är kvinna eller man, delta i etableringsinsatser, men det är rätt viktigt att den är individuell. Det är ett sätt att möta den jämställdhetsutmaning vi har på det här området. 57 (SD): Min fråga riktar sig till utbildningsminister med anledning av senaste beslut och opinionsyttring i fråga om den heltäckande slöjan, även kallad niqab, som också kan jämföras med total maskering. Att en lärare agerar med förnuft och ber en elev iklädd detta extrema klädesplagg att ta av sig det menar DO utgör diskriminering. Mångkulturalismen och den politiska korrektheten i det här landet känner som bekant inga gränser. DO:s beslut kommer förmodligen att leda till ännu större förvirring i lärarkår om vilka befogenheter man egentligen har när elever kommer iklädda niqab. I valrörelsen gick ut med att man ville lagstifta bort niqab i skolan, något som vi sverigedemokrater givetvis applåderade. Vår uppfattning är dock att den här kvinnofientliga klädseln inte har någon som helst plats vare sig i skolan eller i det offentliga rummet. Min fråga till skolminister är: Hur ser du på DO:s ställningstagande och vilka förutsättningar har egentligen att driva igenom en lagstiftning inom Alliansen i den här frågan? 58 Statsrådet (FP): Diskrimineringslagstiftningen ligger på mitt bord i regeringen att svara för. Sedan är det flera lagstiftningar som går samman. Om man börjar bakifrån är det så att vi både från och från regeringens sida ska vara glasklara med att människor har rätt att klä sig som de vill på sin fritid eller i det offentliga rummet. Det är inte det diskussionen handlar om. Jag själv och för diskussioner i regeringen, så detta är inte något svar från hela regeringen. Vi har sagt att det är rimligt att lärare eller rektor i undervisningssituationer ska kunna säga nej till heltäckande klädsel, därför att undervisning till stor del är kommunikation. Det är lättare i en skolsituation ifall man ser människor i ögonen och följer ansiktsmimik. Mot bakgrund av beslut i går och vad det landade i får vi bereda frågan. Min personliga uppfattning är att vi behöver se över lagstiftningen för att göra det möjligt att skapa en situation där lärare och rektor kan säga nej till heltäckande klädsel i klassrummet. 59 (SD): Jag får börja med att tacka så mycket för svaret, men jag har svårt att tro att tycker att det är okej att man får klä sig hur man vill. Jag tror till exempel inte att någon i den här kammaren tycker att det är okej att springa runt på stan i Hitleruniform till exempel. har på något sätt kommit att fungera som en nyckel till en skattkista där människor som upplever sig vara lite kränkta kan gå och äska pengar. Om man till exempel går och söker arbete och inte vill ta sin kvinnliga arbetsgivare i hand, eller om man till exempel inte följer badhusets direktiv om att man inte får ha kläder på sig kan man gå till och få en rejäl ersättning för det. Det är i alla fall lovvärt att ser det här problemet. är ett öppet och jämställt land, och det vill vi vara även . Detta är inte en partiutfrågning utan detta handlar om statsrådet och ämbetsutövningen. Det är inte en partirepresentant utan en representant för regeringen som ska svara. Formulera gärna frågan på det sättet. 61 (SD): Då tar jag om det. Om jag hade fått bestämma hade i dess nuvarande form förpassats till sophögen, men min fråga är: Ser ministern några som helst behov av att reformera så att vi inte gör det till en skattkista för människor som egentligen väljer att inte följa svenska normer? 62 Statsrådet (FP): inlägg innehöll en hel del felaktigheter som tar att reda ut när man bara har en minut. Om jag börjar bakifrån och är lite tydlig är det så att det är viktigt att ha en stark diskrimineringslagstiftning för att vi ska ha ett öppet samhälle där människor kan komma till sin rätt fullt ut. Jag tror att det är rätt många i vårt land som kan vittna om en situation där man möter en krogkö och blir diskriminerad och inte kommer in på grund av sin hudfärg, eller där ansökningshandlingar blir bortsorterade. Att ha en stark diskrimineringslagstiftning är viktigt. Den nya diskrimineringslagstiftningen trädde i kraft , och det kommer att finnas all anledning från min sida och från regeringen som helhet att följa upp den, för det är klart att det kan finnas situationer där vi behöver se över vår lagstiftning. Just när det gäller om en lärare eller rektor ska ha möjlighet att säga nej till heltäckande klädsel tillhör jag dem som kommer att argumentera för att man ska möjlighet att säga nej. Vi får se var regeringen slutligen landar. På den punkten behöver vi se över lagstiftningen, men i grunden behöver vi en stark diskrimineringslagstiftning i . 63 (C): har presenterat sin syn på hur den framtida jordbrukspolitiken i Europeiska unionen ska komma att se ut. Det öppnar äntligen för ett välbehövligt reformutrymme kring en marknad som är detaljreglerad på europeisk nivå, där man har skyddstullar runt unionen som försvårar handel vilket framför allt gör att tredje världens länder får svårt att handla med . vet jag att det finns starka krafter i som vill driva i en riktning där man vill få den gemensamma jordbrukspolitiken att öka i omfång. I finns ett starkt opinionstryck och ett tydligt mandat från kammaren att vi ska gå i en riktning där unionens jordbrukspolitik minskar betydligt och reformeras grundligt. Hur avser landsbygdsminister att agera i de kommande förhandlingarna, och vilka möjligheter och reformutrymme finns i diskussionerna som äntligen tar fart? 64 Landsbygdsminister (C): Tiden medger inte att jag går in på alla komplicerade frågor som ryms i fråga. Låt mig emellertid göra ett försök att snabbt redovisa de funderingar jag har. Den ena delen handlar om pengar, det vill säga budgetfrågan. Där intar vi från sida en budgetrestriktiv hållning. Vi ska vara rädda om de offentliga finanserna för oss själva och för alla andra medlemsstater i Europeiska unionen. I sakdelen, den andra delen, tillhör jag de reforminriktade bland ministrarna som samtalar om en kommande reform av vår gemensamma jordbrukspolitik i . Det är viktigt att vi stärker konkurrenskraften för det europeiska jordbruket och att vi marknadsanpassar vår gemensamma jordbrukspolitik ytterligare. För att komma i förhandlingsläge är det emellertid viktigt att vi inte sätter oss i ett bås vid sidan om och säger att vi absolut vill ha det på det ena eller andra sättet. Då kommer vi inte in i de förhandlingar som kommer att vara under ett à . 65 (C): Tack, statsrådet, för svaret på frågan! finns det många delfrågor i den gemensamma jordbrukspolitiken där statsrådet var tydlig med budgetrestriktiviteten. Vi vet att det fortfarande finns tullmurar som skyddar den inhemska produktionen, vilket i förlängningen gör att vi som konsumenter får ett högre pris på de produkter vi handlar i våra affärer.