prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Jag ser ändå inte att det egentligen är en fråga som vi ska ta ställning till . 99 () replik: Jag hade inte tänkt begära replik på , men av hans inlägg kunde jag inte låta bli. Konsumenternas sida säger att vi bara diskuterar producenter. Då börjar jag undra vilka handlingar som har läst. När vi talar om att vi vill utveckla den förnybara energin och att vi kopplar den till hur det ser ut i marginalkostnadsmodellen kan vi ju konstatera att det som är allra dyrast är kolkondens. Den bestämmer priset för det andra. Men det som kommer rätt högt upp är ju kärnkraftssidan. När jag träffar folk från producentsidan undrar de varför de ska investera i ny kärnkraft. De säger att det inte är lönsamt om vi inte får upp elpriserna. Där tycker jag väl att regeringen har lyssnat. Frågan är vilken sida man står på, producenternas eller konsumenternas, i diskussionen om att knyta samman elsystemet med ett som har betydligt högre elpriser. Per automatik får vi upp priset här i och hux flux blir det lönsamt att bygga ny kärnkraft. Då är frågan: På vilken sida står när han förordar en sådan lösning i politiken? Är det på producenternas för att bygga ny kärnkraft eller är det på konsumenternas för att hålla elpriserna på en acceptabel nivå så att vår basindustri kan vidareutveckla sina produkter, både råvaror och el, och sälja dem till ett bättre pris på kontinenten? 100 () replik: Det kan ju vara lockande att diskutera kärnkraft med mig, och det är det uppenbarligen, men diskuterar vi ju förnybar energi och certifikatsystemet. Jag kan inte riktigt se var den europeiska prisnivån kommer in i detta. Då måste vi göra antaganden om utbyggnad av överföringskapaciteten. Den är ju vad den är och . Förhoppningsvis ökar den. Jag har också lite svårt att se diskussionen om basindustrin. Man kan ju diskutera hur mycket av satsningen på förnybar energi som ska bäras av basindustrin och hur mycket som ska bäras av hushållen. Men i det system som föreslås nu är basindustrin skyddad, så jag förstår inte riktigt inlägg på den punkten. Jag är genuint osäker på vad som avses. får gärna klargöra det. 101 () replik: Det var själv som bjöd in till diskussion om konsument- och producentintresset. Jag kan konstatera att har fokuserat på vad oppositionen vill, men det vore rätt bra om han redogjorde för vad regeringens politik på energiområdet syftar till. Jag kan konstatera att de signaler på regeringssidan som har kommit ut från pekar på att vi ska vara exportörer av el. Det är inget fel i det, men det är av vikt att vi ska knyta ihop nätet. Man kan läsa mellan raderna att syftet med hela den frågan är att få upp elpriset. Då är min fråga vilket intresse regeringssidan företräder, konsumenten, som vi i det här fallet kan betrakta som basindustrin, eller producenten av el. Jag kan komplettera med ytterligare en fråga. Det är inte okänt att inte är någon älskare av vindkraft. Men om vi nu inte ska pröva något annat system utöver elcertifikatssystemet för att få i gång havsbaserad vindkraft, anser att havsbaserad vindkraft är en fråga som vi helt kan föra bort från dagordningen därför att den är ointressant? 102 () replik: Det som är slående, och det är det som jag har tagit upp, är att ni inte diskuterar elkonsumenterna, de vanliga hushållen. Det är de som får sina elpriser höjda genom certifikatsystemet. Vi har i den här texten uttryckligen diskuterat kontrollstationer och att det är en rimlig balans mellan konsumenter och producenter. Ni har inte vare sig i er text eller i era anföranden tagit upp det. kan inte svara så jag ska bara säga att vi har tagit upp risken för kraftigt höjda kostnader för konsumenterna, men den frågan har inte ni tagit upp. Det är det som jag tycker är väldigt anmärkningsvärt, att man bara går in och rekommenderar ett system utan att över huvud taget ta upp den aspekten. Havsbaserad vindkraft är betydligt dyrare än annan, landbaserad, vindkraft. Eftersom jag är angelägen om att vi ska ha en effektiv användning av landets resurser, inklusive de offentliga resurserna, är det klart att det inte är havsbaserad vindkraft som man i första hand ska satsa på. Man ska i så fall satsa på den mer kostnadseffektiva landbaserade vindkraften. Det är möjligt, det får vi se under de årtionden som löper, att man måste gå till stora subventioner även av havsbaserad vindkraft. Men vi behöver ju inte börja med det som är dyrare än det som är möjligt. 103 () replik: Det var intressant att lyssna på . Det var många tankevurpor. Jag kan börja med konsumentintressena där ju själv klart och tydligt har uttalat att elmarknaden fungerar bra. påstår han att vi ska ha koll på det hela för att eventuellt rätta till om priserna sticker iväg. Frågan är om inte har någon tilltro till att marknadsmekanismerna ska lösa det här. I samma andetag påstår du också att vi från De rödgröna har en planhushållningstanke över våra satsningar. Frågan är egentligen om det inte är så att misstror sig själv när han pratar om priser och prismekanismer i det här sammanhanget. När det gäller havsbaserad vindkraft har regeringen själv i energipropositionen föreslagit en planeringsram på vindkraft, varav ska vara havsbaserade. Hur ska ni lösa det om ni inte har ett stödsystem för den delen? Det vi säger i vår reservation är att ett sådant system bör utredas och att regeringen bör komma tillbaka med hur det skulle kunna se ut. Det är en enorm potential som vi har om vi satsar på den havsbaserade vindkraften också. De satsningar som vi gör gör vi givetvis mot bakgrund av hur det ser ut i världen , de utmaningar vi står inför. Det är dem vi tar fasta på. Det ni gör är att låtsas att det är något vetenskapligt över ert förslag, att den här nivån är den enda och att den är den riktiga. Det skulle alltså vara ett vetenskapligt utredningsarbete som har föregått ert förslag. Det är inte trovärdigt. 104 () replik: Andan i det jag sade inledningsvis var att vi inte vet så mycket om nivån på vare sig utbud eller efterfrågan av elektricitet om 10, 15 eller . Det var därför jag anbefallde en viss flexibilitet och ödmjukhet . Den blir inte som vi tror att den blir. Jag tycker att elmarknaden fungerar bra, men introducerar staten ett system med certifikat. Om staten genom att introducera ett sådant system får priserna att sticka i väg ibland, eller kanske blir för låga ibland, måste vi också ha kontroll över detta. Så är det, naturligtvis. Jag gör återigen jämförelser med jordbrukspolitiken. Där görs massor med statliga interventioner, men staten måste ha en viss kontroll över vad de statliga interventionerna leder till. Det är samma sak här. Det var lite roligt att jag skulle misstro mig själv. Det är snarare så att jag misstror kanske inte mig själv det vore väl ändå att gå för långt men jag misstror däremot att man egentligen kan vara så himla säker på vad som är rätt eller fel om 10 och . När det gäller styrsystemet för havsbaserad vindkraft kan man naturligtvis skruva upp certifikatsystemet och säga att en viss del ska inriktas på vindkraft eller så tar man direkta subventioner. Det som vi alla måste fundera över är att de statliga subventionerna ska tas över skattsedeln och certifikatsystemets prishöjningar ska tas från konsumenterna. Det måste göras en avvägning av deras uppoffringar mot andra angelägna ändamål för interventionerna. 105 () replik: I slutändan är det alltid konsumenten som betalar, oavsett om det är via priset direkt eller via att staten går in med skattemedel. De kommer från något ställe. Att säga att det inte blir som vi tror är en passiv hållning. Man måste faktiskt ha en idé och ett mål med verksamheten utifrån den vetskap och kunskap man har . Det är mot den bakgrunden som vi har lagt fram ett planeringsmål. Vi säger att för att vi ska ha kontroll över det hela lägger vi in kontrollstationer, dels för att kunna rätta till balanser mellan kvoter och elcertifikat, dels för att höja själva målet för certifikatsystemet. Det här är en strategi för att klara av de utmaningar vi står inför, det vill säga de klimatförändringar och den energikris som kommer att bli uppenbar när oljan inte längre räcker till. Det är mot den bakgrunden som vi måste göra dessa saker. Jag återgår till frågan om elmarknaden. Om elmarknaden fungerar så bra, varför misstror du att marknadsmekanismerna klarar av att hantera prisbildningen på den förnybara energin? Det måste du förklara. Jag förstår inte resonemanget från din sida. Det är antingen eller. Jag kan hålla med dig om att marknaden inte är perfekt. Jag skulle vilja se mer av statlig styrning när det gäller en rad verksamheter, inte minst den finansiella marknadens härjningar runt om i världen. Det kan vi ta i en annan diskussion. 106 () replik: Vi har inte en passiv hållning, och det är inte heller så att vi inte skulle ha några mål. Vi har angivit målen, nämligen en ökning med förnybar el till 2020 och en förlängning av certifikatsystemet till 2035. Det är våra mål. Om man introducerar i marknadsprissystemet ett marknadskonformt system, som certifikatsystemet är, kan priserna trots allt sticka i väg. Därför, som jag sade inledningsvis, fixerar man en viss volym förnybar el som ska produceras. Det är tanken, det vill säga . Om man bara fokuserar på volymen och inte bryr sig om vad priset blir kan priset sticka i väg och bli vad som helst. Jag tror inte någon i denna kammare egentligen, om priserna fördubblas, tredubblas eller fyrdubblas, skulle säga att det är rimligt. Det är därför jag argumenterar för att man måste fundera på vad man har för ventiler eller kontrollstationer. Om politikerna har introducerat ett system måste man också ha kontroll och kunna ingripa om systemet exploderar och får helt andra konsekvenser än dem man ursprungligen har trott. Jag saknar en sak i er framställning: Det finns inte någonting angivet om att balansera inriktningen på att höja antalet terawattimmar förnybar energi. Man måste också göra det under villkor att priserna inte sticker i väg och inte blir orimliga. 107 (): har höga ambitioner när det gäller att få fram ny grön el. För att säkra jobben, tillväxten och en hållbar utveckling behövs ny el i . Därför höjer regeringen ambitionsnivån för elcertifikatssystemet. Jag vill därför börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Det gäller att hitta balans som säkrar både tillväxt av klimatvänlig el och som säkrar jobben och tillväxten. Ambitionshöjningen i dagens förslag är ett viktigt steg jämfört med den förra regeringens mål. Det nya förslaget om nivåerna är en ökning med till 2020 i förhållande till nivå. Den tidigare regeringens mål var en höjning med . Förslaget från den tidigare regeringen var också att man skulle göra en översyn av systemet 2012. höjer vi ambitionerna, och regeringen väljer att se över systemet tidigare. Systemet med elcertifikat är ett av de viktigaste styrmedel vi har för att stimulera investeringar i grön energiproduktion. Regeringen vill förlänga elcertifikatssystemet till att gälla , det vill säga längre än dagens lagstiftning. Det betyder att gröna elproduktionsanläggningar kan tilldelas certifikat . Denna förlängning är viktig för att vi ska nå våra mål om en ökning på till 2020 och att kan nå målet om förnybar elproduktion . Det är realistiska mål och mål som vi kommer att nå. Men bara för att de är realistiska betyder det inte att de är enkla. De kräver politiska beslut och investerare som är villiga att satsa. De kräver ett förutsägbart och långsiktigt system som tar hänsyn till både energiproducenter och konsumenter. Elcertifikaten betalas av konsumenterna. Höga elpriser är inte bra för tillväxten och drabbar de enskilda hushållen. har därför tillsammans med fått i uppdrag att ta fram lämpliga åtgärder för att motverka risker för en eventuell kraftigt höjd kostnad. Att förstå hur elcertifikatssystemet är uppbyggt, vem som tjänar på det och vem som betalar är inte enkelt. Kortfattat kan vi säga att de som producerar ny grön el blir tilldelade certifikat som de säljer vidare till konsumenterna. Elkonsumenterna måste köpa tillbaka elcertifikat för att täcka en del av sin elförbrukning. Hur stor andel av förbrukningen som måste kvittas mot ett elcertifikat avgörs av kvoter som bestämmer storleken på. Blir det för många elcertifikat blir de för billiga, och blir efterfrågan för stor blir de för dyra. Producenterna av grön el tjänar på hög efterfrågan, och konsumenterna tjänar på att det finns ett överskott. Återigen: Balans är eftersträvansvärt. Vi vill ha ett system som stimulerar grön energiutveckling men som säkrar en hållbar prissättning för svensk industri och för övriga elkonsumenter. Regeringen har i propositionen eftersträvat denna balans och föreslår att kvoterna ändras . Ändringen ska säkra att 2020-målen uppfylls och att marknadens tro på elcertifikatssystemet behålls. Resultatet av de ändrade kvoterna blir att överskottet på elcertifikat reduceras och att intäkterna för ny grön elproduktion säkras. På så sätt stimuleras nya investeringar. För att följa upp och göra anpassningar av systemet föreslår regeringen att de femårsintervaller som redan finns ska vara kvar. Nästa kontrollpunkt blir 2015. är en liten marknad och därför sårbar. Diskussionerna kring att utöka elcertifikatsmarknaden till att gälla flera länder, och då i första hand , har pågått . Den förra s-styrda regeringen skrev i propositionen Förnybar el med gröna certifikat att den svenska elcertifikatsmarknaden bör utvecklas till en internationell marknad. Vår alliansregering delar den förra s-ledda regeringens inställning och menar att inriktningen bör vara en gemensam marknad med med start . Innan detta sker, väl att märka, måste systemet analyseras. Det som bör tas upp är bland annat potentialer för ny produktion, kostnader och kvotens utveckling . Frågan om en utvidgning kommer därför att utredas i särskild ordning. har det varit en diskussion kring elcertifikatssystemets framtid i medierna. Företrädare för flera partier fick möjlighet att uttala sig. Från oppositionens sida uttryckte att elcertifikatssystemet bör bytas ut då det är dyrt och ineffektivt. I dagens reservationer hittar vi inga sådana förslag. Vad vi däremot hittar från De rödgröna är ytterligare kompletterande fastprissystem till ny teknik och kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft. Fastprissystemet blev förkastat av den tidigare s-styrda regeringen. Vad gäller stöd till havsbaserad vindkraft är dagens elcertifikatssystem utformat så att den mest kostnadseffektiva gröna elen ska byggas ut först. De rödgröna har rätt i att det är dyrare med havsbaserad vindkraft. Men frågan är om det gynnar miljön mer om vi bygger ut den dyra, havsbaserade vindkraften först. Säkert är att det skulle bli dyrare för konsumenterna. Var det detta såg framför sig när han i kritiserade elcertifikatssystemet? hade jag egentligen en fråga till Per , men han har lämnat salen. Jag kan framföra frågan generellt till . Om elcertifikatssystemet är så dåligt som språkröret framförde, varför har inte lagt fram ett eget förslag ? Vi har hört Per i kammaren argumentera för höjda mål i elcertifikatssystemet, men vi har inte hört honom föreslå att vi ska avskaffa det. Det vill språkröret . Då är frågan: Vem är det som bestämmer energipolitik? Är det språkröret och partiledningen eller är det den som har debatterat i kammaren , Per ? Delar Per partiledningens uppfattning? Det vore bra att få besked. Tyvärr ser det inte ut som att vi får det eftersom Per har lämnat kammaren. Elcertifikatssystemet är kanske det viktigaste styrmedel vi har för att stimulera investeringar i grön elproduktion. Vi har höga ambitioner och mål som vi kommer att nå. Men målen nås inte av sig själva, utan genom samarbete och förståelse. Målen måste uppfattas som realistiska för det svenska näringslivet och för konsumenterna. Den gröna utvecklingen måste gynna även jobb, tillväxt och framtidstro. Då vill jag komma in lite på vad tidigare sade i kammaren när han kritiserade Alliansen för energipolitiken och sade att han inte har mött några ute i verkligheten som stöder Alliansens energipolitik. Jag har här en debattartikel från en alldeles utmärkt tidning som är undertecknad av , basindustrins energisamarbete, där de säger så här: Det borde vara möjligt att skapa en bred politisk enighet kring regeringens förslag om att ersätta de befintliga reaktorerna och investera kraftfullt i andra energislag. De säger också så här: basindustrier menar att den ibland onyanserade energidebatten bör ersättas av en mer rationell diskussion om sakfrågan: Hur ska vi klara att säkra både framtidens jobb och välfärd och ta oss an klimathotet? Det säger de från basindustrins energisamarbete och ställer sig bakom alliansregeringens energipolitik. 108 (): Dagens debatt är knappast någon kioskvältarnyhet. Det har varit välkänt sedan Alliansens energiuppgörelse att vi vill höja ambitionsnivån rejält när det gäller förnybar elproduktion. Uppgörelsen innebar att vi ska sätta ett mål i nivån till 2020 och därefter ytterligare höja ambitionsnivån. Jag vet att det är många som står i begrepp i att investera i förnybart som läser dagens betänkande med intresse, men framför allt med tillfredsställelse och tillförsikt. Det som vi nu fastslår i kammaren är stabila och långsiktiga spelregler för dem som investerar i förnybar elproduktion. Det är just den typen av spelregler man vill ha. ska sägas att certifikaten inte är det enda som påverkar investeringsviljan i elproduktion och förnybar elproduktion. Elpriset har betydelse. Det har betydelse att vi har överföringskapaciteter så att man kan sälja den el man producerar. Det har betydelse att vi har ordning och reda i statsfinanserna, vilket vi på allianssidan under den här mandatperioden definitivt har bevisat att vi klarar att hantera. Ordning och reda ger vettiga räntenivåer. Det här är oerhört kapitalintensiva investeringar, och räntan spelar mycket stor roll. Tittar vi till exempel på ett vindkraftsprojekt kan vi se att över dess livstid kommer en femtedel eller en fjärdedel av den totala intäkten från certifikaten. Resten kommer från energipriset. Det har alltså väldigt stor betydelse vilket elpris vi har, och det har väldigt stor betydelse vilka räntenivåer vi har om vi ska få en bra investeringsmiljö. Oppositionen försöker måla upp en bild där skillnaderna i ambitionsnivå är gigantiska. Är skillnaderna gigantiska? Tittar vi på perspektivet 2020 är skillnaden är så gigantisk som från 25 till . Det är nästan så att mina döttrar och klarar att räkna till fem därhemma de är . Gigantiskt är det inte. Jag säger inte att 25 är rätt och 30 är fel. Men jag säger att vi måste vara oerhört försiktiga när vi sätter nivån så att vi inte spänner bågen i certifikatsystemet så högt att priset sticker för konsumenterna. Då tappar vi förtroendet och betalningsviljan. Tappar vi det förtroendet och acceptansen för systemet hos dem som betalar kommer också investerarna att dra öronen åt sig, för då funderar de: Kommer det politiska systemet att ändra villkoren? Vi har satt 25-terawattsnivån för att vi inte ska behöva gå in och bluddra i systemet, utan det ska fungera utan att priset sticker. Jag skulle snarare vilja säga att den stora skillnaden politiskt består i vilken stabilitet som står bakom elcertifikatssystemet. Tittar vi på allianssidan ser vi att vi har en mycket god stabilitet bakom systemet. Tittar vi på vänstersidan ser vi att framför allt sprider osäkerhet omkring sig. Det är något som investerare självklart ser. Det är en osäkerhet när det gäller fastprissystem eller inte. Hur blir det med den havsbaserade vindkraften? Är det pengar som ska plockas av skattebetalarna? Var lägger man då ambitionsnivån? Ja, så länge det är små volymer är det lätt att hantera, men har man ambitionen att det ska bli stort är risken att den ryker i en nattlig budgetförhandling mellan de tre partierna. Osäkerheten blir inte mindre när man veckan efter att vi justerade det här betänkandet kunde se , språkrör för , i tv säga att han tyckte att det här är ett väldigt dåligt system. Det system som vi har haft i nu har inte fungerat. Det är vad språkrör förmedlar som man säger att man vill skruva upp systemet till . Den typen av osäkerhet kommer inte att råda om man röstar på ett alliansparti i höstens val. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 109 () replik: Visst, , vi har nog inte så stor skillnad mellan oss i synen på elcertifikatssystemet. Vi har ju nu haft en debatt i , och lät det som om det var avgrunder mellan oss och regeringen. Men skillnaden finns nog i regeringen och inte hos oss. talar om stabila spelregler. Håller det på att få en ny definition? När marknaden talar om stabila spelregler menar man blocköverskridande överenskommelser, alltså spelregler som kan stå sig över flera mandatperioder. Det är vad man efterlyser. Men jag vet inte om den energiöverenskommelse som man har mellan regeringspartierna kan betraktas som särskilt stabil. Det kommer kanske den här våren att utvisa. Jag ska ställa en fråga till om de havsbaserad elproduktion. Vi har tidigare hört att man skulle vänta med detta och att det var dyrt, men ändå ingår det i er bedömning att man kan få fram i systemet . Är din bedömning att detta inom befintligt elcertifikatssystem, eller behövs det något mer för att få fram de ? 110 () replik: Jag tror att har förstått det här systemet, men han ger inte det intrycket i talarstolen . De är en planeringssak. Det är de i elcertifikat som kommer att styra nivån. Inom de gör det inte mig något om elen är havsbaserad, landbaserad eller kommer från kraftvärme eller något annat. Det finns inget självändamål med den havsbaserade kraften. Vi säger att det ska vara till 2020. Det kommer vi att klara även om det är ett tufft mål. Jag ska kommentera detta med en blocköverskridande överenskommelse också. Jag förstår att Socialdemokraterna är oerhört angelägna om att få en sådan blocköverskridande överenskommelse, inte minst med tanke på den osäkerhet som ett av ena samarbetspartier sprider, och då tänker jag på . Hur känns det, , när språkröret står i tv och säger att vi ska skrota elcertifikatssystemet? När det gäller fastprissystemet eller rättare sagt den havsbaserade vindkraften, är det skattepengar som ska finansiera det hela, eller ska det tas ut på något annat sätt? Det kan vara intressant att veta hur oppositionen tänker om det förslaget, för någon typ av tanke måste man ju ha haft. Två svar vill jag alltså få av : Hur tänker ni med finansieringen av det havsbaserade? Och hur känns det att se ett språkrör såga elcertifikatssystemet? 111 () replik: är ju regeringens egen bedömning att det i de ska finnas havsbaserad vindkraft. Det är den fråga som jag ställer. Sedan är det lätt att från regeringssidan säga att det är oppositionen som ska utreda saker och ting, för det är väl det man vill med frågan om fastprissystemet. Vi säger att ett sådant system ska prövas. Då får vi väl undersöka hur det ska se ut, och kommer nog att få utreda ett sådant system. Jag ska fortsätta om detta med elcertifikat och utdömning av systemet. Även solen har ju sina fläckar. Kanske finns det anledning att fundera över om det system som vi har använt och gemensamt satt i sjön fungerat till i alla delar. Kanske är det inte så. Min fråga till , som har ett inlägg kvar, är: Tycker ni i och i regeringspartierna att det vore angeläget att se över systemet så att vi kan få det att fungera optimalt och eventuellt slipa bort sådant i det som inte är fullt effektivt? Med detta inte sagt att vi ska lämna systemet eller att vi sågar det, men solen kan som sagt ha sina fläckar, och det kan väl inte skada att framöver se över om man kan få systemet att fungera bättre? 112 () replik: Självklart finns det behov av finjusteringar i alla stora och komplicerade system. Huvudriktningen ligger fast, men visst finns det behov av finjustering. De är inte ett utbyggnadsmål.