prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2009/10:338 Till Interpellation 2009/10:338 2020-strategin av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resor vid alla interpellationstillfällen . Statsrådsberedningen () Enligt uppdrag 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2009/10:124 till försvarsutskottet Motion 2009/10:U16 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2010)105 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)176 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)179 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM67 Europeiskt medborgarinitiativ KOM(2010)119 till /10:FPM68 Inrättande av en EU-byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa KOM(2010)93 till justitieutskottet /10:FPM69 Direktiv om bekämpande av sexuell exploatering av barn m.m. KOM(2010)94 till justitieutskottet /10:FPM70 Rådsbeslut om handel med bananer KOM(2010)98 till utrikesutskottet /10:FPM71 Stöd till bananproducerande AVS-länder KOM(2010)101, KOM(2010)102, KOM(2010)103 till utrikesutskottet /10:FPM73 Kommissionens meddelande om klimatpolitiken efter KOM(2010)86 till miljö- och jordbruksutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2009/10:NU17 betänkande 2009/10:TU17 betänkande 2009/10:UbU17 betänkande 2009/10:JuU19 6 § Den nya influensan A(H1N1) Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU16 Den nya influensan A(H1N1) (prop. 2009/10:126). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 7 § Ändring av övergångsbestämmelserna till lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU24 Ändring av övergångsbestämmelserna till lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd (prop. 2009/10:118). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 8 § En nedre promillegräns för sjöfylleri Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU14 En nedre promillegräns för sjöfylleri (prop. 2009/10:76). 1 (): Fru talman, ledamöter i civilutskottet och åhörare! Vi ska debattera betänkandet En nedre promillegräns för sjöfylleri. Jag yrkar inledningsvis bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . I propositionen föreslås att straffansvaret för sjöfylleri utvidgas genom att det bland annat införs en fast nedre promillegräns. Vidare föreslås att det införs en möjlighet att ta rutinmässiga alkoholutandningsprov på personer som omfattas av den nya promilleregeln. Det är bra att propositionen äntligen har kommit till. Den här ändringen i lagstiftningen tog vi initiativ till under förra mandatperioden. Vi har därför väntat på förslaget, som vi nu självklart välkomnar. En lagstiftning med en nedre gräns för sjöfylleri är nödvändig av trafiksäkerhetsskäl och för att markera att sjötrafik och alkohol inte hör ihop. I vår reservation tar vi också upp frågan om behörighetsbevis för fritidsbåtar. Vi menar att krav på behörighetsbevis för fritidsbåtar hade kunnat behandlas i samma proposition för att skapa en enhetlig lagstiftning. Nästan alla svenskar vill ha någon form av båtkörkort, visar en undersökning från Gallup som gjorts på uppdrag av försäkringsbolaget . Var tredje vill ha körkort för alla typer av båtar. Därför beklagar vi att förslaget inte finns med. Tillbaka till frågan om sjöfylleri! Vi undrar varför regeringen inte fullföljer det förslag om vilka fartyg som ska omfattas av promilleregeln som lade fram i delbetänkandet Rattfylleri och sjöfylleri. Utredningen förordade att maskindrivna fartyg med en längd och vars maximifart inte överstiger samt segelfartyg med en längd och fartyg under rodd skulle undantas från regelverket. Vi förstår att regeringen har varit splittrad i frågan. Orsaken till detta har varit att velat undanta större båtar. De vill undanta alla båtar och har dessutom velat ha en klart högre hastighetsgräns för de mindre båtar som reglerna ska gälla. De andra partierna har velat att alla båtar ska omfattas av reglerna, liksom mindre båtar som kan göra . Kompromissen betyder att fler båtförare nu kan ta sig en sup. Eftersom det finns ungefär 300 000 motorbåtar med minst 10 hästkrafters motor eller som man kan sova över i kan tiotusentals fler båtar undantas med det nuvarande förslaget. Kompromissen mellan regeringspartierna innebär en höjning, så att regelverket berör fartyg med motordrift som kör med en hastighet på eller har ett skrov med en största längd på . Många båtar kommer därför inte att omfattas av den föreslagna lagstiftningen. Trots att gränsen höjs väsentligt innehåller inte propositionen någon analys av vilka konsekvenser regeringens förslag får för möjligheten att öka sjösäkerheten. Hur många båtar som berörs av lagstiftningen redovisas inte. Enligt båtbranschen omfattar den föreslagna lagändringen , eller ca 80 000 båtar av samtliga fritidsbåtar. Personer som är ute och ror och har druckit några öl kommer troligen inte att kontrolleras. Vi menar att regeringens förslag om vilka fartyg som ska omfattas av den nya lagstiftningen måste följas upp och utvärderas, så att det säkerställs att lagen ger ökad sjösäkerhet. En förnyad prövning av regelverket kan därför behöva göras. Ingen ska vara onykter på sjön. Den regeln ska gälla alla båtförare, oavsett båttyp. av hela landets båtbestånd berörs av lagförslaget. Frågan är varför inte alla båtar, oavsett storlek och hastighet, ska omfattas om ett förbud ska införas. En segelbåt som väger men är undantas till exempel från de föreslagna reglerna. Om man jämför detta förslag med vad som gäller på våra vägar eller vad som gäller för våra terränggående fordon blir bilden mycket märklig. Vem skulle komma på tanken att upprätta en promillegräns för bara vissa typer av bilar, skotrar eller fyrhjulingar och inte för alla? Nej, alkohol och trafik hör inte ihop. Det gäller alla trafikslag, även sjötrafik. Förhållandena till sjöss och riskerna med alkoholpåverkan påminner om situationen i vägtrafiken. Därför är det av trafiksäkerhetsskäl motiverat att införa samma nedre promillegräns för sjötrafiken som för vägtrafiken och terrängfordon. Promillegränsen borde omfatta alla båtar, oavsett storlek och hastighet. Det är lika farligt att åka en liten båt på fyllan som en stor. 2 (): Jag inleder med att yrka bifall till reservationen från s, v och mp i civilutskottets betänkande. Jag såg på nyheterna från , där det vårrustades . Det är bra att även lagen om sjöfylleri vårrustas här i . Reservationen stöder förslaget från regeringen och utskottet om att ska besluta att en fast nedre promillegräns på införs för sjöfylleri. Reservationen stöder även förslaget om utvidgat straffansvar för grovt sjöfylleri vid och att rutinmässiga alkoholutandningsprov för att kontrollera nykterheten till sjöss ska bli möjliga. Reservationen har stöd i och stöder också förslag i delbetänkandet Rattfylleri och sjöfylleri, SOU 2006:12, vilket naturligtvis ger reservationen stor tyngd. förslag innebär att maskindrivna fartyg med en längd och vars maxfart inte överstiger samt segelfartyg med en längd och fartyg under rodd undantas från regelverket. De förändringar som skedde och innebär att har befogenheter att dels ta utandningsprov i form av bevisprov på den som är skäligen misstänkt för sjöfylleribrott, dels stoppa fartyg för att kunna ta sådana prov är bra, men detta bevisar bara problemets storlek och att samma promillegränser som gäller i trafiken på land behövs även för sjötrafiken. Vi välkomnar därför att det nu läggs fram förslag och att det finns en majoritet för en skärpt lagstiftning. En lagstiftning med en fast nedre promillegräns för sjöfylleri som är motiverad av trafiksäkerhetsskäl markerar samhällets syn: att sjötrafik och alkohol inte hör ihop. Vad vi dock inte välkomnar är den avgränsning som regeringen gör av vilka båtar som ska omfattas av den nya lagen. Jag och anser att straffbestämmelserna för sjöfylleri behöver skärpas och stöder förslaget i dessa delar. För oss är det rimligt att de promillegränser som gäller i vägtrafiken bör införas även för sjötrafik och sjöfylleri. Att framföra en snabb båt i berusat tillstånd kan innebära lika stor risk som att köra bil berusad. Att cykla i berusat tillstånd kan innebära lika stor risk som att framföra en liten båt eller annan farkost på sjön. Det finns därför ingen anledning att bestämmelserna ska vara olika. Promillegränserna för sjöfylleri bör alltså vara desamma som för rattfylleri. Regeringen har berett förslag. Den förra regeringen gjorde detsamma, och förslag var nära att hinna genomföras före regeringsskiftet . Det finns anledning att hävda att regeringens beredningsarbete inte skett så skyndsamt som varit möjligt. Det finns anledning att hävda och tro att beredningen av detta betänkande skett så långsamt för att det har varit svårt för Alliansen att ta tag i denna för många kontroversiella fråga. Det kontroversiella kan vara att det finns speciella friheter på sjön som inte får beskäras ytterligare. Men det är inte acceptabelt att vissas frihet ska kunna äventyra säkerheten i trafiken till sjöss på grund av att vi inte vågar eller förmår fatta ett beslut i som är i enlighet med lagstiftningen på land. Vad är det som motiverar att det är tillåtet att på ett betryggande sätt framföra en båt till sjöss även om promillehalten i blodet inte är 1,0, eller över, jämfört med att framföra ett motorfordon på land på ett betryggande sätt med samma promillehalt? Naturligtvis är det så att detta inte går att motivera. Därför är det nu bra att denna förändring är på väg att ske. Det går inte att framföra ett fordon på land eller en båt till sjöss på ett betryggande sätt om föraren är påverkad av alkohol eller andra berusningsmedel. Vad är det då, fru talman, som motiverar regeringen och civilutskottets majoritet att frångå förslag om vilka båtar som ska omfattas av en nedre promillegräns för sjöfylleri? Här skiljer vi oss: och/eller kontra och/eller . förslag till gräns för vilka båtar som ska omfattas är relevant då denna gräns gäller för andra regler på sjön och delar upp det i mindre och större båtar. Hur många båtar som undantas och skiljer dessa två förslag åt är svårt att säga och är något som regeringen inte vill redovisa. Men då det finns ca 750 000 fritidsbåtar går det nog att anta att det rör sig om långt mer än 100 000 båtar som regeringen väljer att undanta från lagändringarna. Redan gräns var generös i överkant för vilka båtar som skulle undantas. Det kan tyckas att undantagsreglerna enligt förslag är för omfattande i jämförelse med fordonstrafik på land. Men ändå vågar inte regeringen och majoriteten i utskottet omfatta de flesta normala fritidsbåtarna och därmed i större utsträckning jämställa rattfylleri på land och till sjöss. Trots att gränserna höjs väsentligt innehåller inte propositionen någon analys av vilka konsekvenser regeringens förslag får för möjligheterna att öka sjösäkerheten. Hur många båtar som faktiskt berörs av lagstiftningen redovisas inte. Avsikten måste vara att lagstiftningen fångar in de fartyg och båtar där riskerna för trafiksäkerheten är påtagliga om de framförs under alkoholpåverkan. Vi menar därför att regeringens förslag om vilka fartyg som ska omfattas av den nya lagen måste följas upp och utvärderas för att säkerställa att lagen ger en ökad sjösäkerhet och mindre sjötrafik där alkohol förekommer. Jag yrkar bifall till reservationen. 3 (): betänkande om en nedre promillegräns för sjöfylleri utgår inte, som som jag har följt, enbart från ett antal motioner, utan det finns också en proposition från regeringen med i bakgrundsmaterialet. Sedan finns det följdmotioner på propositionen och två motioner från allmänna motionstiden som vi också behandlar i betänkandet. hemsida är fantastisk, fru talman. Med bara ett par små klick har man tillgång till hela sjöfyllerifrågans historia. Det är bra för oss som inte har varit med så . Uppgifter från fick jag upp direkt, med utredningar, propositioner, motioner och flera utskottsbetänkanden, naturligtvis inte från men ungefär vartannat. Att frågan har berört många av olika utskott ser man direkt och därmed den förändring som har skett i frågan. Allt detta är möjligt att göra väldigt enkelt, men jag har naturligtvis inte hunnit läsa igenom allt det material som kommit fram den vägen. Jag kunde konstatera att det både 1991 och 1999 fanns motionärer från nästan samtliga partier som ville likställa reglerna för alkohol på sjön med reglerna för alkohol på väg. Vid den snabbkoll som jag försökte göra av antalet motioner inte antalet yrkanden, för det var för bökigt kunde jag konstatera att folkpartisterna har varit flitigast när det gäller att motionera i den här frågan. har vi till slut fått ett betänkande som innebär ytterligare ett steg framåt i frågan, från det steg som jag uppfattar togs senast, nämligen . Det var då, enligt vad jag kunde se, som man senast biföll någonting i frågan i stället för att bara avslå alla förslag. vet jag inte vad forskningen säger, men kanske är ett normalt tempo för utvecklingen av ett rättsområde. Kanske någon som deltar i debatten här vet att det går ungefär mellan varje gång vi lagstiftare väljer att flytta fram positionerna på ett rättsområde. Jag tycker att alla de politiker och partier som har drivit kravet på en sänkt promillegräns för sjöfylleri nu bör kunna känna att det som sker i och med dagens behandling av ärendet är en liten seger. Man kan naturligtvis ha synpunkter både på den föreslagna promillenivån och på regelverket för vilka sjöfartyg som omfattas. Men det viktiga måste ändå vara att vi går åt rätt håll, att vi får en rimligare lägstanivå för användandet av alkohol till sjöss för den som framför ett sjöfartyg. Vi från oppositionen välkomnar därför det här förslaget, och vår utgångspunkt är att det ska leda till en ökad säkerhet på sjön. När det gäller jämförelsen mellan att framföra fordon i trafik till sjöss och på land kan man tycka att det är underligt att det uppenbarligen inte är möjligt att till sjöss utse den som ska framföra fordonet när man ska till en festplats och det ska användas alkohol. Det är ju möjligt när det gäller framförandet av bilar. Det normala när man åker till en festplats är att man redan från början har bestämt vem som ska köra hem. Man kan tycka att det skulle vara möjligt att göra det till sjöss också och att ha en skarpare regel. Regeringen har alltså till viss del frångått de av föreslagna gränserna, till exempel 77-regeln som är enkel att förstå, och har gjort det utan att egentligen förklara varför. Vi från oppositionen menar att när man gör ett sådant avsteg från utredningen finns det stor anledning att följa upp utfallet av förändringen för att se om den verkligen leder till den ökade sjösäkerhet som är målet och i vilken grad man når fram till ett rimligt mål. Just när det gäller var man har satt gränsen i propositionen är det som i så många andra av regeringens förslag som har kommit så snabbt här ; man får en känsla av att det inte finns något riktigt argument och ingen riktig förklaring till varför man har lagt fast just denna nivå. Det vore intressant om någon företrädare från regeringssidan kunde förklara varför man har bestämt sig för just den här nivån. Annars får man en känsla av att regeringen ibland skjuter från höften och lite på måfå bara för att man måste hitta någon nivå som man är överens om. Det vore intressant att få veta varför man har lagt sig just där man har lagt sig. Jag tror att det är bra med en bakgrund till detta också för dem som köper båtar. En tydlig signal från politiken borde vara att detta ska följas upp. Jag vet inte om det är vanligt, men jag har hört företrädare för båtfolket säga: kommer man att anpassa sin båtstorlek till regelverket. Jag hoppas att det inte är så många som tänker så, men om det är många som gör det och om vi inte når målen om ökad sjösäkerhet kommer många att bli besvikna om vi sedan ändrar reglerna om när vi har följt upp det hela. Jag tror att det är bra att redan från början säga att en uppföljning kan leda till en justering av reglerna. Jag tror att det är viktigt när man ändå utgår från en utredning som har gjort en analys av vad som är en rimlig gräns för de sjöfartyg som ska omfattas av regelverket. Mot denna bakgrund tycker jag att den reservation som vi har från oppositionen ganska tydligt framför just detta. Därför yrkar jag bifall till den. Om majoriteten också ställde sig bakom den tror jag att det skulle bli en bättre dialog med båtfolket. 4 (): När man lyssnar på de debattörer som har varit uppe här i talarstolen före mig kan man nästan få uppfattningen att sjöfylleri inte är straffbart . Men det är det. Den regel som gäller innebär att den som framför ett fartyg eller i övrigt på ett fartyg fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss och då är så påverkad av alkoholhaltiga drycker eller något annat medel att det kan antas att han inte på ett betryggande sätt kan utföra vad som därvid åligger honom kan dömas för sjöfylleri. Det här gäller alla fartyg, oavsett storlek. Regeln tar sikte på konkret fara, medan den lagändring som vi diskuterar egentligen handlar om abstrakt fara, nämligen om huruvida alkoholpåverkan i sig ska vara straffbart utan att det har förelegat någon konkret fara. Straffbarheten är alltså inte ny. Det är däremot den nya utformning som föreslås av sjöfyllerireglerna. Den gällande ordning som jag alldeles relaterade till kommer att finnas kvar. Därutöver har frågan om huruvida det ska införas en nedre promillegräns för sjöfylleri diskuterats vid upprepade tillfällen. Frågan har utretts upprepade gånger, nu senast genom en utredning som tillsattes 2003 men som presenterade ett resultat 2006. Det är riktigt som det har sagts tidigare: Gränsen som föreslogs där var och . Andra avgränsningar har också diskuterats i utredningen, men de har inte omnämnts här tidigare och jag ska inte heller gå in på dem. Avgränsningen är tänkt att gälla fartyg som med motordrift kan framföras i en hastighet om . Då är det fartygets hastighetskapacitet som är det viktiga, och inte hur fort det faktiskt framförs. Det andra kriteriet är skrov med en största längd av . Regeln föreslås gälla både yrkessjöfart och fritidssjöfart. Därutöver kan man säga att möjligheten ökar att också döma för grovt sjöfylleri direkt vid en promillehalt i blodet på 1,0. Men fortfarande ska det ske en helhetsbedömning när det gäller grovt sjöfylleri. Den lägre promilleregeln gäller, men man kan säga att presumtionen ökar för att det ska dömas till grovt sjöfylleri om alkoholhalten i blodet uppgår till . Det är många avvägningsfrågor som ligger till grund för det förslag som har lagts fram. Förhållandena till sjöss ser naturligtvis väldigt olika ut; det kan man inte komma ifrån. De situationer som uppkommer i sjötrafiken är också väldigt olika beroende på antalet fartyg och hur farleder ser ut. En förutsättning för att införa en nedre gräns för sjöfylleri är att riskerna med alkoholpåverkan i sjötrafiken någorlunda kan jämställas med vägtrafiken. Det har regeringen pekat på i propositionen. Yrkessjöfarten, som transporterar såväl passagerare som gods, har varit föremål för en markant tillväxt under och förekommer i betydande omfattning. Frågan om införande av en promillegräns för yrkessjöfarten är nog inte kontroversiell på något sätt. Men även fritidssjöfarten har ökat kraftigt . Antalet svenska fartyg som används för fritidsändamål uppskattas till 750 000, precis som har sagts här. Till det kommer fritidstrafik med utländska fartyg i svenska vatten, framför allt . Fritidsfartygen är dessutom generellt sett större och snabbare . Det är en trendmässig förändring. Vidare har restaurangverksamhet och olika typer av nöjesetablissemang längs kusterna och i skärgårdsområdena ökat. Därmed har också tillfällena till alkoholförtäring ökat, i alla fall typiskt sett, inte minst i samband med fritidssjöfart. Allt det här innebär faktorer som leder till en olycksrisk vid alkoholpåverkan hos den som framför fartyg eller annars har en viktig uppgift ombord på ett fartyg. Om man ska införa en promilleregel bör en sådan avgränsas i fråga om vilka fartyg den ska omfatta. Det är helt korrekt att regeln motiveras av trafiksäkerhetsskäl, men den bör därför bara omfatta fartyg med sådana hastighetsresurser eller av sådan storlek att det finns beaktansvärda risker med att framföra fartyget i alkoholpåverkat tillstånd. Jag har tittat på olycksstatistik, framför allt för . Faktum är att av sjöolyckorna har förorsakats av nyktra båtförare. Men det innebär inte att det inte skulle finnas problem i samband med alkoholpåverkan. Det är också viktigt att promilleregeln inte omfattar fler fartyg än vad som är nödvändigt. Därför har man hamnat på den här avvägningen. Det utvidgade straffansvaret bör kombineras med en möjlighet att ta sållningsprov för att det ska bli så effektivt som möjligt. Sådana sållningsprov kan tas på personer som omfattas av regeln om en nedre promillegräns, och kriterierna för fartyget ska vara uppfyllda. Sållningsprov får tas av polisman eller tjänsteman vid . När det gäller andra fartyg som inte omfattas av promilleregeln är det också viktigt att framhålla att det är möjligt att ta bevisprov. Det är något som regeringen redan infört med ikraftträdande . Då infördes också en del andra regler när det gäller utökade möjligheter för att inleda förundersökning och annat, men jag ska inte fördjupa mig i det . Jag yrkar bifall till propositionen, vilket innebär att motionerna ska avslås. 5 () replik: vet nog mycket väl att vi i oppositionen är medvetna om den tidigare lagen om sjöfylleri och den ökade straffbarheten i det här förslaget till lagändring. Jag tror också att har hört att vi har välkomnat lagskärpningen i sig. Jag vill ställa några frågor till . Varför väljer regeringen den gräns för vilka båtar som kan undantas som man gör? Vilka belägg har man för detta i relation till de andra gränser som finns för båtfolket och vilka båtar som ska undantas från diverse regler på sjön? Vidare tycker jag att det är värt att fråga om har uppgifter som inte redovisas vare sig i propositionen eller i betänkandet om hur många båtar som faktiskt undantas ytterligare genom att regeringen väljer den här gränsen och i stället för förslag och . Jag vill också ställa en fråga om sållningsprovet. I betänkandet står det att för att man ska få ta sållningsprov ska det omfattas av den nya promilleregeln. står det lite längre ned på samma sida i betänkandet att de regler som gäller för hur sållningsprov får tas avseende andra trafikslag ska gälla även för sjötrafiken. Kan klara ut detta? Får man ta sållningsprov på förare av andra båtar än dem som omfattas av den nya promilleregeln? 6 () replik: Låt mig börja med avgränsningen. Det är viktigt att komma ihåg utgångspunkten att det är faran för annans säkerhet som står i centrum. De flesta dödsolyckorna till sjöss sker genom att det är ensamma, oftast berusade män som drunknar, kanske i samband med fiske. Det är ju inte en fara för andra. Det är också de aspekterna som kommer in i bilden när man ska avgränsa vilka som ska omfattas av promilleregeln. Här ska man komma ihåg att det handlar om en abstrakt fara. Man behöver inte påvisa att man har framfört fartyget på ett sätt som innebär att det skulle utgöra en fara för sjösäkerheten, utan alkoholpåverkan i sig är tillräckligt.