prot · GX09135 · 2010-06-09 00:00:00 — Det är ändå rätt att klarlägga situationen. Det finns en uppfattning att doktorn skriver ett sjukintyg och därmed får jag rätt till ersättning. Det är inget som har förändrats med denna regering utan det har alltid varit så att doktorn inte skriver ett intyg utan han skriver ett medicinskt underlag för bedömning av arbetsförmåga vid sjukdom. Det är ett starkt underlag som ligger till grund för bedömning om arbetsförmågan och därmed ersättningen. Jag tror inte att vi är oense om detta på något sätt, och det är inget som har förändrats under denna regering. Däremot är det viktigt att underlagen blir bra. Därför har vi också i sjukskrivningsmiljarden som regeringen har lagt ut till landstingen avsatt för att se till att de medicinska underlagen är av god kvalitet. Man ska inte som enskild behöva vänta på kompletteringar. Då behöver också bedömningen av underlagen anpassas så att det är lätt för den sjukskrivande läkaren att fylla i allt rätt från början. När det gäller närståendepenning är jag glad att vi har kunnat utöka antalet dagar. Vi har också gått vidare med en sorgepenning . Om någon drabbas av en svår sorg, till exempel ett barn går bort, förväntas man naturligtvis inte kunna gå till Arbetsförmedlingen om man är arbetssökande och anmäla detta . Därför har vi gett en respit att få vara i sin sorg och få sörja. Jag är glad att vi har kunnat införa detta. Vi kommer säkert att titta vidare på denna del. Det är kanske inte möjligt för alla att i vissa undantagsfall gå till Arbetsförmedlingen. Den andra frågan i interpellationen gällde individuella bedömningar. de gröna tar ofta upp frågan. Oavsett hur mycket jag säger misstror ni det sagda. All bedömning ska utgå från en individ. Det ska göras individuella bedömningar. Arbetslivsintroduktionen bygger på individens egna behov och egna situation. Det står faktiskt i lagen om allmän försäkring att behoven och insatsen ska utgå från den enskilde. Det är ingenting som man kan låta bli att göra. Det ingår faktiskt i lagen att man ska utgå från individen. Därmed hoppas jag att de gröna inte ska hysa några bekymmer om att det inte är individuella bedömningar som görs. Av de 12 000 personer som gick in i arbetslivsintroduktionen är det bara 100 som har bett om att få komma tillbaka till sjukförsäkringen. Alla andra är kvar. Det visar att det är en individuell bedömning som de möter på Arbetsförmedlingen. 136 (): När det gäller frågan om individuella bedömningar framstår motsättningarna i de politiska debatterna ofta som större än vad de egentligen är. Vi har säkert samma ambition, men när vi tittar på verkligheten ser vi de delar vi får till oss. Från vår sida uppfattar vi att många inte får bedömningarna gjorda inom utsatt tid. Det kan bero på behov av ökade resurser, kompetensbrist eller något sådant. Det kan finnas förklaringar, men vi ser bilden av att många inte får bedömningen gjord inom utlovad tid. Det kanske nu mer handlar om att få det hela att fungera, men det finns fortfarande en tidsfördröjning. Jag vill passa på att fylla på min fråga om ministern har någon avsikt att försöka göra något åt det faktum att det har blivit vanligare att försäkringsläkarna underkänner läkarintyg. Eftersom jag inte kan debatten som har förts tidigare vill jag inte koppla detta till några politiska beslut, men de facto har det jag har inte bilden, och jag vet inte om det har med regeringsskiftet och olika regeringar att göra skett en stor förändring i tryggheten i ett läkarintyg jämfört med för . Det sätter den enskilde i en svår situation. Om det dessutom tar en utsträckt tid innan man får besked om godkänd ersättning kan det handla om oerhört mycket pengar för den enskilde. Det är otillfredsställande. 137 Statsrådet (): Handläggningstiderna är kortare än vad de någonsin har varit. Det är en stor skillnad på handläggningstiderna i antal dagar . Det finns ett par delar där man har mycket att arbeta med. Jag vet att gör det. Det är viktigt för den enskilde att veta när man får pengarna. Det är viktigt att det finns ett serviceåtagande. Då ska du få pengarna och så vidare. Det är viktigt för den enskilde att känna till vårdgarantin. När ska jag få komma till doktorn? När får jag behandling? När får jag möta en specialist? På samma sätt har vi infört tidsgränser i sjukförsäkringen. Det är inte rimligt att den enskilde inte ska veta om man får kontakt med , rehabilitering eller läkare , eller , eller att rehabilitering puttas in i slutändan när allt annat har prövats. Tidsgränser är oerhört viktiga. Jag vädjar i slutanförandet till att i era diskussioner med oppositionen och era vänstervänner försöka få dem att förstå att tidsgränser är viktiga för att människor inte ska gömmas och glömmas bort. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2009/10:453 om en strategi för livsmedelsproduktion 138 Jordbruksminister (): har ställt en fråga till mig där han undrar vilka ytterligare åtgärder jag är beredd att vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och dess möjligheter att vända den fallande produktionen av svenska livsmedel till en ökning. Inledningsvis vill jag lyfta fram att svensk livsmedelsexport i ett längre tidsperspektiv ökar i en snabbare takt än importen av livsmedel. Statistiken visar på en god situation för livsmedelsindustrin, som till stor del använder produkter från svensk primärproduktion vid sin tillverkning. Tyvärr har denna ökning av livsmedelsexporten ännu inte kommit primärproducenterna inom framför allt mejeri- och animaliesektorn till del. Sedan mitt tillträde som statsråd på har min yttersta ambition och målsättning varit att förbättra konkurrenskraften för jordbrukssektorn i syfte att skapa jobb och tillväxt. De gröna näringarna ska utmärkas av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Därför ska vi fortsätta vara pådrivande för en hög miljöambition, ett gott djurskydd och verka för säker mat i och EU. Det tjänar både konsumenter och producenter på. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingår regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. Denna målsättning har uppnåtts med god marginal inom de regelverk som berör mitt departements arbetsfält. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Exempel på detta är jobbskatteavdraget, nedsättningen av arbetsgivaravgifter och borttagande av skatt på gödselmedel. Konkurrenskraftspaketet är ytterligare en insats som jag och regeringen har vidtagit i syfte att stärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Paketet omfattar totalt i form av insatser som till exempel sänkt gräns för återbetalning av skatt på bränsle och återbetalning av skatt på el. Därutöver avskaffades ett antal registeravgifter och kontrollavgifter i syfte att stärka jordbrukets konkurrenskraft. En betydelsefull åtgärd som jag har vidtagit för konkurrenskraften i svenskt jordbruk är visionen om det nya matlandet. De fem fokusområden som inkluderas i visionen är maten i den offentliga sektorn, förädling av mat, matturismen, restaurangbranschen och primärproduktionen. Dessa områden ska alla tillsammans bidra till att öka efterfrågan på svensk primärproduktion. Det är en vision som växt fram efter dialog och breda konsultationer med näringens aktörer. För mig är detta en dynamisk vision som måste vara under ständig utveckling och förnyelse. Det är också en vision som är beroende av de åtaganden som den privata näringen gör för att visionen ska realiseras. Därför välkomnar jag LRF:s livsmedelsstrategiarbete. Vidare är min målsättning att komma till rätta med den obalans som råder i livsmedelskedjan. Därför har regeringen gett i uppdrag att granska konkurrensförhållandena i livsmedelskedjan. Syftet med denna utredning är att vi ska få en effektiv konkurrens i alla led i livsmedelsproduktionen och ett effektivt nyttjande av samhällets resurser. har inte varit befriat från finanskrisens initiala effekter, och dess efterdyningar har påverkat situationen i jordbrukssektorn. Regeringen har varit framgångsrik med att i denna svåra situation bibehålla stabila statsfinanser. Det har resulterat i låga räntor, vilket också är viktigt ur konkurrensperspektiv. Vi ska även framgent fortsätta driva en politik som ger förutsättningar för att jordbruksföretag och andra företag på landsbygden ska kunna vara lönsamma och konkurrenskraftiga. Vi ska därtill bland annat fortsätta regelförenklingsarbetet, och vi ska fortsätta jobba med goda förutsättningar för energieffektivisering och energiproduktion inom de gröna näringarna. I likhet med vad föreslår har jag inrättat en högnivågrupp med näringens aktörer och myndigheter för att diskutera hur man bäst kan stärka konkurrenskraften i den svenska primärproduktionen. Gruppen kommer att träffas regelbundet fram till slutet av 2010. 139 (): För mig, för landsbygds- och miljövänner i och säkert också för jordbruksministern är detta en mycket viktig debatt. Jag har interpellerat jordbrukministern om det jag nu benämner det stora livsmedelshyckleriet. Det rör de krafter som ensidigt ställer ökade krav och lägger på ökade skatter på det vanliga, miljövänliga svenska jordbruket som redan drivs inom världens strängaste lagar för miljö och djuromsorg. Jag syftar främst på och De rödgröna och på . De vill införa nya tunga skatter på livsmedelsproduktion en unik skatt på handelsgödsel, en ny kilometerskatt och så vidare som det redan generösa stödet till ekologisk odling, som redan är mer lönsam än vanligt miljövänligt jordbruk, ska ökas ytterligare. Effekten av detta är lätt att förutsäga. Ekoodlingen kanske ökar något ytterligare från de av produktionen den omfattar , men det vanliga miljövänliga jordbrukets konkurrenskraft, i sig och relativt jordbruket i andra länder, försämras ytterligare. har det vanliga, miljövänliga svenska jordbrukets matproduktion rasat med cirka en tredjedel. Importen av mat till har ökat från av konsumtionen. har världens bästa miljö- och djuromsorg i jordbruket i världen, men vår självförsörjningsgrad har sjunkit till den kanske lägsta inom EU. Med förslagen från De rödgröna och SNF skulle denna utveckling förstärkas och accelerera. Det är detta jag kallar det stora livsmedelshyckleriet: att tala om än hårdare djuromsorgskrav, regelverk och skatter som slår ut och minskar just den produktion man säger sig vilja värna som importen av mat väller in från jordar och djur i andra länder som haft betydligt sämre miljö- och djuromsorgskrav. Regeringen och jordbruksministern har aktivt agerat för att vända denna förfärande utveckling och ge förutsättningar för att öka den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. En rad åtgärder har vidtagits som jag exemplifierar i interpellationen. Även stödet till ekoproduktionen har förstärkts, trots påståenden om motsatsen. Hade dessa åtgärder varit tillräckliga för att vända utvecklingen hade denna interpellation inte behövt ställas, men tyvärr är det många kossor kvar på isen. Lönsamheten är fortsatt pressad i den svenska livsmedelsproduktionen, betalningen för mervärden är otillräcklig eller fastnar i handeln och har ett högre kostnadsläge än omvärlden. Visserligen ökar livsmedelsexporten, som jordbruksministern framhåller. Det är glädjande och har givit massor av nyhetsartiklar . Men dels handlar det rätt mycket om fisk, sprit och kaffe med mera all respekt för det och dels ökar importen så mycket mer i absoluta tal. Jag tror att vi är brett överens om att denna minskning av den svenska livsmedelsproduktionen, som gör att den siste bonden kommer att slå igen om inte trenden kan brytas, måste hejdas. Men då erfordras åtgärder. Jag delar näringens förslag om att en livsmedelstrategi gärna bör upprättas. Jordbruksministern ger flera positiva besked i sitt svar här , som jag verkligen välkomnar. Visionen om som det nya matlandet är ju verkligen ett rejält steg åt detta håll. Jordbruksministern välkomnar också LRF:s arbete med en ny livsmedelsstrategi. Det är, tycker jag, mycket viktigt med en samsyn mellan jordbruksnäringen och jordbruksministern och regeringen. Tillsammans med den nya högnivågruppen med näringens aktörer och med myndigheter och andra ska ytterligare åtgärder för att stärka konkurrenskraften mejslas fram, och vem vet, kanske dessa olika initiativ tillsammans med matlandsvisionen kommer att resultera i något som kanske kan beskrivas som en ny livsmedelsstrategi för att vända utvecklingen. Vad tror jordbruksministern? Jag tycker att han är på rätt väg, och jag tackar för ett positivt interpellationssvar. 140 Jordbruksminister (): Först ett tack för interpellationen. Jag tycker att tar upp en synnerligen angelägen och viktig fråga. Därför har jag lagt stor vikt vid det svar som har meddelats i kammaren . Skälen till att jag tycker att det här är en viktig fråga är många. Bland annat är, vilket är föga känt, livsmedelsindustrin vår fjärde största industrigren. Livsmedelssektorn i form av primärproduktion utgör i många kommuner upp till en tredjedel av det privata näringsliv som finns inom kommunområdet. Det betyder alltså mycket för tillväxt och utveckling i stora geografiska områden av vårt land därav den vikt jag lägger vid frågan. Jag välkomnar det arbete som bland annat LRF och andra organisationer utför för att ytterligare stärka näringens konkurrenskraft. Det är konkurrenskraften tillsammans med en acceptabel lönsamhet som utgör grunden för att produktionen ska öka. Därtill brukar jag tillägga att det ska vara roligt att vara företagare och bonde. Med det menar jag att det ska vara administrativt lätt. Därför är det viktigt att ytterligare sänka kostnaderna för bondeföretagets administration. Eftersom jag väl har nått över det mål på mitt område som vi har satt upp gemensamt i regeringen har jag höjt mitt måltal till . Det innebär minskade kostnader men också att det blir roligare att vara företagare. Slutligen är det bara att instämma i påståenden kring den rödgröna oppositionens skattebesked till landets företagare och speciellt till landets landsbygdsföretagare. Bensinskattehöjningar, införande av kilometerskatt och återinförande av handelsgödselskatten riskerar att slå ut det oerhört viktiga näringsliv som finns i stora delar av vårt land och därmed släcka ned stora geografiska områden. 141 (): Det är en viktig debatt som vi nu för om den svenska livsmedelsproduktionens utsatta läge och om vikten av att av nedgång ta krafttag för att vända utvecklingen. Det har framförts farhågor för att det skulle handla om att ställa upp sovjetiska planmål, men ingenting kunde vara felaktigare. Sådana har vi möjligen endast fastställda av för de produktionsmetoder som benämns ekologiska, där staten har fastslagit att var femte svensk åker ska brukas ekologiskt och att vart fjärde inköp av livsmedel i den offentliga sektorn helst ska vara av ekologisk märkning. Nej, det vår diskussion handlar om är, precis som jordbruksministern sade, att inom de ramar som marknadsekonomin ställer upp förbättra den svenska livsmedelsproduktionens konkurrensförutsättningar genom till exempel enklare regelverk och jag välkomnar verkligen de nya satsningarna och en bantad byråkrati, lägre skatter på produktionen i stället för högre, gemensamma insatser för forskning och utveckling och till exempel den goda visionen Matlandet . Jag tror faktiskt att det mål som jordbruksnäringen genom LRF har satt upp vad gäller livsmedelsproduktionens volym är något som alla partier i borde kunna ställa sig bakom: att de senaste 30 årens årliga enprocentsminskning av svensk matproduktion ska bytas till en årlig ökning på . Jag skulle för egen del gärna se högre mål. Det är absurt att världens mest miljö- och djurvänliga matproduktion har minskat så dramatiskt som bevisligen, tyvärr, har skett. Därav min starka kritik mot dem som nästan enbart verkar kämpa för att öka andelen ekologisk produktion men som inte verkar bry sig om att det helt dominerande vanliga miljövänliga svenska jordbruket rasar och att importen i stället väller in från länder med betydligt sämre regelverk för miljö- och djuromsorg. Jag finner ärligt talat inget annat ord för att beskriva denna dubbelmoral än hyckleri. Jag vill än en gång säga att förslag om att återinföra en skatt på handelsgödsel i som enda land i världen, vad jag vet, och om att göra jordbrukets omfattande transporter dyrare endast bidrar till att öka raset för det vanliga miljövänliga svenska lantbruket. I svenskt jordbruk används mindre handelsgödsel än i de flesta västeuropeiska länders. Läckaget av växtnäring är främst kopplat till stallgödselns hantering, och det som verkligen är negativt för och för djuromsorgen är när produktionen flyttar från till andra länder. När då och oppositionen kräver att skatter införs och höjs just för det svenska jordbruket försämras givetvis dess konkurrenskraft. Det blir successivt allt mindre att beskatta, och i stället ökar importen. Man vill möjligen så väl, men det blir i verkligheten så fel det stora livsmedelshyckleriet. Det statliga miljömålsrådet har i en färsk rapport understrukit detta. Att minska påverkan på den svenska miljön men i stället flytta problemen utomlands är ansvarslöst, säger man. Jag instämmer helt och fullt. Varför är då livsmedelsproduktionens utveckling i en angelägenhet för hela landet? Jo, av resurshushållnings- och hållbarhetsskäl, djurskydds- och miljöskäl, sårbarhets- och säkerhetsskäl, för levande landsbygder och öppna landskap samt för jobb och tillväxt i livsmedelsproduktion och industri. har ett bra klimat för livsmedelsproduktion med goda jordar, tillräcklig nederbörd och en vinter som ofta knäcker de värsta skadeinsekterna och skadesvamparna. Tillsammans med de engagerade, välutbildade och erfarna lantbrukarna, och med stöd av dito forskare och rådgivare, är det svenska jordbruket världsledande i att förena en uthålligt hög produktion med god miljö- och djuromsorg. Jordbruksministern och regeringen är på rätt väg. Åtskilligt har genomförts, och nya initiativ är på gång. Jag vill ändå be jordbruksministern att ge sin syn på den dramatiska utveckling som jag har beskrivit, att den svenska matproduktionen kunnat rasa med en tredjedel under . Hur har detta kunnat ske, och hur kan trenden vändas, jordbruksministern? 142 Jordbruksminister (): Låt oss återvända någon stund till det här med livsmedelsstrategi. Jag anser att vi har en livsmedelsstrategi i visionen Matlandet . I denna vision är fokus på primärproduktionen. Till fokusområdena är kopplade en handlingsplan och en kommunikationsplan men också en verktygslåda med redskap. I handlingsplanen har vi angivit att vår önskan är att svensk primärproduktion ska öka. I verktygslådan finns medel i form av stimulansåtgärder men också i form av investeringsstöd till landsbygdsprogrammet att tillgå. Målet är som sagt att detta ska leda till ökad produktion, fler sysselsatta och tillväxt i alla delar av . Låt mig, fru talman, i debatten ta upp två andra saker som jag tycker är viktiga i sammanhanget. Det är att regeringen har initierat ett arbete med att modernisera djurskyddslagstiftning. har rapporterat ett antal uppdrag som ligger till grund för revidering av djurskyddslagstiftningen, uppdrag kring hur vi kan göra kontroller likvärdiga i hela landet, och hur vi kan göra kontrollerna riskbaserade för att minska både administration och kostnader i olika led för att ta exempel på några saker som tog upp. En annan sak som jag är ytterst angelägen om att föra in i sammanhanget är regeringens stora satsning på forskning och utveckling på det här området. Det bevisar nämligen för mig, och jag hoppas för näringen och alla aktörer runt om näringen, att regeringen tror på de gröna näringarnas fortsatta utveckling och tillväxt. Vi kan nämna att SLU, , satsar på en helt ny djurforskningsinstitution i Lövsta utanför med investeringar i månghundramiljonersklassen. Detta bevisar för mig att regeringen men också institutioner och universitet tror på tillväxt i den här branschen. Vi satsar också på att använda den gröna näringen som energikälla i vårt samhälle genom att de gröna näringarna kan tillhandahålla den förnybara uthålliga energi som vi behöver i vårt samhälle. Även på det området satsar vi många miljoner för att hjälpa till från samhällets sida att forska och utveckla så att vi får produktion i alla delar av vårt land. Detta bevisar för mig, som sagt, att vi tror på de gröna näringarna, på dess tillväxt och på att vi får utväxling i form av nya företag och nya jobb i alla delar av . 143 (): Jag välkomnar verkligen jordbruksministerns tydliga besked om tillväxt, om förenkling, om samordnade kontroller, om forskning och utveckling. En summering: Världens mest miljö- och djuromsorgsvänliga matproduktion, den i , minskar tyvärr . Mjölkproduktionen minskar, huvuddelen av nötköttet importeras snart och grisproduktionen granskas med lupp och minskar. I stället importeras gladeligt alltmer kött från grisar som fötts upp med en betydligt sämre djuromsorg än de svenska. Många av oss politiker talar varmt för ännu strängare svenska regelverk och skatter. Detta skulle tveklöst förstärka produktionsraset i , och importen skulle öka ytterligare. Jag har med denna interpellation velat slå larm, få en debatt och få till stånd en förändring. Vi har två bra miljöalternativ i dagens svenska jordbruk, dels det lite fyrkantigare miljöalternativet som benämns ekologisk odling, och som självfallet ska ha stöd efter sina miljöfördelar, dels det jordbruk som bygger på modern teknik under världens strängaste miljö- och djurskyddsregelverk. Detta senare jordbruk står för av matproduktionen i och minskar dramatiskt utan att detta kanske har uppmärksammats tillräckligt. Fokus måste flyttas, enligt min uppfattning, till det vanliga miljövänliga svenska jordbruket så att produktionsraset kan ersättas av en ökning. Regeringen är på rätt väg, medan oppositionens politik skulle förstärka utflyttningen och öka importen. Jag önskar jordbruksministern framgång i sitt fortsatta arbete. Du har starka motkrafter att hantera både här och var. Men det börjar äntligen gå åt rätt håll, så håll fanan för det svenska jordbruket fortsatt högt, jordbruksminister ! 144 Jordbruksminister (): Låt mig avsluta debatten med att säga att det nu pågår två viktiga arbeten som jag lägger stor vikt vid vad beträffar att få reda på hur det står till med konkurrensen i livsmedelskedjan, från jord till bord. har fått ett uppdrag att titta på hur konkurrensen är men också ett uppdrag att komma med förslag till åtgärder därest man finner något som är felaktigt. Min uppfattning är att alla led i livsmedelskedjan, från jord till bord, ska ha del av de pengar som vi som konsumenter betalar och en acceptabel och rimlig lönsamhet. Så är det inte . Det andra uppdraget har vi gett, apropå avskaffandet av gödselskatten, till Statskontoret för att se till att den peng som jordbruket ska ha del av i form av avskaffad skatt kommer bönderna till del och ingen annan. Det motsvarar i storleksordningen . Och jag vill vara förvissad om att de kommer bönder till del och ingen annan. Allra sist är det, som jag har sagt i många interpellationsdebatter och i andra sammanhang, mitt absoluta krav detta sagt apropå diskussionen om ekologisk eller det vi kallar för konventionell mat att all mat som finns i butikshyllor eller serveras i en matsal ska vara sund och säker. Därom får det inte råda något som helst tvivel. Tack för en trevlig debatt, fru talman! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM88 Samarbete med utvecklingsländer för främjande av skattesystemutveckling KOM(2010)163 till utrikesutskottet /10:FPM89 Undertecknande av reviderat Cotonou-avtal KOM(2010)211 till utrikesutskottet