prot · GY0934 · 2010-12-14 00:00:00 — Denna satsning har inneburit att det nu finns 200 poliser vid nio särskilda aktionsgrupper som enbart arbetar med denna uppgift. Det har också skapats åtta regionala underrättelsecentrum och ett nationellt underrättelsecentrum för utbyte av information. Verksamheten har således samlats i en tydlig organisation, vilket är en nödvändig förutsättning för att effektivt kunna bekämpa den organiserade brottsligheten. Ett sådant regionalt centrum är placerat i min egen valkrets, . är en starkt segregerad stad med hög arbetslöshet i vissa områden. Men det är också en stad som med sin närhet till kontinenten är särskilt utsatt för grov organiserad brottslighet. har den organiserade handeln med narkotika, vapen och människor ökat påtagligt i . Narkotika är vanligt förekommande i skolorna, och det finns nu en tendens till att även vapen tränger sig in i skolvärlden. Dessa signaler måste tas på yttersta allvar. En redan segregerad stad tenderar att bli än mer segregerad. Just närheten till kontinenten gör också att det är av yttersta vikt att förstärka samarbetet med andra länder för att förhindra de här tendenserna och att också förstärka samarbetet med andra länders myndigheter. Inte minst gäller detta det omedelbara närområdet, det vill säga , , och . I har vi också upplevt hur den grova organiserade brottsligheten tenderar att bryta sig loss från att vara interna uppgörelser mellan kriminella gäng till att faktiskt drabba, eller riskera att drabba, oskyldiga civila. Jag tänker främst på de avrättningar som ägt rum i folksamlingar på öppen gata, på ljusan dag, mitt i . Följden av detta är att det skapas en otrygghetskänsla bland medborgarna, vilket också innebär en stark begränsning av den personliga friheten. Det här är en allvarlig utveckling. Ett särskilt allvarligt problem med den organiserade brottsligheten är rekryteringen av medlemmar till kriminella gäng. I finns flera exempel på hur kriminella gäng rekryterar nya medlemmar på skolorna, oftast minderåriga och därmed inte straffmyndiga, som kan utföra brottsliga handlingar. För dessa nyrekryterade, unga medlemmar är risken för att fastna i en kriminell livsstil synnerligen allvarlig och överhängande, allt medan de verkliga hjärnorna bakom brotten gömmer sig. Det är viktigt att dessa kriminella grupperingar bryts upp och att nyetableringen stoppas. Detta har också varit huvudföremålet i utredningen grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15). Det är bra att alliansregeringen lägger fokus på denna viktiga uppgift. En av de främsta drivkrafterna för den grova organiserade brottsligheten är ekonomisk . Inte minst för narkotikabrotten är detta karaktäristiskt. Det är därför positivt att alliansregeringen beslutat tillsätta en utredning som ska se över bland annat kriminaliseringen av penningtvätt. Om möjligheterna att tjäna pengar försvåras är det också troligt att verksamheten inte anses vara tillräckligt attraktiv. Om arbetet med att bekämpa den grova organiserade brottsligheten ska lyckas fullt ut krävs emellertid också nya regler för inhämtning av information. Alliansregeringen har därför aviserat en utredning av just en förenkling och förbättring av möjligheten för myndigheter att effektivt utbyta information. I viss utsträckning har området redan reformerats. I den nya polisdatalag som träder i kraft ges polisen möjligheter att trots sekretess lämna ut vissa uppgifter till andra brottsbekämpande myndigheter. Liknande möjligheter finns för . Det är därför bra att alliansregeringen nu även ser över andra brottsbekämpande myndigheters möjligheter att avge och erhålla information. Jag instämmer härmed i tidigare anförda yrkanden om bifall till reservation 1 samt bifall till förslaget i betänkandet. 54 (M): Vi står här för att debattera det som brukar kallas för samhällets ryggrad. Det är en ryggrad som och 00-talets början har varit illa krökt och kuvad under hård belastning. Uteblivna satsningar gjorde att allt färre i rättskedjan hade att lösa och bekämpa allt fler brott. Väldigt mycket har dock hänt , och det finns anledning att tala om ett paradigmskifte i svensk rättspolitik, framför allt när det gäller synen på rättsväsendets betydelse. Det brukar heta rak i ryggen som en fura. Frågan är om vi inte kommer att läsa rak i ryggen som en ask när vi tittar tillbaka i historieböckerna. Alliansen har satsat på bred front över hela rättskedjan i en omfattning som saknar motstycke i svensk modern historia. Ett gott rättsväsen, fru talman, statueras dock inte bara av en stor budgetram utan också av effektivitet i rättskedjan. Signifikativt för en effektiv rättskedja är korta handläggningstider och en hög uppklarandegrad av brottslighet. En förutsättning för att detta ska kunna ske är en god balans och medelsfördelning mellan de olika brottsbekämpande myndigheterna. En av de viktigaste pusselbitarna i detta avseende har varit Alliansens kraftfulla satsning på att öka antalet poliser. Vi har nått 20 000 poliser, vilket är 3 000 fler än . Jag är själv uppvuxen i . Det är en stad som på ett mycket tydligt och konkret sätt fått erfara Socialdemokraternas bristande satsningar på polisiära resurser. Oskyldiga människor fick sätta livet till när gatuvåldet ökade och blev en populär samlingsplats för kriminella gäng och grupperingar. I , som på så många andra platser runt om i , uppstod dessa gäng i avsaknad av en tydlig reaktion från samhället när unga människor lockades in i kriminalitet. Anledningen till att jag lyfter fram detta exempel är att den beskrivna situationen är symtomatisk för ett samhälle som inte tidigt reagerar mot ungdomar som hamnar snett och bryter mot våra gemensamma normer. En ung människas kriminella bana löper stor risk att accelerera om man inte tydligt möts av en tidig reaktion. En av grundförutsättningarna för att bryta denna trend har varit just Alliansens satsningar på polisväsendet. Det här är en satsning som en samlad opposition nu vill montera ned. Motiven för detta får anses som ganska luddiga, möjligen med undantag för att det som är tydligt är att deras sparförslag totalt saknar underbyggnad. Ett sparbeting på den första instansen i rättskedjan kommer ovillkorligen att leda till att vi får ökade handläggningstider och förseningar i hela rättskedjan. Vägvalet i denna del är i allt väsentligt tydligt. Vi fortsätter framåt. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU2 Utgiftsområde 8 Migration Punkt 1 (Anslag under utgiftsområde 8 Migration) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 280 för utskottet 20 för res. 1 6 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 101 M, 23 MP, 19 FP, 22 C, 8 V, 10 KD För res. 1: 1 M, 19 SD Avstod: 1 S, 5 V Frånvarande: 14 S, 5 M, 2 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 6 V, 9 KD (S) var frånvarande men markerades ha röstat ja. och (båda FP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Eget boende m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (S) Votering: 182 för utskottet 105 för res. 6 31 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 103 M, 21 FP, 22 C, 18 SD, 17 KD För res. 6: 104 S, 1 V Avstod: 18 MP, 13 V Frånvarande: 7 S, 4 M, 7 MP, 3 FP, 1 C, 2 SD, 5 V, 2 KD (S) var frånvarande men markerades ha röstat ja. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. (FP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 7 (Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl.) 1. utskottet 2. res. 9 (MP, V) 3. res. 10 (SD) Förberedande votering: 43 för res. 9 19 för res. 10 265 avstod 22 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 9 (Skola för asylsökande barn m.fl.) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP, V) 3. res. 13 (SD) Förberedande votering: 144 för res. 12 19 för res. 13 163 avstod 23 frånvarande Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 164 för utskottet 146 för res. 12 17 avstod 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 M, 22 FP, 22 C, 17 KD För res. 12: 106 S, 23 MP, 17 V Avstod: 17 SD Frånvarande: 6 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 1 C, 3 SD, 2 V, 2 KD Punkt 11 (Ensamkommande barn) 1. utskottet 2. res. 16 (S, MP, V) Votering: 182 för utskottet 146 för res. 16 1 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 101 M, 22 FP, 22 C, 19 SD, 17 KD För res. 16: 105 S, 24 MP, 17 V Avstod: 1 M Frånvarande: 6 S, 5 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 15 (Offentligt biträde) 1. utskottet 2. res. 20 (MP, V) Votering: 283 för utskottet 41 för res. 20 4 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 103 M, 22 FP, 22 C, 18 SD, 16 KD För res. 20: 24 MP, 17 V Avstod: 3 S, 1 SD Frånvarande: 7 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 16 (Ändrad användning av resurser för avvisningar och utvisningar) 1. utskottet 2. res. 21 (MP, V) Votering: 288 för utskottet 41 för res. 21 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 102 M, 22 FP, 22 C, 19 SD, 17 KD För res. 21: 24 MP, 17 V Frånvarande: 6 S, 5 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (resursanvändning och verksamhet) 1. utskottet 2. res. (S) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. SkU12 Nya mervärdesskatteregler om förändrade krav för viss import av varor Kammaren biföll utskottets förslag. SkU16 Vissa tekniska mervärdesskattefrågor Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Punkt 1 (Regeringens skrivelse om integration) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 208 för utskottet 122 för res. 1 19 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 103 M, 24 MP, 22 FP, 22 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 105 S, 17 V Frånvarande: 6 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 3 (Företagande för utlandsfödda) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 208 för utskottet 105 för res. 2 16 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 103 M, 23 MP, 22 FP, 22 C, 19 SD, 1 V, 17 KD För res. 2: 105 S Avstod: 16 V Frånvarande: 6 S, 4 M, 2 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 7 (Anslag på utgiftsområde 13 ) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 3 18 avstod 23 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 103 M, 24 MP, 22 FP, 22 C, 1 V, 17 KD För res. 3: 19 SD Avstod: 2 S, 16 V Frånvarande: 10 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Kammaren biföll utskottets förslag. UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 6 (Kvinnorörelsens roll) 1. utskottet 2. res. 4 (V) Votering: 309 för utskottet 17 för res. 4 1 avstod 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 102 M, 23 MP, 22 FP, 21 C, 18 SD, 17 KD För res. 4: 17 V Avstod: 1 SD Frånvarande: 6 S, 5 M, 2 MP, 2 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 12 (Internationella överenskommelser om vad som avses med bistånd) 1. utskottet 2. res. 6 (MP, V) Votering: 285 för utskottet 42 för res. 6 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 103 M, 22 FP, 22 C, 18 SD, 16 KD För res. 6: 1 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 7 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU2 Svenskt deltagande i den nordiska stridsgruppen 2011 Punkt 1 (Det svenska bidraget efter 2011) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 293 för utskottet 17 för res. 1 18 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 103 M, 24 MP, 22 FP, 22 C, 17 KD För res. 1: 17 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 7 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 3 (roll i EU:s stridsgrupper) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 3 17 avstod 19 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 103 M, 24 MP, 22 FP, 22 C, 17 KD För res. 3: 19 SD Avstod: 17 V Frånvarande: 6 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 4 (En nordisk stridsgrupp under nordiskt kommando) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 309 för utskottet 19 för res. 5 1 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 S, 103 M, 24 MP, 22 FP, 22 C, 15 V, 17 KD För res. 5: 19 SD Avstod: 1 V Frånvarande: 6 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 3 V, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 14 §) Rättsväsendet (forts. JuU1) 55 (M): skrev jag i på typiskt uppfordrande ledarskribentvis att borde rycka ut och granska vad egentligen sysslar med. Bakgrunden till min irritation var att Brå inte klarade att leverera ett begripligt svar på den raka frågan om ungdomsbrottsligheten hade ökat eller minskat. I stället hänvisade regeringens expertmyndighet i fråga om brottsstatistik till obegripliga datakällor och indikatorer som jag inte var människa att förstå mig på. Jag undrade om Bråcheferna själva fattade vad siffrorna innebar. Eller ville man, hemska tanke, dölja någon obehaglig sanning? För det minsta man kan begära av en statistikmyndighet är väl ändå att den kan presentera sin statistik på ett hyfsat begripligt sätt? För mig föll det sig därför ganska naturligt att jag i en av mina första motioner som ny riksdagsledamot upprepade önskemålet om en översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet ja, detta särskilt som regeringen, och , vill plussa på Brås budget med ytterligare . Visst kan det tyckas vara en spottstyver jämfört med rättsväsendets budgetram på uppemot 37 miljarder . Men då ska man komma ihåg att 6 miljoner mer till Brå faktiskt innebär en anslagsökning på . Skattebetalarna vill att ger sina uppdragsgivare valuta för pengarna, valuta i form av effektivare brottsförebyggande arbete inom polisen och bättre kunskaper om vilka polismetoder som fungerar och om hur brottsligheten på olika områden utvecklas . Men är det verkligen så här? Ger Brå skattebetalarna valuta för pengarna? Nej, det anser inte riksrevisorerna heller. I en granskningsrapport från sågar polisens brottsförebyggande arbete på bred front. En tung orsak, som pekas ut, till att ambitionen med polisens arbete inte har uppnåtts är just Brå. När regeringens egen expertmyndighet inte klarar att förse lagstiftare, poliser, forskare, journalister och beslutsfattare med ett korrekt och begripligt faktaunderlag så att vi kan analysera brottsligheten och dra rätt slutsatser om dess omfattning och vad som behöver göras från politiskt håll, bland annat, är det hög tid att reagera. Och det är precis vad regeringen har gjort. Det känns skönt för mig, som har varit ganska kritisk på den här punkten, att kunna säga det. Statskontoret har fått på sitt bord att till granska om Brå tar sitt ansvar för sammanställning och analys av rättsstatistiken. Man ska också undersöka om statistikens kvalitet håller måttet och om den är lättillgänglig nog. Parallellt ska en utredare ta reda på hur rättsväsendets myndigheter värderar Brås arbete och vilket stöd Brå rent faktiskt är för rättsväsendet. Svar på bland annat denna fråga är utlovat till . Jag kan tycka att det är lite , men vi får väl se. Det går kanske vägen. Jag konstaterar att justitieutskottet delar min och uppfattning om behovet av en kartläggning av hur Brå sköter sitt uppdrag. Det gläder mig att min motion Ju224 om en översyn av Brottsförebyggande rådets verksamhet därmed är, som utskottet säger, i allt väsentligt tillgodosedd. Utan minsta spår av bitterhet yrkar jag därför avslag på min egen motion och bifall till utskottets förslag även i denna del. Avslutningsvis konstaterar jag att som vanligt försöker skära pipor i vassen, genom att yrka bifall till min motion som de föreslår en anslagsökning till Brå på 30 miljoner. Som så mycket annat i politik går inte heller den ekvationen ihop. 56 (SD) replik: Jag var på väg ut genom dörren när jag hörde nämnas. Då kände jag mig lite tvungen att ta en replik. Jo, vi ger en ganska kraftig höjning till , för vi vill utöka av statistik som kommer från , inte minst för att kartlägga den brottslighet som invandringen står för. De har redan gjort undersökningar på det här området som har bevisat det som vi säger om invandringen, att den står för en grov överrepresentation, speciellt när det gäller våldsbrottsligheten. Men vi vill utöka detta, så att man kan gå in i detaljer och titta på olika grupper, olika platser och så vidare. Vi menar att det krävs en anslagshöjning bland annat för det ändamålet. Men det betyder inte att Brås verksamhet inte ska utvärderas. Man behöver kanske utvärdera den för att kolla, precis som själv var inne på, att de inte undanhåller någonting. Ifall det är några oegentligheter ska de givetvis fram i ljuset. Jag ser det inte som konstigt att undersöka deras arbete och höja anslagen. Att vi vill höja anslagen betyder bara att vi vill utöka när det gäller vad som ska göras. Sedan ska man tillsätta en utredning för att titta på hur de har gjort, detta för att kvaliteten i det de ska göra ska upprätthållas. Det här hoppas jag besvarar frågor omkring detta. 57 (M) replik: får givetvis tycka vad de vill om vilken statistik de vill ha på bordet. Jag kan hålla med om att det är ett problem när brottsstatistiken inte speglar den verklighet som människor upplever. Det är liksom inga problem. Den debatten är gammal. Den hade vi långt innan fanns på kartan. Men mitt problem är när ni använder min motion, där jag faktiskt kräver en granskning innan man förser Brå med mer pengar. Ni vill göra både och . Det går inte. Det är inte logiskt. 58 (SD) replik: Varför skulle det inte vara logiskt att utreda hur Brå har bedrivit sin verksamhet ? Vad är problemet med att utreda det och ge nya ansvarsområden och ett fördjupat ansvarsområde till Brå? Så skulle det ha blivit om vi hade fått igenom det vi ville i budgeten, men det fick vi inte. Det finns över huvud taget ingen motsättning i att ha en utökad kvantitet och en utökad kvalitet i det hela. Och är det någonting i den här undersökningen som skulle visa på att det finns oegentligheter eller dålig kvalitet i Brås verksamhet är det bra att man får reda på det. Då kan man åtgärda det. Det ena utesluter inte på något sätt det andra. 59 (M) replik: I min värld är det fel ordning. Jag vill gärna ha en vältrimmad organisation först, se att den duger. Då kan jag ta ställning till om den ska få fler uppgifter och i så fall om den behöver mer resurser. Men innan jag vet detta sparar jag på skattebetalarnas pengar. Det är därför jag tycker att det är bra att regeringen nu har bestämt sig för att granska Brå ordentligt. Tiden är kanske i knappaste laget. Men sedan kan man då ta ställning till huruvida uppgifterna ska bli mer avancerade, men jag tycker att det är för tidigt att göra det . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 18 § Försvar och samhällets krisberedskap 2011 Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2010/11:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2011 (prop. 2010/11:1 delvis). 60 HANS (M): Nordisk stridsgrupp 2011 debatterades och beslutades om . Afghanistanpolitiken kommer att debatteras , och det är försvarsbudgeten . har beslutat att målet med det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra inom och utom landet försvara och främja vår säkerhet genom att hävda suveränitet och värna suveräna rättigheter och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig samt skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Av detta följer att Försvarsmakten enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer ska lösa följande uppgifter: Försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet. Upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta. Med befintlig förmåga och befintliga resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat. Utskottet föreslår därför att bifaller regeringens förslag i budgetpropositionen om beredskapskredit, anslag, bemyndiganden och investeringsplaner. Sammanlagt föreslås anslag inom utgiftsområdet på . Anslaget för Försvarsmaktens förbandsverksamhet är , anslaget för fredsfrämjande förbandsinsatser och anslaget för anskaffning av materiel . Beställningsbemyndigande för anskaffning av materiel är , och för vidmakthållande av materiel . Utskottet föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om anskaffning av materiel. Det gäller utveckling och uppgradering av JAS 39 C/D samt anskaffning av splitterskyddade bandvagnar och lätt torped. Utskottet föreslår att motionerna avslås. Det finns en reservation och två särskilda yttranden i betänkandet. 61 (S): Dagens debatt om budgeten för försvar, säkerhetspolitik och vår samlade förmåga till krishantering inramas naturligtvis av allas vår oro efter lördagens terrordåd i . Självklart är det en allvarlig händelse, men är det viktigt att konstatera att internationell politisk och religiös terror inte på något sätt är någonting nytt ej heller i vårt land. Just är det faktiskt precis sprängningen av västtyska ambassaden, också det här i om än ej på svensk mark utan på ambassadområdet. Det som är nytt är dock att terrorns mål och motiv är mer diffusa, och terrorn sker genom urskillningslöst, meningslöst och slumpmässigt dödande av civila. Terrorn vill skada och är ett hot mot vårt öppna samhälle, vår demokrati och mot de värden vi delar med andra. Därför är det också viktigt att vi här i kammaren och vi som företräder partier inser och slår fast att det är just vårt öppna samhälle, vår demokrati och våra värden som är vårt effektivaste vapen mot terrorismen, alldeles oavsett vilka uttryck den sig än tar. Vår debatt inramas dock också av insikten om de svåra uppgifter som Försvarsmakten, soldater, officerare och civila ställs inför i för att där, på vårt uppdrag, försvara människors rätt till människovärde. Också i denna debatt går därför våra tankar till de soldater som givit sitt liv för att uppfylla de beslut vi har tagit här i . Dessa soldater är i krig för den fred vi njuter av . Den svenska försvarsmakten är på så sätt i krig, även om det var just , 1975, som Krigsmakten bytte namn till Försvarsmakten. Så kan det hänga ihop. Också detta visar betydelsen av att försvars- och säkerhetspolitiken är långsiktig och arbetas fram i bred politisk samsyn. Politiken ska förmå ligga steget före och därmed styra de självständiga myndigheterna och förmå dem att arbeta för gemensamma mål.