prot · GX09130 · 2010-06-02 00:00:00 — Det vore intressant med en konkretisering av varför regeringen väljer att stanna vid bör och inte gå till skall. Vilka konkreta områden är det där det inte behövs någon miljöhänsyn? 6 () replik: Jag vill själv påstå att jag inte sade att det inte behövs någon miljöhänsyn. Jag sade att det bör finnas, att man kan tillämpa det och att det kanske inte alltid är det optimala sättet att använda det. Det finns andra sätt utanför offentlig upphandling. Man kan använda morötter eller subventioner och på olika sätt nå målen. Man får också tänka på effektivitet när man gör offentlig upphandling. Som ett exempel kan jag ta att man ska köpa in miljöbilar, som själv var inne på. Om man från en kommun säger att det är viktigt att man har miljövänliga däck och att de inte innehåller oljor som är giftiga kan det visa sig i slutändan att de som har gjort upphandlingen får ett företag som kan konkurrera på den marknaden. Det visar sig att däcken är dyrare, att miljöeffekten är marginell och att man får byta däck ofta. Då blir det en större kostnad för kommunen. Därför gäller det att titta på olika aspekter från olika håll. 7 () replik: Jag tycker inte att jag fick något svar på min fråga. I en upphandling måste alltid kostnader vägas mot varandra. Men min konkreta fråga är: Varför ska man inte kunna ställa skall-krav på miljöhänsyn i lagen? Det är något annat än att gå in i detaljfrågan vilka däck man ska välja. När man skriver bör kommer man alltid att överlåta åt lokala tjänstemän och politiker att ta ett kortsiktigt ansvar enbart i stället för ett långsiktigt. Om man skriver skall kommer det naturligtvis att finnas möjligheter att välja både det ena och det andra däcket. Framför allt kan man pressa fram nya producenter. Jag undrar: Varför menar regeringssidan att det inte ska behövas ett strikt miljökrav? 8 () replik: Det är också så, , att man måste garantera att man i alla delar alltid kan följa det långt bak i leden. För att ta ett extremfall skulle man kunna säga att för en miljöbil som är en elbil och kör på el ska man garantera i slutändan att denna inte framställs av kol. Det finns delar i det här som gör att man måste kunna göra det. Säger man alltid att det är ett skall-krav kan det vara svårt att uppfylla det. Bör är ett sätt att ta sig fram på vägen för att uppnå målet med att plocka in så mycket kriterier som man kan utan att komma ifrån funktionen när det gäller själva upphandlingen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU27 årsredovisning (redog. 2009/10:RRS10). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU28 Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank (framst. 2009/10:RB5). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU38 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). 9 (): Jag vill inleda med att säga att jag yrkar bifall till vår reservation i detta betänkande FiU38. Det är förvaltningens uppgift att genomföra de beslut som fattas av oss här i och även i regeringen så att medborgarna känner förtroende för förvaltningens verksamhet. För att vi ska kunna skapa en hållbar tillväxt, utveckla välfärden och säkerställa demokratin är det för oss socialdemokrater helt avgörande att den offentliga förvaltningen fungerar väl och har tydliga mål. Merparten av våra politiska beslut här i riksdag och regering blir verklighet först i mötet mellan förvaltningen och medborgaren. Därför är det också viktigt att verksamheterna i den offentliga förvaltningen håller hög kvalitet och att man i alla sammanhang ser till att ställa medborgaren i centrum. Den svenska välfärdsmodellen har alltid kännetecknats av en hög kvalitet. Den offentliga förvaltningen behöver ständigt reformeras och utvecklas för att svara upp mot nya krav och nya förutsättningar. Medborgarperspektivet och den demokratiska insynen måste alltid hållas aktuella och finna former i samklang . Internet behöver användas både för att förbättra servicen till medborgarna och för att öka möjligheterna till demokratisk insyn och påverkan. Utvecklingen under den senaste mandatperioden med det borgerliga styret har visat på nödvändigheten att säkerställa att välfärden håller en hög och jämn kvalitet. Vi socialdemokrater vill att kraven på kvalitet och insyn ska skärpas i alla skattefinansierade verksamheter. All offentligt finansierad välfärd ska uppfylla högt ställda krav på kvalitet, och resultaten ska vara likvärdiga över hela landet. Den fortsatta reformeringen måste bäras upp av ett tydligt medborgarperspektiv och ske i god samverkan med de anställda och deras fackliga organisationer. Det är viktigt att göra det. Den ska vara en del i skapandet av möjligheternas . Det ska vara lätt att få kontakt med förvaltningen och få stöd och hjälp i olika ärenden. Medborgarnas möjligheter att få insyn och att påverka myndigheternas arbete bör stärkas. Det är också viktigt att statliga myndigheter tar del av den nya tekniken och följer den förvaltningspolitiska utvecklingen så att de använder sig av de mest kostnadseffektiva lösningarna. Det är inte alltid så . Vi socialdemokrater vill på ett helt annat sätt än vad denna blå allians ger uttryck för i detta förvaltningspolitiska betänkande sätta medborgaren i centrum för arbetet med att utveckla och förbättra den statliga förvaltningen . Många medborgare är kritiska till hur myndigheterna hanterar deras klagomål. Exempelvis har vi de långa handläggningstiderna för utbetalning från . Det har uppmärksammats, och det har kritiserats. Bristerna i samordningen mellan olika myndigheter när det gäller rehabilitering av långtidssjuka är väl dokumenterad. Myndigheterna måste bli bättre på att samordna sina insatser när den enskilde behöver stöd och hjälp från flera olika myndigheter. Det gäller inte minst för nyanlända invandrare eller medborgare som har varit långtidssjukskrivna. De behöver rehabilitering, och de arbetslösa behöver få hjälp med utbildning, praktik eller med att starta ett eget företag. Vad gör majoriteten åt de problem som finns ? Vad gör man i den blå alliansen? Ingenting, kan jag se i detta betänkande. Det är luddigt skrivet och otydligt. Att skapa en sammanhållen offentlig förvaltning som samverkar utifrån den enskilde medborgarens behov och förutsättningar är en av de största utmaningarna i det framtida arbetet med att utveckla den offentliga förvaltningen. Staten och kommunerna ska i ökad utsträckning samordna sina ansträngningar i detta arbete. Rättssäkerheten för medborgarna måste alltid vara i fokus. Vi kan se att denna högerregering har släppt greppet om förvaltningens utveckling på lokal nivå genom att det har skett så omfattande neddragningar av lokala kontor, främst inom . Detta är inte bra för medborgarna. Ett av målen för oss socialdemokrater i regeringsställning är att etablera ett servicecentrum i varje kommun för att möjliggöra för medborgarna också i glesbygden att få möjlighet till personlig service från olika statliga myndigheter. Under nästa mandatperiod vill vi utveckla den offentliga förvaltningen så att den ännu bättre svarar upp mot medborgarnas behov av stöd och service. Vi vill också tillsätta en kommission för att göra ett brett program för att stärka medborgarnas ställning i förhållande till den offentliga förvaltningen. Dagens blå regering har inte redovisat några konkreta förslag i denna förvaltningspolitiska proposition. Den består mest av allmänna bedömningar. Däremot redovisar vi i vår motion ett flertal förslag. Vi vill se en samlad polismyndighet i stället för dagens 21 polismyndigheter. Två av våra förslag bygger på statliga utredningar, nämligen ett samgående mellan och och ett samgående mellan och . Vi har också förslag på att ett antal andra myndighetssammanslagningar ska utredas. Vi vill få till stånd en effektivare lokalanvändning för att minska lokalkostnaderna. Det är en viktig fråga. Vi ser att det behövs en ökad samordning av inköp och införande av gemensamma administrativa lösningar för fler myndigheter. Jag vill också säga något om behovet av att utveckla regeringens styrning av myndigheterna. Den blå alliansregeringen har avskaffat verksamhetsstrukturen och nedbrytningen av verksamhetsmål i sin budgetsproposition. Men den har ännu inte utvecklat någon ny tydlig struktur för styrningen. Var är styrningen någonstans? De grundläggande principerna för styrning finns i grundlagen. Men det finns ett behov av att utveckla styrningen av de statliga myndigheterna så att förvaltningens arbete utvecklas i enlighet med de beslut som riksdag och regering fattar. Styrningen bör ha ett tydligt medborgarperspektiv i de sammanhang där det är relevant. En betydande del av myndigheternas verksamhet riktar sig till medborgarna och handlar om att tillhandahålla tjänster som medborgarna, företagen och organisationerna behöver ha tillgång till. Därför är det väsentligt att regeringen så långt som möjligt formulerar styrningen av myndigheterna i form av resultatkrav utifrån medborgarnas rättigheter, skyldigheter och förväntningar på kvaliteten i de offentliga tjänsterna. Även uppföljningen och utvärderingen av myndigheternas verksamhet bör ske utifrån medborgarperspektivet medborgaren i centrum. Mål- och resultatstyrningen bör även fortsättningsvis vara grunden för regeringens styrning av myndigheterna men göras enklare. Vi anser att det demokratiska inflytandet måste öka. Antalet myndigheter med styrelse bör utökas, och styrelsernas roll som styrinstrument bör stärkas. Rekryteringen av styrelseledamöter bör bli mer strukturerad. Insynsrådens roll bör i ökad utsträckning bli att följa upp verksamheten, dels i förhållande till beslut, dels ur medborgarens synvinkel. Utnämningsmakten är en central del av regeringens styrning av förvaltningen. Utnämningsmakten ska användas för att säkerställa en professionell styrning av våra myndigheter för att nå de politiska mål regeringen har satt upp. Man måste sätta upp mål! Ansvaret för att utnämna myndigheternas högsta tjänstemän bör ligga kvar hos regeringen, men vi vill skapa både en större yrkesmässighet i rekrytering av verkschefer och en ökad öppenhet. Den regionala statliga förvaltningen, dagens länsstyrelser, bör ges en större samordningsroll för statens insatser på regional nivå. Samordningen bör ta sikte på strategiska frågor och bygga på att utveckla ett samspel med regeringen. För att åstadkomma en effektivare förvaltning är det väsentligt att tillvarata de anställdas kompetens och idéer om hur verksamheten kan utvecklas. Därför måste förändringsprojekt genomföras i nära samarbete med de anställda i myndigheterna och med de fackliga organisationerna. står inför en stor utmaning , då ungefär en femtedel av personalen ska gå i pension. För att de statliga myndigheterna ska kunna konkurrera om den bästa arbetskraften ställs det stora krav på en offensiv och modern personalpolitik i den förvaltningen. Viktiga instrument är konkurrenskraftiga löner, individuella utvecklingsplaner, goda karriärmöjligheter och jämställdhet i statsförvaltningen. Vad gör regeringen och den blå alliansen åt dessa frågor ? Jag hoppas att vi alldeles strax får svar på detta. Staten har ett ansvar för att alla medborgare i alla delar av landet tillförsäkras en god välfärd på jämlika villkor. Vi socialdemokrater har lösningen på detta. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservationen. 10 (): Jag vill börja med att yrka bifall till den gemensamma reservationen från s, v och mp. Jag kan i mycket ansluta mig till föregående talares ord och kanske lägga till ytterligare ett perspektiv som jag funderade på när jag förberedde den här debatten. Det finns en politikersjuka. Den sjukan är att man alltför lätt, särskilt när man sitter i majoritet, går i symbios med förvaltningen i stället för att styra den. När jag läser betänkandet och regeringens förslag måste jag säga att jag tycker att denna sjuka har smittat allianspartierna väldigt fort. Från att de har varit väldigt kritiska har de nu inte så mycket att komma med. För det handlar ju om att styra och att ställa frågan: Vem är myndigheterna till för? Är de till för sin egen skull? Är de till för politikens skull? Nej, de är till för medborgarnas skull. De är till för att skapa ett likvärdigt rättssamhälle för alla våra medborgare i hela , att serva dem. Det är det som är det viktiga, och det är det jag saknar när jag läser den här ganska intetsägande texten. Det är det som vi rödgröna betonar i vår reservation: Vi vill väldigt tydligt peka ut vad myndigheterna har för uppgift. De har uppgiften att se till att medborgarna i vårt avlånga land får en där samhället fungerar och man får den service man är utlovad. Det är där jag ser att Alliansen väldigt fort har drabbats av denna politikersjuka. Det finns nämligen inte den här tydligheten. Var är beskrivningarna av öppenheten, servicen, nya innovativa lösningar, användningen av IT och frågan om att man också ska trycka på för att använda öppna källkoder allt det där som ett modernt samhälle egentligen kräver för våra medborgare och som åtminstone de medborgare som jag har pratat med vill ha? Vi kan se motsatsen i min hemkommun . Där har det gått så långt att kommunen har fått ta över delar av Arbetsförmedlingen eftersom det inte sköts. Kommunen måste dels anlita , dels tillsammans med grunda byggbolag för att skapa ungdomsarbetsplatser och arbetsplatser för invandrare. Det är beklagligt. Då har man missat själva poängen. Arbetsförmedlingen är jätteduktig, så varför ska inte den sköta detta? Detta perspektiv verkar saknas. Det kan hända att det är för många omorganisationer också. Det är mycket möjligt. Men då är det regeringen som har satsat så mycket på andra saker att man har missat medborgarperspektivet och vad myndigheterna är till för och vad de ska göra. Det är precis det som är poängen för oss rödgröna. Myndigheterna är inte till för sin egen skull. De är inte till för att vi ska omorganisera dem. De är till för att serva medborgarna. Det är det som vi betonar i vårt arbete. Det är därför som det är bedrövligt att regeringen inte kan inse det och stärka sina skrivningar. Det hade varit trevligt om man hade gjort det. Jag tror att våra medborgare i hade uppskattat det. 11 (): Namnet på den aktuella propositionen är Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Valrörelsen var kanske den första då förvaltningspolitiken var en bestående del av en valrörelse. Det tycker jag är oerhört positivt därför att förvaltningspolitiken är viktig och alla statsanställda förtjänar att deras arbete uppmärksammas också i valtider. Alliansen var väl förberedd när man kom till makten när det gäller förvaltningspolitiken. Bland annat fanns det en demokratiutredning som jag själv deltog i och som lade fram sitt betänkande . Den hade den socialdemokratiska regeringen i allt väsentligt stoppat in i en byrålåda och inte gjort mycket av. Men vi jobbade också i en särskild arbetsgrupp inom alliansen för att förbereda vår syn på förvaltningspolitiken. En av de mest uppmärksammade delarna som vi jobbade med var utnämningspolitiken som fick en framträdande roll i valrörelsen. Men det var inte det enda som vi jobbade med. Detta skapade en god grund för det omfattande arbete som har skett inom förvaltningspolitiken av den sittande regeringen. I denna proposition ges en samlad bild av regeringens reformering och hur regeringen ser på statsförvaltningens roll och dess vidare utveckling. Sedan är det många av de praktiska frågorna som sköts inom respektive myndighet och inom respektive departement. Ett nytt förvaltningspolitiskt mål föreslås, och även en ny lag föreslås för att fler ska kunna tillgodogöra sig värdet av myndigheternas information. Därmed underlättas framväxten av en informationsmarknad. Det är oerhört viktigt, inte minst för att främja nya företag och utveckla företags idéer. Många åtgärder har vidtagits. Jag ska ge några exempel. Utnämningspolitiken har, som jag sade, reformerats. Det har gjort att vi har fått en helt annan öppenhet, en annan förutsägbarhet i rekryteringsprocesserna och en möjlighet att utvärdera rekryteringsprocesserna. Kravprofiler tas konsekvent fram för att man ska kunna definiera vilken typ av kompetens man söker, och utannonsering är huvudregel vid nya tjänster. Jag personligen tycker att regeringen kunde ha varit ännu snabbare och ännu mer konsekvent. Men jämfört med hur det fungerade på den socialdemokratiska regeringstiden är det en avsevärd förskjutning mot öppenhet, förutsägbarhet och tydlighet i utnämningspolitiken. Resultatet av detta, förutom en ökad öppenhet och en ökad möjlighet att i efterhand granska processen, är att vi också har fått fler kvinnor på ledande befattningar. Vi har fått fler människor med annan etnisk bakgrund än den renodlat svenska på de höga befattningarna. Vi har därmed också fått en bättre spegling av hela samhället när man utser de nya myndighetscheferna. Vi har gjort omfattande förändringar i myndighetsstrukturen. Antalet myndigheter har minskat med 87 . Arbetet med e-förvaltningen har intensifierats. Det är till exempel e-fakturor inom hela statsförvaltningen . Det har gjorts flera satsningar på upphandlingsområdet som underlättar för företagens tillväxt har genomförts, till exempel ett nationellt upphandlingsstöd. Ytterligare åtgärder har också aviserats i denna proposition. Ett nytt mål för förnyelse och kontinuitet slås fast i propositionen och som föreslås ta ställning till. En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete, heter det nu i den nya målformuleringen. Jag skulle vilja kommentera den samlande förvaltningspolitiken i ett antal punkter. Det handlar, som sagt var, om att tydliggöra myndighetsrollen. Det handlar om att markera mot opinionsbildande aktiviteter, som det har funnits tendenser till från myndighetssidan, och tydliggöra när och på vilket sätt myndigheten ska bedriva informationsverksamhet. Här har det funnits en hel del exempel bakåt i tiden på övertramp från olika myndigheter som har deltagit i sådant som det politiska systemet faktiskt ska diskutera. Här ger vi också en tydlighet kring vad som är myndighetens roll och vad som är kommersiella företags roll. Exempelvis vet vi att det finns en rad olika tjänster, statistik, väderinformation och annat, som har, och det finns många kommersiella tjänster som man kan utveckla utifrån detta. Det handlar om vad som är myndighetens roll i detta och hur man ska ta betalt för sina tjänster det är självkostnadsprincipen som ska gälla och vad som är och ska vara möjligt för privata aktörer att tillgodogöra sig i fråga om dessa tjänster för olika kommersiella produkter. Detta är ett sätt att tydliggöra detta som jag tror är oerhört väsentligt och som också förtydligas i lagstiftningen. Vi lägger stor betoning på det omfattande arbetet för att utveckla det offentliga etoset i statsförvaltningen. Det handlar om att stärka och förtydliga ämbetsmannens roll. Syftet är en gemensam myndighetskultur, en bred och öppen diskussion om tjänstemannarollen och det offentliga uppdraget, en tydligare vägledning för myndigheter och anställda och att stärka ämbetsmännens integritet och självständighet och förtydliga uppdraget gentemot medborgarna. Ett omfattande utbildningsprogram genomförs, informationsmaterial tas fram, goda exempel sprids etcetera. Det är ett oerhört värdefullt arbete som pågår i statsförvaltningen och som jag vet att de fackliga organisationerna uppskattar oerhört mycket. Varför gör de det? Jo, därför att man lyfter fram ämbetsmannarollens vikt i demokratin. uttryckte saken på följande sätt: Ämbetsmannen är demokratins väktare. Detta arbete genomförs, men oppositionen vill avskaffa det. Oppositionen vill gå emot de fackliga organisationernas önskan. Oppositionen vill inte att man ska arbeta med att förtydliga och informera om ämbetsmännens roll och därmed också stärka deras ställning. Det är mycket anmärkningsvärt. Frågan till socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister är: Varför går ni emot de fackliga organisationernas önskan? Varför följer ni inte upp betänkande där ni var för dessa saker? Varför ogillar ni att man jobbar med just värdegrundsfrågorna inom statsförvaltningen? Ytterligare en punkt som jag vill betona är vikten av ökad lokal samverkan och att den statliga närvaron finns i alla delar av landet. Det är viktigt att man samverkar mer med varandra men också med kommunala myndigheter och organisationer för att man ska finnas överallt. Inte minst med tanke på att ny teknik utvecklas och att olika typer av effektiviseringsdiskussioner pågår gör det viktigt att man betonar vikten av lokal närvaro men också ökad tillgänglighet för medborgarna när det gäller att komma i kontakt med statlig förvaltning. Här har vi servicekontor och liknande saker som utvecklas och öppnas. Dessutom vill jag lägga till en sak som kanske inte berörs direkt i denna proposition men som berör hela den offentliga servicen, nämligen den starka betoningen på kvalitetsfrågor som görs. Som exempel på offentlig service kan jag nämna äldreomsorg, sjukvård och många andra områden där man nu utvecklar kvalitetsjämförelser. Det blir lättare för medborgare, men också för anställda, att jämföra sig med andra, vilket därmed driver på kvalitetsutvecklingen. När man ser att äldreboendet som finns i den andra ändan av kommunen får bättre värden i vissa mätningar diskuterar man självklart hur man själv kan bli bättre. Alla vet att alla sådana mått inte är fullkomliga, men de driver på en diskussion, och medborgarna och brukarna kan också jämföra och därmed ställa krav på att kvalitet och olika serviceinsatser ska förbättras. Det är en oerhört viktig del som präglar en stor del av regeringens arbete med offentlig service. Vad är då oppositionens alternativ till detta? Läser man reservationen är det mycket svårt att utläsa vad som egentligen är den substantiella skillnaden. Det är mycket allmänna formuleringar. Det som man möjligtvis kan utläsa är att det blir fler utredningar. Man ska alltså stanna upp i utvecklingsarbetet och utreda i kommissioner. Men vad blir det av detta? Det är det mycket svårare att utläsa. Ja, en sak kan man mycket tydligt utläsa, men då får man slå upp ett annat dokument, nämligen de rödgröna vänsterpartiernas gemensamma budgetalternativ. Där ser man att det handlar om att lägga ett sparbeting om 2,8 miljarder på statlig förvaltning detta utöver vad många bedömer som ett ganska tufft effektiviseringstryck på statlig förvaltning via den modell vi har för pris- och löneomräkning som faktiskt har ett kontinuerligt tryck på den statliga förvaltningen. Det gör att många statliga myndigheter kanske känner att de har ett väl så tufft tryck på sig. Utöver det lägger alltså Socialdemokraterna, fram ett förslag om 2,8 miljarder i besparingar. Hur många människor motsvarar det? Ja, det motsvarar ca 3 000 statligt anställda. Min fråga till , och vänsterpartister som kanske inte vågar delta i den här diskussionen är vad ni säger till de fackliga organisationerna. Efter valet ska ju ni utöver det effektiviseringstryck som redan finns plocka bort ungefär 3 000 anställda. Vilka statliga tjänstemän ska bort? Kan vi få ett svar på den frågan? säger att det är väsentligt att offentlig förvaltning fungerar väl. Men hur ska den kunna fungera när man vill utreda vidare och sedan plocka bort 3 000 anställda detta utöver det effektiviseringstryck som redan finns? Nej, fru talman, jag föreslår att bifalla utskottets förslag i FiU38. 12 ():