prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Tydligen gick det efter valet bra med en dags karenstid. Vad var det som skedde? 76 (C) replik: Jag ber om ursäkt, . Själv får jag ofta efternamnet i stället för . blir det abrovinker. Nåväl, jag tackar för möjligheten till replik och till att ytterligare få utveckla mina tankar. När det gäller företags möjligheter att växa talar jag trots allt om skattesänkningar och det spåret, kanske mest därför att vi haft ett väldigt högt skattetryck som har hämmat småföretagandet i landet. Det har funnits politiska ambitioner även från parti att göra något åt saken, men vi har kanske inte sett så mycket av det där. Det är lätt att i efterhand säga hur man skulle ha gjort, så det tänker jag inte göra. Anslaget har säkert funnits . Dessutom har industrialiseringen och efterkrigstiden gjort att storföretagen på många sätt har gynnats. Jag tänker på vad tog upp om kompetensförsörjningen. Den tror jag är en av nycklarna för att komma framåt. Det är vad företagen efterfrågar för att kunna växa. Det kan handla om miljöteknik eller om företag med stort så kallat know how som kräver expertkompetens. Det är viktigt med en synkronisering där. Jag både hoppas och tror att det kan göras på ett bättre sätt bland annat genom det som vi har och som kallas för lärlingsplatser. Vårt utbildningssystem ska bättre synkronisera, för kompetensförsörjningen är nog egentligen en av de större utmaningarna när det gäller att se till att företagen kan växa. hade vi en energipolitisk debatt här i kammaren. Då handlade det om hur vi snabbt kan få rimligare elpriser och vettigare elpriser på . Flera konstaterade att det tar ungefär att få till stånd en förändring i elproduktionen i vårt land. Jag kan tänka mig att inte heller det vi här diskuterar är gjort över för att försöka vara lite självkritisk. Men också ni i den nuvarande oppositionen hade tidigare kanske kunnat ta liknande initiativ, kan jag tycka. 77 (S) replik: Den här majoriteten skulle ju göra om hela utbildningssystemet. Vi hade inte minst en ganska bra arbetsmarknadsutbildning för att just klara av detta när det gäller toppar. ska man i stället stoppa in detta i ett skolsystem, vilket gör att det kanske tar . säger utbildningsministern att det kommer att ta att få en förändring. Hur många företag ska försvinna under dessa ? Jag tror inte att det tar riktigt så , men det går alltid att fundera över sådana uttalanden. Jag är fortfarande nyfiken på när man tänker sätta i gång med regelförenklingar på och . Det gäller också den lilla frågan vad som fick regeringen eller rättare sagt Alliansen att ändra sig när det gällde frågan om tryggheten för företagare. Det gick nämligen väldigt bra när man började riva i detta i socialförsäkringsutskottet. Jag skulle vilja veta vad det var som hände. 78 (C) replik: Först vill jag kommentera det säger angående Amsutbildningar. Jag besökte arbetsplatser . Då var det högkonjunktur i . Jag gjorde besök tillsammans med några arbetssökande och fick frågan: När ska du börja då? De stirrade på mig. Behovet av arbetskraft var så stort . Jag tror egentligen att vi har missat möjligheten att synka ihop, även i högkonjunktur, när Socialdemokraterna styrde . Jag säger inte att det är lätt. Jag säger att jag tror att vi ska lära av de misstag som eventuellt har begåtts. har vi ett utbildningssystem som är sjösatt. Ja, det är väl inte satt i någon sjö, men det är i alla fall verkställt . Det måste vi ha tilltro till, särskilt lärlingssystemet, så att det inte blir så att vi saknar kompetens inom dessa så kallade praktiska yrkena. Det är livsviktigt för ett land att ha det framöver. Jag ska försöka svara på två frågor. När det kommer till respektive vill jag nog passa där och be att vi tar det i särskild ordning och att vederbörande får svara på det i andra eventuella debatter i kammaren. Ambitionen måste dock vara att det gäller minskat regelkrångel inom samtliga departement så att man netto ser att en företagare fått minskat regelkrångel. Annars, herr talman, är det inget minskat regelkrångel. Då kan vi fylla på hinken, och så tömmer någon ur den som någon fyller på igen. Det är helt meningslöst. Där tror jag alltså att har en poäng. Jag bara utgår ifrån att detta arbete pågår, och jag ser med glädje fram emot att man också lyckas inom dessa två departement. Det kanske finns andra, dessutom. Sedan var det detta med sjudagarskarensen. Den remissomgång som gjordes i frågan om att förändra trygghetssystemet och därmed förändra antalet karensdagar visade inte att man tyckte någonting annat, utan där var man i remisserna nöjda med ett sjudagarssystem om man fick sänkta egenavgifter. Det skulle man få här. Däremot tyckte jag att det var märkligt skött. Om jag går tillbaka till min företagarroll och får ett brev från som talar om att jag nu får men där det inte står någonting om den kompensation som är i samband med detta är det klart att man blir förbannad, upprörd, sur, putt, purken, grinig, vresig och lättirriterad. Nåväl: Jag tror att det är bra att man har lyssnat i så fall. Jag ska också säga att man kan välja fler dagar än dessa sju. Man kan välja om man vill. Valfriheten är alltså viktig. 79 (KD): ska vara ett land där det lönar sig att arbeta och ett land där fler vill anställa och fler företag kan starta och växa. För jobben, tillväxten och en positiv utveckling i hela vårt land är det helt centralt att befintliga företag växer och att nya skapas. En rad viktiga reformer har genomförts under förra mandatperioden som förbättrat näringslivsklimatet och stärkt som företagarnation. Det som har hänt är att alliansregeringen målmedvetet sänkt skatterna för företagare och på företagande, sänkt kostnaderna för att anställa, förbättrat trygghetssystemen och minskat regelbördan för företagen. Vi har även öppnat fler delar av ekonomin för entreprenörer. Företagen är också beroende av stabilitet och ordning i de offentliga finanserna. Därför har vi tagit ansvar för ekonomi. Tillsammans utgör allt detta en allt bättre grund för att göra mer konkurrenskraftigt och för att få fler och växande företag. är nu på väg att återhämta sig från den djupaste krisen . Alliansregeringen har gjort kraftiga insatser för att möta krisen och bekämpa arbetslösheten. Vi har vidtagit omfattande åtgärder för att stabilisera den svenska finansmarknaden och därmed trygga företagens kapitalförsörjning liksom för att värna sysselsättning och produktion. En aktiv krispolitik har varit möjlig tack vare en ansvarsfull politik som har värnat de offentliga finanserna och satt jobben främst. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet och minska den fortfarande alldeles för höga arbetslösheten, inte minst bland unga och personer med utländsk bakgrund. Det är helt oacceptabelt att en så stor del av befolkningen är arbetslös. Här spelar näringspolitiken och småföretagens villkor en viktig roll för att ge arbetslösa jobb och framtidstro. Det är därför glädjande att nu se småföretagens kraftfulla återhämtning, eftersom de utgör grunden för att vi ska få fler och hållbara jobb. Färska undersökningar visar att nyföretagandet har ökat rejält jämfört med och att vissa län till och med når rekordnivåer. En rad undersökningar visar nu hur företagen återhämtar sig och hur framtidens jobb växer fram. Företagarnas årliga undersökning Småföretagarbarometern visar att vi nu ser en snabbare återhämtning jämfört med tidigare konjunkturuppgångar, exempelvis eller perioden efter 90-talets kriser. En trend bland nyföretagandet är att det är allt fler ungdomar, kvinnor och personer med utländsk bakgrund som startar företag. är det till exempel fler ungdomar i åldern 2024 som startar företag. En aktiv företagarlinje är avgörande för att bryta ungdomsarbetslösheten och utanförskapet. Alliansen har genomfört en rad reformer för att förbättra för företagen i . avskaffades revisionsplikten, som gällde för två tredjedelar av företagen, och sänktes egenavgiften för småföretagen. Detta är reformer som underlättat för tusentals företag att vara mer framgångsrika och anställa fler. För att göra aktiebolag mer tillgängligt för företagare har kravet på aktiekapitalet sänkts . Detta har bidragit till att antalet aktiebolag har ökat . Vår vision är att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. Det är nödvändigt om vi ska kunna möta den ökande konkurrensen. Ett näringslivsklimat som stärker konkurrens- och attraktionskraft förutsätter insatser inom i praktiken samtliga politikområden. Arbetet för ett företagsklimat i världsklass har kommit långt, men mer behöver göras. Därför fortsätter vi arbetet med att utveckla en mer samlad och tvärsektoriell näringspolitik. För att få fler och växande företag krävs också insatser för att utveckla företagsfinansiering, öka tillgången på riskkapital och ge information och rådgivning riktad till befintliga och blivande företagare. Här planerar regeringen att tillsätta en utredning som ser över samtliga statliga riskkapitalaktörer. Vi måste fortsätta arbetet med att bygga starka forsknings- och innovationsmiljöer. Arbetet med att förenkla företagens vardag fortsätter med hög prioritet. Nya mål och indikatorer ska utvecklas, och förenklingsarbetet ska få ökat genomslag på regional och lokal nivå. För att förbättra förutsättningarna för innovation och kunskapsintensivt företagande föreslår regeringen inom ramen för en nationell innovationsstrategi insatser för bland annat ökad tjänsteinnovation, inkubatorer och ungas innovationer. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från offentligt finansierad forskning inom akademin och vid forskningsinstitut fortsätter. Regeringen förstärker anslaget till för insatser inom såddfinansiering och affärsutveckling. För att upprätthålla ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat kommer regeringen att tillsätta en utredning av företagsbeskattningen för att utforma beskattningen så att investeringar, produktivitet, sysselsättning och välfärd gynnas. Vidare har regeringen som reformambition att sänka mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster från till . behöver fler och växande företag. Bara så får vi fler jobb och tryggar vår gemensamma välfärd. Mycket har gjorts, men mycket mer kan göras. Det kommer vi kristdemokrater, tillsammans med moderater, centerpartister och folkpartister, att arbeta aktivt för under den mandatperiod som just har inletts. Med detta yrkar jag bifall till propositionen och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (KD). 80 (S): Målet och visionen för oss socialdemokrater är att ska vara ett jämlikt land. Ska målet och visionen kunna nås behöver fler möjligheter skapas. Barnens framtid ska inte avgöras av vad föräldrarna tjänar eller av var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla så att vi kan utvecklas genom hela livet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka både sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Alla ska kunna förverkliga sina drömmar och utveckla sina förmågor. Ett jämlikt är ett framgångsrikt . Där tas all begåvning, alla talanger och all arbetsvilja till vara. Där bryr vi oss om varandra, och där kan man känna sig trygg. Engagemang och nyfikenhet förvandlas till nya idéer och växande företag, och därmed till jobb och framtidstro. Så kan konkurrera med kunskap och förnyelse i en värld av ständigt tuffare internationell konkurrens. Ett jämlikt förutsätter ett jämställt . För att minska klyftorna mellan kvinnor och män behöver en rad strukturella reformer genomföras. Att hålla samman är det viktigaste för oss socialdemokrater. går utvecklingen i motsatt riktning. Unga möter stängda dörrar. Alltför många är långtidsarbetslösa. Svårt sjuka människor görs försäkringslösa. Klyftorna ökar både mellan människor med höga och låga inkomster och mellan män och kvinnor. Den utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . På hotar detta förutsättningarna för både jobb och ekonomisk utveckling, men det går att byta färdriktning. Vi rödgröna har en högre ambition än regeringen på utgiftsområde 24 Näringsliv. Vi anser att vägen till arbete går genom företag och företagande. Därför är det lite förvånande att borgarna här i och i regeringen har gett en hel del otydliga besked just när det gäller näringslivet. Låt mig ta några exempel. säger här i kammaren att vi i ska vara i världsklass. Jag har ingenting emot det. Man ska självfallet spänna bågen hårt, men det gäller att landa på rätt ställe också. Vi kan ta Coompanion som exempel. Det handlar om kooperativt företagande som är på frammarsch i . Allt fler väljer att driva företag i den här företagsformen. De får otydliga besked om framtiden och hur det ska gå med deras verksamhet. Det måste vara självklart att det ska finnas pengar till information, utbildning och rådgivning. Låt mig tydliggöra vad Coompanion gör . Det handlar om affärsrådgivning till människor som vill starta och driva företag tillsammans. får de otydliga besked om huruvida de ska få de medel som krävs för att de ska kunna jobba just med rådgivning och utbildning. Vidare har vi IFS, det vill säga , som ger råd och stöd till invandrare som vill starta företag i . Det är samma sak där. Regeringen skriver i budgetpropositionen att man avser att fortsätta med insatser för att främja företagande bland personer med utländsk bakgrund, till exempel satsning på mentorskap, rådgivning och mikrolån. Men i själva verket innebär det beslut som vi förmodligen kommer att fatta här en neddragning med 20 miljoner. Hur kan man då säga att det är en satsning? Det här går inte riktigt ihop. Detta är väl en viktig målgrupp? Ett tredje exempel är kvinnor som jobbar med företag. Winnet, som tidigare hette NRC, har ca 8 000 medlemmar. De upplever att de blir godtyckligt behandlade. De har blivit lovade en basfinansiering som vi här i kammaren är överens om. Men man har ändå gjort en förändring som innebär att det har blivit projektbaserat. Det gör att det är väldigt många tidigare resurscentrum som måste lägga ned eftersom de inte får några projektpengar. Detta sker i när andra, särskilt inom EU, har och just det här sättet att arbeta som förebild. slår man undan fötterna för dem. Det är väldigt märkligt, speciellt eftersom regeringen vill skapa bilden av att man är företagsvänlig och i världsklass när det gäller näringslivet. Besöksnäringen har nämnts under debatten. Det är en mycket viktig näring. Flera talare har tagit upp besöksnäringen, och den är mycket viktigt. Därför kanske vi kan få en enad riksdag bakom det förslag som vi har om att det ska bli ett särskilt branschprogram för besöksnäringen där vi ska kunna satsa på forskning och utveckling. Det kanske är någonting att se fram emot. Handelsfrämjande åtgärder är viktiga för om vi ska kunna stå starka i en global konkurrens. Att satsa på exportfrämjande åtgärder är därför både A och O. Vi rödgröna har andra förslag än regeringen och borgarna här i på det området. Den internationella finanskrisen satte tillfälligt stopp för den svenska exportens gynnsamma utveckling . Varuexporten, som står för två tredjedelar av den svenska exporten, föll , medan tjänsteexporten bara backade en knapp procent. Det är naturligtvis glädjande att den svenska exporten har återhämtat sig något nu . Det har vi kunnat se på hur många uppsägningar det blev. Det visar också hur sårbara vi i är. Därför är det bra att regeringen och handelsministern har målet att fördubbla exporten . Det som möjligtvis är lite förvånande är att man inte är beredd att tillskjuta några pengar för att klara av den här satsningen. Vi kan konstatera att det är likadant här. I budgetpropositionen skriver regeringen att man gör satsningar på export- och handelspolitiken. I själva verket gör man en neddragning med 15 miljoner på verksamhet. Detta går inte riktigt ihop. Vi hör också regelbundet hur små och medelstora företag återkommer till att de har problem att få rådgivning. Förvisso har vi, än så länge i alla fall, de regionala exportrådgivarna, och det som de utför är inledningsvis gratis. Problemet blir nästa steg, när man behöver gå vidare och det inte finns gratis exportrådgivning. I stället ska man betala, och det är inte alltid de små och medelstora företagen har förutsättningar för detta. När man gör sådana neddragningar på som det nu är fråga om blir det svårt att få pengarna att räcka för just små och medelstora företag och deras behov av hjälp. Man kan särskilt se detta när det gäller underleverantörerna, det vill säga . De har själva tagit initiativ till Undexo eftersom de känner att det som staten har att erbjuda inte räcker till. säger de i sina krav att de behöver hjälp från samhället i någon form för att klara av detta. Det är mycket märkligt att man från borgarnas sida inte är beredd att göra den typen av satsning så att inte ska vara lika sårbart beträffande export- och handelspolitiken. Det finns många företag som ropar efter arbetskraft men inte hittar rätt kompetens. finns det många unga som inget hellre vill än att jobba. Det behöver göras stora investeringar i kollektivtrafik, järnvägar och bostäder liksom i energieffektivisering och förnybar energi för att kunna möta klimatutmaningar och göra världsledande på grön omställning och miljöteknik. Om vi tar vara på dessa möjligheter får det många positiva följdeffekter i form av jobb och ekonomisk utveckling. Det finns mycket kreativitet, engagemang och framtidstro, och utifrån detta kan det bara bli fler företag och fler som kommer i jobb. Och alla får en chans att växa. 81 (S): En bärande tanke i vår socialdemokratiska syn på förutsättningar att lyckas i den mycket tuffa internationella konkurrens vi lever under är att vi ska konkurrera med högt kunskapsinnehåll, aldrig någonsin med låga löner. Därför tycker jag och vi i vår partigrupp att det är oroande att regeringen förhåller sig så pass passiv när det handlar om att skapa bättre förutsättningar för svenska företag, oavsett bransch, att utvecklas och växa. Oroande, ja förvisso, men faktiskt föga förvånande. Det finns ett grundläggande ideologiskt motstånd från de borgerliga partiernas sida att ge staten en tydligare och ambitiösare roll som samarbetspartner för näringslivet. Det finns på den statliga nivån, jag har upplevt den på den regionala nivån och med egna ögon sett den på den kommunala nivån. För oss är det naturligt att välja en annan väg. När regeringen väljer en alltför passiv väg är vi tydliga med att vi vill att staten ska bli mer aktiv och ta ett större ansvar. Den högproduktiva exportindustrin i vårt land är på sätt och vis den ryggrad som bär upp mycket av vårt gemensamma välstånd. Därför är dess behov också behov. presenterade en utvärdering av den så kallade offerten som lämnades till regeringen . Den innehåller en lång rad förslag på åtgärder inom forskning, utbildning och innovation. Slutsatsen är att samarbetet mellan industrin, såväl under den tidigare socialdemokratiska regeringen som under den nuvarande borgerliga regeringen, i huvudsak har varit ganska fruktbart. Men, och det är mycket viktigt, väldigt mycket återstår att göra. Enligt min mening är det därför, herr talman, angeläget att öka statens ambitionsnivå för att uppnå en större fokusering och förbättrad samordning av insatserna riktade till industrin. Jag tror att det i själva verket är en nödvändig förutsättning för att upprätthålla konkurrenskraft. Industrin efterlyser bland annat en starkare knytning av statens satsningar på forskning till den forskning och utveckling som bedrivs inom industrin själv. efterlyser strategiska forskningsprogram i en samverkan mellan näringslivet och staten. Man menar att det borde vara en självklart naturlig del av den svenska FoU-politiken. Mot bakgrund av detta är jag glad att kunna redovisa att vårt budgetförslag innehåller en rad insatser som väl skulle matcha de efterfrågade åtgärderna. Vårt budgetförslag innehåller satsningar på innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och en kunskapsintensiv tjänstesektor. Vi vill genom en extra utdelning på 5 miljarder från inrätta en riskkapitalfond för att stärka tillgången på riskkapital med fokus på små och medelstora industri- och tjänsteföretag i hela . Det jag emellertid allra mest vill framhålla är vårt förslag att regeringen bör utveckla en modell för att stärka konkurrenskraften genom en bättre samverkan mellan staten, universiteten, högskolorna och näringslivet. De branschprogram som den dåvarande regeringen initierade 2005, men som den borgerliga regeringen kastat i papperskorgen, skulle kunna utgöra en plattform för ett sådant arbete och mycket väl möta förslag på konkreta åtgärder. För våra prioriteringar ger vi Verket för innovationssystem ett högre anslag än regeringen, motsvarande . Det är som sagt oroande men inte alls förvånande att regeringen förhåller sig så pass passiv när det handlar om en så viktig fråga som förmåga att konkurrera. Det handlar om själva grundvalen för det välfärdssamhälle som vi skapat och borde därför vara en högre prioriterad uppgift för regeringen, oavsett vilken regering det handlar om. Jag är därför extra bekymrad över att näringsutskottets borgerliga ledamöter så okritiskt svalt regeringens förslag på det här området. Om regeringen inte har insikter nog och inte förmår prioritera, fokusera och strukturera statens insatser på forsknings- och innovationsområdena borde åtminstone några insiktsfulla ledamöter på den borgerliga kanten ha haft kurage nog att säga ifrån. Det är trist att så inte är fallet. 82 HANS (M) replik: Det var ord och inga visor! Jag vill komma tillbaka till det reptrick som ni från framför allt Socialdemokraterna talar mycket om, att plocka ur . Jag skulle vilja veta vad det är för analyser ni har gjort av som säger att det är det bästa bolaget att plocka ur. Staten har ganska många bolag. Här ska pengarna komma från . Vad är det som gör att ni landat på 5 miljarder? Och hur långt tror ni att 5 miljarder från kommer att räcka med tanke på de ambitioner ni har? Är det bra att ta ur ? Vi har tidigare, framför allt i energidebatter, hört de ambitioner som De rödgröna har med det ska ställa om till grön teknik, stänga ned kolkraftverk i och så vidare och därför undrar jag: Kommer det att finnas 5 miljarder över i ? Många är nyfikna på att höra hur denna analys har gått till. 83 (S) replik: Vi bygger naturligtvis våra budgetförslag på de realiteter som finns, och vår bedömning är att det går att göra en extra utdelning från . Vi har ungefär samma underlag för våra politisk-strategiska ekonomiska bedömningar som regeringen, eller rättare sagt exakt samma underlag. Jag skulle kunna returnera frågan och säga: Vad är det som får och den borgerliga majoriteten att tro att 2 miljarder i ett inlandsstöd, som alltså bara riktas till inlandet, kommer att ge de effekter som man eftersträvar? Vi har ju ännu inte sett regelverket för detta. Det handlar inte om att vi i oppositionen inte ser behovet av riskvilligt kapital. Frågan är i stället hur vi så att säga vill värka fram instrumenten. Vi tror på den här modellen. Det är betydligt större belopp, och det kommer att gynna hela landet. Det är ett instrument som ni saknar. Där står ni blanka. Jag är inte ett dugg oroad över detta. Jag är mer oroad över att regeringen är så passiv när det gäller stödet för att utveckla svensk industri. 84 HANS (M) replik: När det gäller inlandsinnovation och det projektet för norra delen av finns det en klar och tydlig politisk tanke. Det är ett område, en del av , där det inte finns entreprenörskap och där det saknas lokalt och regionalt riskkapital. Där behövs det. Det är bra politik när man använder medel ur statsbudgeten till detta. Men gäller det . Vi har ju i diskussioner om statligt ägande fått kritik för att regeringen inte har tillräcklig koll på vad som händer i styrelserna.