prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Självklart måste, efter av krig, säkerhetsarbete, fredsinsatser och fattigdomsbekämpning gå hand i hand för att bygga upp igen. tog ett beslut att i FN-regi sända en mindre trupp till landet. Därefter har uppdraget och antalet soldater utökats och förändrats och lyder nu under Natobefäl. Det är en klar och successiv förändring från det första beslutet. Även om jag personligen anser att det varit bättre om då, när det första beslutet togs, hade prioriterat mer av civila insatser framför militära jag satt inte i då och kunde alltså inte rösta är situationen nu den att vi befinner oss i med en relativt stor trupp, och vi har ett ansvar som vi inte kan frånhända oss från till en annan. Vi kan inte på ett trovärdigt och ansvarsfullt sätt dra oss tillbaka utan att fasa in andra insatser som kan bidra till stabilitet i vårt ansvarsområde i . De rödgröna hade en överenskommelse att vi vid ett maktskifte skulle sätta ett slutdatum för tillbakadragande av svensk trupp 2013 om omständigheterna på marken tillät det. Det blev inget maktskifte, och vi är i en annan situation. Den överenskommelse som regeringen har slutit med Socialdemokraterna och innebär att ambitionen är att stridande trupp ska lämna och att vårt långsiktiga engagemang i landet ska övergå i civila insatser. Skillnaden mellan de båda förslagen är i realiteten alltså inte särskilt stor, vilket också utrikesministern tog upp i sitt replikskifte med . Det viktiga med dagens beslut är, oavsett om det skulle vara 2013 eller 2014, att vi tar ett första steg i ett ansvarsfullt tillbakadragande av den svenska truppen i , ett tillbakadragande som inte lämnar civilbefolkningen i området i sticket utan i stället syftar till att bygga upp deras kapacitet för att de ska klara sin egen säkerhet . För att det inte bara ska bli vackra ord på ett papper måste arbetet för att förverkliga tillbakadragandet påbörjas snart, så att det inte blir som med folkomröstningen om kärnkraften, som ju skulle vara avvecklad 2010; nu har vi inte många dagar på oss för att förverkliga det beslutet. Så illa ska det förhoppningsvis inte gå i det här fallet, men som en extra livlina har utskottet därför begärt att regeringen återkommer till med information om hur arbetet fortlöper. En ny strategi för hur övergången från militära till civila insatser ska ske måste utarbetas, och där behöver man också förtydliga vad begreppet stödjande säkerhetsinsatser kommer att omfatta eftersom det visat sig att tolkningarna är lite olika. Viktigt är att vi enligt överenskommelsen med regeringen får ökade biståndsinsatser och en civil ledning för den svenska insatsen . fattar vi beslut om 2011 års Afghanistantrupp. Frågan återkommer inför beslut om trupp 2012, och jag hoppas att vi då har en ny Afghanistanstrategi, en klar och tydlig sådan, för hur övergången från militära till civila insatser ska gå till. Några i kommer inte att rösta för utskottets förslag. Jag har stor förståelse och respekt för det. Personligen kommer jag att rösta för förslaget eftersom jag är beredd att ge överenskommelsen en chans. Jag vill tro att regeringen tillsammans med Socialdemokraterna och kommer att göra vad man kan för att det inte ska stanna vid en ambition om tillbakadragande . Men för att det ska bli möjligt krävs, som jag sade tidigare, att arbetet påbörjas . I detta anförande instämde och (båda MP). 32 (V): Jag hade tänkt hålla ett längre anförande om vikten av att byta strategi, men har på ett utmärkt sätt företrätt den uppfattningen och argumenterat för den ståndpunkten. Jag tänkte därför i stället ta upp en del av de felaktigheter som nämnts i debatten och som fördunklar det beslut som ska fatta. är ett land som våldtagits av britter, ryssar, amerikaner och inte minst talibaner. Jag kanske ska påminna om att det bara var ett parti som före lyfte fram kvinnors situation i och vikten av att var mer aktivt för att bekämpa . Den motionen från finns i databas. Inget annat parti hade över huvud taget lyft fram kvinnors situation i före . påstås det att det krig som pågår utkämpas för kvinnornas skull. Det är naturligtvis inte sant. Det är maktpolitiska, geopolitiska, avväganden som gjort att finner det nödvändigt att bedriva det krig som pågår där. När beslutet om den svenska insatsen först fattades satt jag i det sammansatta utrikes- och försvarsutskott som förberedde beslutet i och lade fram betänkandet i kammaren. Vi var då mycket tydliga med att vi måste få garantier för att vi inte genom den svenska militära insatsen sammanblandades med det krig som redan då bedrev i landet. Vi fick också sådana garantier. Det sades att FN-insatsen på intet sätt var instruktions- eller befälsmässigt underställd det amerikanska centralkommandot och därmed inte på något sätt skulle sammanblandas med pågående krig i landet. Det är inte giltigt längre, och det vet alla. Det är ett krig som pågår, och FN-insatsen är en del av det kriget. Därmed är den svenska insatsen också en del av ett krig. är i krig. Många av förespråkarna för detta krig har också varit tillräckligt tydliga med det från talarstolen, alltså att är i krig. Det går inte att bortse från, och det är bra att det sägs tydligt. Då kan man fråga sig om detta krig har lyckats. Nej, det har misslyckats. Det visar all utveckling på marken, som det med ett militärt uttryck brukar kallas. Om vi ser på antalet civila dödsoffer, om vi ser på kvinnors situation, om vi ser på utvecklingen för fredliga institutioner, för civilt demokratibyggande, kan ingen påstå att kriget har varit lyckat. Och det är det heller ingen som gör. Som sade skriver regeringen mycket tydligt i sin proposition att mycket går åt fel håll. De ljustecken som finns är ganska få. Det är en beskrivning av ett misslyckande. Slutsatsen från , Socialdemokraterna och de fyra borgerliga partierna blir att vi ska fortsätta med det. Detta misslyckande har ännu inte nått vägs ände. Vi måste fortsätta att misslyckas ett tag till. Den militära strategin ska fortsätta. Det här är inget byte av strategi. Det är i princip alla bedömare överens om. Det är bara Försvarshögskolan och militära bedömare som säger så. Det säger i princip alla som har läst propositionen och som vet vad det innebär. Före valet fanns det två tydliga alternativ. Vi rödgröna hade ett byte av strategi. Vi sade: Avveckla kriget det svenska deltagandet i kriget i ska avslutas. Vi hade ett tidigt startdatum för det . Vi hade ett slutdatum för den svenska militära närvaron . Detta förhandlades fram mellan Socialdemokraterna och i ganska hårda diskussioner. Det blev också ett bra resultat. Det var visserligen en kompromiss. anser att vi helst ska avbryta den militära insatsen tidigare. Men det var en kompromiss som var hedervärd och som också innebar att vi fick ett rödgrönt alternativ som stod mot det borgerliga alternativet. När vi presenterade det sade vi också att den borgerliga politiken riskerade att leda till att isolera och gå emot mål om att fasa ut de internationella militära styrkorna till 2014. Så uttryckte vi oss i en gemensam debattartikel på DN:s debattsida. har två av de tre rödgröna partierna beslutat att ansluta sig till just den strategin. Det finns ingenting i regeringens proposition, utskottsbetänkandet eller det beslut som ska fatta som ändrar strategin. Allt det som den rödgröna överenskommelsen innehöll saknar detta betänkande. Man kan fråga sig varför man lämnar en politik som var ett tydligt alternativ till den förda misslyckade krigsstrategin. Det argument som har framförts är: Vi förlorade valet. Det är förvisso sant. Jag tänker inte ifrågasätta sanningshalten i argumentet. Men det är lika sant på varje politiskt område. Min uppmaning till och Socialdemokraterna är väl närmast att ni då ska ompröva er politik på alla områden och överta den borgerliga politiken på alla områden, eftersom ni har förlorat valet. Min slutsats är inte den. Min slutsats är att fortsätta att argumentera för den politik som flera miljoner väljare stödde i valet, även om vi misslyckades med att vinna majoritet. Det handlar om att vara de som står för den opposition som är nödvändig i en demokrati och våga stå för samma politik därför att vi anser att kriget och den militära strategin är felaktiga. Vi anser att vi behöver en gemensam politik för att bryta deltagande i detta misslyckade krig. sade att det i överenskommelsen står att läget på marken avgör. Så står det inte. var inte med i diskussionerna och har kanske inte läst överenskommelsen. Det står precis det som sade. Givet det vi vet kommer strategin som vi föreslår att kunna fullföljas. Det har vi tagit med i vår reservation som står för i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Så stod det i den rödgröna överenskommelsen. Vi har valt att i alla delar stå fast vid den rödgröna överenskommelsen. Det står ingenting om läget på marken. Det står: Givet det vi vet kommer detta att fullföljas. Det finns såvitt jag vet ingenting som har ändrats. Det finns ingen som har påstått att situationen i har ändrats på ett sådant sätt att vi nu måste ändra strategi från den rödgröna sidan. Det är helt enkelt en önskan att få vara med i närheten av regeringen, att få omfamnas av . Det är ingenting som jag eftersträvar särskilt mycket. gör en poäng av att vi står fast vid den rödgröna överenskommelsen och säger: Till och med ni vill vara kvar i till, ni vill vara kvar . Det vill egentligen inte. Men vi gick till val på en gemensam politik tillsammans med Socialdemokraterna och som de två partierna nu har lämnat. Den politiken försvarar vi. Det var en bra och hedervärd överenskommelse som innebar att inte längre ska delta i bekrigandet av ett av världens fattigaste länder. Vi ska inte delta i en misslyckad militär strategi som föder mer tragedier, mer orättvisor och försvårar en civil fredlig utveckling för det afghanska folket. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. 33 Utrikesminister (M) replik: Jag är inte alldeles säker på att jag är välkommen i den här fajten. Jag tänkte tala lite om vad som händer i snarare än vad som händer på delar av den svenska inrikespolitiska planhalvan. Jag har några synpunkter. Vi har inte byggt ett vid Hindukush, men vi har medverkat till vad som i många avseenden är ett bättre . Låt mig bara ge några siffror ur en verklighet som förvisso är mångfasetterad. Antalet flickor i skolan har vuxit från praktiskt taget inga till närmare två och en halv miljon . gick färre än en miljon barn i skolan sammantaget, och som jag nämnde ytterst få flickor. har vi nästan sju miljoner barn inskrivna i någon typ av skola varav är flickor. Någon typ av skola betyder oerhört mycket i ett land som detta. Tittar vi på hälsovård fanns det praktiskt taget ingenting. har vi en situation där av den afghanska befolkningen har tillgång till någon typ av grundläggande hälsovård. Det är ett faktum att vi under dessa år har kunnat skydda en utveckling. Det är vad vi gör på den militära sidan. Vi skyddar en utveckling som har gjort det möjligt för barnen att börja gå i någon typ av skola och få någon typ av hälsovård i ett av världens fattigaste och mest förstörda länder. Det är inte dåligt. Det ska vi känna stolthet över, och vi ska fortsätta att stödja det. Det är också anledningen till att det afghanska folket i opinionsundersökningar känner ökad tillförsikt . Därför är det bra att också kommer att rösta för till. 34 (V) replik: tillsammans med några miljöpartister och förhoppningsvis fler kommer att rösta för ett slut på den svenska militära insatsen. Vi kommer att rösta för att det krig som deltar i för vidkommande avbryts. Vad kommer vi att göra i stället? Vi kommer inte att lämna åt dess öde. Precis som har påpekat i debatten kommer vårt engagemang att vara mycket långsiktigt och starkt. Det engagemanget handlar om att bygga civila institutioner. Det handlar om diplomati, politik, bistånd och bygget av infrastruktur. säger: Vi når vissa framgångar. Låt mig påpeka det enkla faktum att kostnaden för en svensk soldat i motsvarar kostnaden för 1 400 barn i skolan. Om nu berömmer den svenska insatsen och FN-insatsen för att fler får gå i skola kan man undra: Hur många fler skulle inte kunna få den möjligheten ifall vi använde pengarna till bistånd och utveckling i stället för till krig? dödades 359 civila afghaner av amerikanska bombanfall. Även det innebär naturligtvis att fanatismen och extremismen växer sig starka. Det gäller inte bara krigets misslyckande i form av att vi inte ser möjligheter till en fredlig demokratisk utveckling. Ett av krigets misslyckanden är att fanatismen växer sig starkare. Vi gör analysen att detta följer av det misslyckade kriget. Vi gör analysen att detta krig måste avbrytas för att den fredliga demokratiska utvecklingen ska kunna ta vid. En stor och stark satsning mot utveckling och diplomati i stället för det misslyckade kriget är en väsentligt bättre väg att gå, . 35 Utrikesminister (M) replik: Slutsatsen att fanatismen växer sig starkare är fel. Den finns inte bara i , men den är stark i . Det är ingen tvekan om det. Men den är svagare än vad den har varit tidigare. Det finns ett ökat stöd för en fungerande demokratisk civil afghansk stat. Men det kräver att man också med militära insatser håller tillbaka dem som försöker att spränga dessa ansträngningar i luften helt och hållet. Det är vad vi försöker göra för att skapa utrymme för biståndsinsatser och annat. Sedan talar att han vill satsa mer på diplomati. Jag är utrikesminister, så lite vet jag väl om detta. Jag skickar icke svenska diplomater dit utan starkt skydd. Det vore oansvarigt. Jag kan dess värre även informera om att det kostar rätt mycket pengar. Jag tar heller inte ansvar för att skicka svenska soldater dit utan starkt skydd, och det kostar rätt mycket pengar. Ska vi vara där med svenska insatser och det ska vi och ska vi ta ansvar för deras skydd kostar det pengar. Sedan kan vi också satsa väldigt mycket på bistånd, och det gör vi med betydande effektivitet och har gjort . Det är därför många barn kan börja i skolan. Det är därför många barn kan få en grundläggande hälsovård och leva längre och lite bättre trots allt elände deras land har drabbats av. Detta ska vi inte vända ryggen. 36 (V) replik: Dess värre talar nog utrikesministern mot bättre vetande när han säger sig känna till att fanatismen minskar i styrka. Jag vore glad om det var så. Men jag skulle vilja påstå att talibanerna knappast har varit så starka som just nu på åtminstone , och det beror, som jag ser det, bland annat på kriget. dödades 2 412 civila afghaner på grund av kriget. Då brukar krigsförespråkarna säga att det ju var talibanerna själva som stod för den större delen av detta. Det är säkert sant, men det är också ett bevis på just det jag sade: Fanatismen och extremismen växer till i spåren av den misslyckade militära strategin. Det är en strategi som vi vill bryta med. Vi är alldeles för ensamma om det, men det är bara här i som vi är ensamma om det. Ute i samhället växer krigsmotståndet. Där växer motståndet mot en felaktig strategi som leder till att fler får sätta livet till i stället för att vi satsar på civil utveckling och bistånd. Biståndet som finns i välkomnar inte några fler soldater. Det finns visserligen olika uppfattningar inom biståndsorganisationerna, men det finns mycket starka förespråkare, inom både , och andra biståndsorganisationer, som tydligt markerar: Vi vill inte sammanblandas med detta krig, för det försvårar våra möjligheter att bygga fred och demokrati. Jag tror att de har rätt. Jag tror att den militära strategin har nått vägs ände. Därför finns det ett alternativ, precis som det fanns före valet, till regeringens krigspolitik. Det är ett alternativ som säger: Påbörja ett tillbakadragande så snart det är möjligt. Ersätt den militära insatsen med en civil strategi som kraftigt ökar biståndet och de civila insatserna. Avsluta det svenska militära engagemanget i . Det är en antikrigspolitik. Det är en fredspolitik som står för. 37 (MP): Det har varit en ganska lång debatt. För del har och talat och gjort det väl. Jag vill därför bara komplettera något, ungefär som var uppe och sade . Om man lyssnar på denna debatt som vi har tycker jag att det känns som att ett stort steg ändå har tagits mot hur det har varit tidigare. Vi har haft en konflikt i riksdag kring frågan om kriget i , om de svenska insatserna i , vad läget innebär, vilka följder det här kommer att få, hur man ska komma ur den här situationen och hur man ska lösa problemen i . Vi hade också en diskussion i valrörelsen i den här frågan. Då stod det mellan en rödgrön överenskommelse och regeringens hållning. I den rödgröna överenskommelsen talade vi om att dra tillbaka de svenska trupperna men att göra insatser och vara kvar i . Jag var med på en presskonferens med och där vi talade om att det är läget på marken som avgör hur länge ska vara där men att vårt mål är att de stridande trupperna ska vara tillbakadragna 2013. I den reservation som skriver under står det på liknande sätt, givet det vi vet . Det är formuleringen som också fanns i vår överenskommelse, men i den presskonferens vi hade pratade vi om att det var läget på marken som kommer att avgöra tidpunkten. har arbetat väldigt starkt, medvetet och långsiktigt för att vi ska få en ny strategi för Afghanistaninsatsen, en strategi som innebär att vi går bort från stridande trupper till att stödja säkerhetsarbetet från afghanska myndigheter. Det är de afghanska myndigheterna när det gäller polis, militär och åklagarväsen som långsiktigt måste ta över ansvaret för säkerheten i . Jag tycker att vi har nått fram . Vi har faktiskt en bred uppslutning i riksdag bakom en sådan ny strategi. I den överenskommelse som finns från , Socialdemokraterna och regeringen nu efter valet säger vi, liksom det står i betänkandet, att ska vi kunna se konkreta resultat av processen med överförande av säkerhetsansvar och att det kan möjliggöra en minskning av de stridande trupperna. Strategin är en successiv förändring från stridande trupp till stödjande säkerhetsinsatser. Ambitionen är att denna process ska vara avslutad senast vid utgången av 2014. Jag understryker: senast vid utgången av 2014. Inget tidigare beslut i den här frågan har talat om någonting som har varit i närheten av en sådan formulering, där vi har haft ett årtal och där vi har sagt att senast detta årtal vill vi att de stridande trupperna ska vara borta från . Vi vill ha en ny strategi med ändrad inriktning, där afghanska myndigheter själva tar över. Det ska vara med på. Det arbetet ska vi medverka till genom att stödja med utbildning och säkerhetsinsatser. Vi ska göra det när det gäller både den afghanska polisen och afghansk militär, men vi ska också öka våra biståndsinsatser. Det är också en viktig del av den överenskommelse och det beslut som vi nu tar och som är en förändrad strategi för den svenska Afghanistaninsatsen. Det finns också ett tal om en annan strategi på internationell nivå. är ett exempel på det. Också i finns en insikt om att det inte går att bomba fram en seger. Det går inte att vinna kriget i . Men det här är första gången i riksdag som vi tar beslut om att göra en ändring av den här insatsen, och det är ett projekt där har varit inblandat i snart . Därför är det ett viktigt beslut som vi tar . Jag tycker att det är synd att väljer att stå vid sidan av. Man kan naturligtvis göra som och och säga: Vårt löfte är att göra det vi sade i valrörelsen. Jag ser det inte så. löfte är att göra vårt bästa, och det är en annan sak. Jag är säker på, och jag vet, att hade vi valt den strategi som Vänstern väljer , det vill säga att ställa sig vid sidan av och göra en reservation och se det som sitt löfte till sina väljare, då hade inte tagit det här steget. Då hade den nya politik som riksdag beslutar om varit en betydligt sämre politik. Det hade inte stått om en ny strategi. Det hade inte funnits någon formulering om att ambitionen är att ska dra bort de stridande trupperna till 2014. Jag vet att det är på det sättet, och därför hade det också varit sämre för den politik som vi tar ställning till om hade ställt sig vid sidan av som nu gör. Man kan välja olika vägar. väljer att försöka göra vårt bästa för att genomföra så mycket som möjligt av den politik vi tror är viktig att genomföra i och också när det gäller Afghanistaninsatsen. I detta anförande instämde och (båda MP). 38 (V) replik: blev jag oerhört nyfiken på vad utrikesministern ska ta upp i sin replik till . Det får jag snart höra. säger att det här har varit en konflikt . Det har det inte varit för del. Ni har ju lojalt ställt upp bakom varje beslut att skicka svenska soldater till , till skillnad från . Vi har haft en annan uppfattning. har insikten att det här kriget inte kommer att kunna vinnas även drabbat . Den militära strategin är felaktig. Vi lyckades få en gemensam politik som faktiskt skulle ha gjort skillnad, ett byte av strategi med ett tydligt startdatum för det svenska trupptillbakadragandet och ett tydligt stoppdatum för den svenska militära insatsen. Den ska vara avvecklad . Därtill hade vi mycket starka åtaganden vad gäller ökning av det civila biståndet och därmed ett byte av strategi. Ingenting av det finns med i den överenskommelse som nu har gått in i. Man måste fråga sig vad har gjort för skillnad. kanske får svälja förtreten och till och med påstå att har gjort någon skillnad, men det finns ingenting i denna proposition eller i det betänkande som ska ta ställning till som inte hade kunnat föreslå utan . Det finns ingenting som har behövt bjuda på. Antingen är ni usla förhandlare eller också har ni ändrat uppfattning. Jag tror att ni har ändrat uppfattning. För att få sitta med vid det bord där besluten kommer att fattas är ni beredda att strunta i den politik som ni gick till val på. Den överenskommelse som vi ska rösta om handlar just om ambitioner och om målsättningar. Den har luddiga formuleringar som i princip inte är förpliktande. Allt det fick vi bort i den rödgröna överenskommelsen. Allt det togs bort just för att vi skulle vara tydliga i vårt alternativ till regeringspolitiken. Bytet från stridande till stödjande är inte att byta strategi. Det här är mer av samma, . 39 (MP) replik: Jag vet inte vilken säng har sovit i . Jag har i alla fall vid mängder av tillfällen talat om just behovet av en ny strategi för den svenska Afghanistaninsatsen. Jag är därför glad att det i det beslut som kommer att tas av också står att vi antar en ny inriktning, en ny strategi för den svenska Afghanistaninsatsen. Det kan vem som helst läsa, till exempel på s. 12 i betänkandet där det står, som jag talade om tidigare, att vi nu har en ny inriktning. Strategin är en successiv förändring från stridande trupp till stödjande säkerhetsinsatser. Jag tror att det också är nödvändigt att och andra länder fortsätter att stödja afghanska myndigheters utbildning och insatser för att få en bra fungerande polis och en fungerande militärorganisation även i . På samma sätt var det i den rödgröna uppgörelsen. Jag kan läsa innantill också därifrån, eftersom har valt att lägga fram den politiken i stället för den politik som man kallade sin egen och som handlade om ett tillbakadragande. Där står: ska ha avslutat trupptillbakadragandet senast , givet det vi vet . På presskonferensen talade vi om att det är läget på marken som avgör hur länge ska vara kvar där. Det handlar i båda fallen om en ny inriktning för den svenska Afghanistaninsatsen, och skillnaderna är inte så väldigt stora. Därför är det lite svårt att förstå varför gör så mycket ord och väsen av en rent sakligt ganska liten skillnad. 40 (V) replik: Det är möjligt att har pratat om byte av strategi. Jag kanske till och med har hört det själv på Folk och Försvar och vid något annat tillfälle, men har de facto lojalt röstat för den svenska militära insatsen i år och fortsätter att göra det nu också. Det finns ju ingenting i röstande i som talar för att ni har haft en annan uppfattning. Det har däremot haft.