prot · GX09144 · 2010-06-28 00:00:00 — Om man läser den här rapporten noga kan man se att det inte är skatten som lyfts fram som den stora utmaningen, utan det är dels demografin vi blir äldre, vilket på många sätt är glädjande dels våra ökade önskemål och krav på välfärdstjänster, framför allt inom sjukvården. Den viktiga lösningen är att återigen göra kakan större. Det handlar om att ha ett skattesystem som premierar arbete och tillväxt. Jag konstaterar att Socialdemokraterna har tagit fram en symbol där man talar om att man har varit för tillväxt eller något liknande. Det tycker jag är bra, men det är tråkigt att ni kanske håller på att lämna det och inte är för det längre. Det är ju det viktiga med skattesystemet. Det är inget självändamål att ha en viss skattesats, utan man ska ha ett system som gör att samhället och ekonomin utvecklas väl. Då kommer jag tillbaka till den fråga som jag ställde. Den handlar om det som interpellanten tar fram om enkelhet och legitimitet i systemet. På vilket sätt blir systemet enklare av att ni vill återinföra en förmögenhetsskatt? Det var ju den skatt som var omgärdad av den lägsta legitimiteten, hade de flesta undantagen och gynnade skatteplanering mest. På vilket sätt gynnar det legitimiteten i skattesystemet att ni vill återinföra ett uppskov på reavinstskatter? Den som har tjänat stora pengar på att sälja en fastighet ska alltså kunna skatteplanera sig bort från att behöva betala den skatten. På vilket sätt gynnar det enkelheten och legitimiteten i skattesystemet? 63 Finansminister (): Den frågeställning som vill ha svar på är varför det är viktigt att sänka skatten, eller låt mig omformulera det, varför det är viktigt att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare som åker till sitt jobb och utför de uppgifter de har år ut och år in. Varför är det viktigt att belöna de människor som kämpar i motvind och medvind för att driva detta samhälle framåt? Ja, det är just för att om vi sänker skatterna för låg- och medelinkomsttagare blir det fler människor på arbetsmarknaden och som därmed arbetar och bidrar. Då får vi en högre långsiktig sysselsättningsnivå där vi genom konjunkturernas upp- och nedgångar kan se att fler människor befinner sig i arbete. Grunden för att vi ser det som centralt är naturligtvis att det är det som gör att vi kan finansiera välfärd, trygghet för alla och en möjlighet att ta ansvar för dem som har det sämst i samhället. Därför blir jag bekymrad över den konsekventa nedmontering av arbetslinjen som går genom den rödgröna politiken, kanske allra mest tydligt i och ambition att förkorta arbetstiden. Enligt KI bedöms detta kosta kanske av vår bnp. Förslag om friår blir en symbol för samma inriktning. Det är inte centralt och avgörande att man är i arbete. Det är naturligtvis lika djupt problematiskt när man vill lägga de resurser man drar in genom stora skattehöjningar på att bygga ut de olika bidragssystem vi har till dem som står utanför arbetsmarknaden. Det är logiskt och konsekvent om man vill nedmontera arbetslinjen; det är förödande bekymmersamt och riskfyllt om man vill värna välfärden. Vid sidan av arbetstidsförkortningen, friåret och bidragssystemet är därför de stora skattehöjningar man lägger på kostnaden för att anställa och arbeta bekymmersamma. Det är kombinationen av åtgärder som gör att vi landar i en nedmontering av arbetslinjen. Varför är det så problematiskt i just den här diskussionen? Jo, för att den enda anständiga och tillväxtmässigt rimliga lösningen vi har på åldrandets bekymmer är att fler arbetar, att yngre kommer in och arbetar tidigare, att de som jobbar jobbar mer, att vi förbättrar integrationen och att äldre stannar kvar längre på arbetsmarknaden. Allt det bygger på att det lönar sig bättre att arbeta för låg- och medelinkomsttagare. Det är svaret på fråga varför det är viktigt att sänka skatterna, eller rättare sagt varför det är viktigt att sänka skatterna för alla de låg- och medelinkomsttagare som kan bära framtidens välfärd för oss alla genom hårt arbete, ansvarstagande, flit och genom att man är beredd att alltid sätta sig i bilen och åka till jobbet. Det är därför det är så viktigt att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. 64 (): Men den politiken är ju prövad med förödande effekter i väldigt många av de europeiska länderna! Att inte finansministern ser det! De står nu inför stora nedskärningsprogram. Det är det som händer. Det är därför man måste vara sparsam med skattesänkarlöften och inte tro att det blir mer i statskassan bara för att man sänker skatterna. Det har inte blivit så i . Det har inte blivit fler jobb. Till och med regeringen skriver i sin finansbudget att det tar fem till innan man kan avläsa effekterna av det så kallade förvärvsavdraget. Det finns bara teoretiska beräkningar. Vi har sett att arbetslösheten har ökat. Det som gör att den går ned något är högkonjunkturen och att man får avsättning för sina produkter fordonsindustrin går bra och andra industrier går också bra just . Då ökar sysselsättningen till viss del, men det som händer nu och det ni inte ser är att långtidsarbetslösheten, alltså att man har varit arbetslös , fortsätter att öka. Den är uppe i 161 000 . Det är då de stora frågorna kommer om hur välfärden kan fungera för de människorna. Vad är det för arbetsmarknadspolitik som sätts in där? Vi har presenterat ett program med 100 000 nya jobb och utbildningsplatser för den gruppen av människor bland annat. Det är ju sådana åtgärder som man måste vidta, och då måste man ha skatteintäkter för att kunna göra det och inte sänka skatten för höginkomsttagare. Ni har inte svarat på frågeställningen om vad man gör i den offentliga sektorn. Jag var kommunalpolitiker i . Arbetsgruppen var överens om att det här är problemet, och man var också överens om att det är ett skattegap på och att det inte går att privatisera i motsvarande grad eller att avgifter i motsvarande grad skulle kunna täcka det underskott som uppstår. De borgerliga ledamöterna tyckte inte det heller. Det krävs ökade statsbidrag. Det är ni inte intresserade av att skjuta till, utan ni vill i stället fortsätta att sänka skatterna. 65 Finansminister (): Låt oss vara noggranna med beskrivningen av så att vi inte riskerar att svartmåla vår fina samhällsmodell. går ur krisen med en högre tillväxt än praktiskt taget alla andra industrialiserade västländer. Det var 3 procents tillväxt , och prognoser från KI och andra talar för att den utvecklingen står sig . Vi har en sysselsättning som , om KI får rätt, ligger 75 000 högre än den gjorde 2006 och som stiger med 100 000 . Vi har offentliga finanser som är starkare än i praktiskt taget alla andra europeiska länder och starkare än i praktiskt taget alla andra industrialiserade länder. De är så starka att vi i kan föra en diskussion om reformer, förbättringar och förstärkningar när andra bara tvingas diskutera nedskärningar och försämringar. Det här är naturligtvis inte slumpmässigt. Vi har mött krisen. Vi har lagt breda system för att säkra ett banksystem som ska kunna ge krediter till hushåll och företag. Vi har satsat 90 miljarder på att stabilisera efterfrågeutvecklingen. Vi har vidtagit effektiva åtgärder som satsningar på tillfälliga kommunbidrag, utbyggnad av infrastrukturen och ROT- och RUT-avdrag som gör att många människor får jobb i den inhemska sektorn, och vi har byggt ut och förstärkt arbetslinjen. Vi har byggt ut och förstärkt den arbetslinje som är det yttersta värnet för välfärden. Det här är den diskussion som vi ska ha fram till valet. Hur kan det bli fler i arbete om man avvecklar arbetslinjen, lägger kostnader på att anställa unga och kommer med kilometerskatter, bensinskatter och energiskatter som gör det dyrare och mindre lönsamt att driva företag och anställa människor i ? Här är skiljelinjen väldigt tydlig. Vi i tror att välfärd och trygghet bygger på arbete. De rödgröna har en annan hållning. Jag vill avsluta med att tacka för dessa debatter och önska en god sommar! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna . 12 § Svar på interpellationerna 2009/10:416, 441, 436 och 490 om ökade klyftor 66 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minska de ekonomiska skillnaderna i och om jag är beredd att ompröva regeringens skattepolitik mot bakgrund av att de ekonomiska klyftorna ökat i . har frågat om jag avser att ta några initiativ för att försöka vända de senaste årens utveckling med ökade klyftor. En likartad fråga har även ställts av som frågat vad jag avser att göra för att minska bidragsberoendet. Slutligen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska barnfattigdomen. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på dessa interpellationer. Regeringens huvudfokus har sedan tillträdet 2006 varit att minska utanförskapet och återupprätta full sysselsättning. När fler arbetar och färre försörjer sig på sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället gradvis. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är därför att få fler i arbete. har flera viktiga steg tagits för att långsiktigt förbättra sysselsättningsgraden. Genom bland annat införandet av jobbskatteavdraget har drivkrafterna till arbete blivit starkare. Även arbetsmarknads- och utbildningspolitiken har reformerats och vägarna tillbaka från sjukskrivning till arbete har blivit fler och bredare. Kostnaderna för att anställa personal har sänkts och det har blivit enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Den internationella lågkonjunkturen i finanskrisens spår har inneburit en kraftig ökning av arbetslösheten. har dock klarat sig bättre än många andra länder. Aktiva insatser för jobben och välfärden, tillsammans med ett ansvarstagande för de offentliga finanserna, har varit viktiga ingredienser i regeringens politik för att överbrygga krisen och motverka ökande klyftor. Fördelningspolitiken har varit i fokus. Det är viktigt att de som drabbats hårdare än andra av krisen också kompenseras när omständigheterna tillåter. I vårpropositionen har därför åtgärder riktats mot de grupper som står längst från arbetsmarknaden som syftar till att motverka en utslagning av ungdomar och äldre arbetskraft. Andra grupper som drabbats hårt av krisen är pensionärer och barnfamiljer. Regeringen har därför föreslagit en höjning av flerbarnstillägget och en förstärkning av grundavdraget för pensionärer. I budgetpropositionen föreslogs dessutom en höjning av bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Därmed hålls inkomstfördelningen samman och de långsiktiga förutsättningarna för en hög sysselsättning och stark tillväxt förbättras. 67 (): Jag tackar finansministern för svaret. Ministern skriver att fokus har varit att minska utanförskapet och återupprätta full sysselsättning. Då måste det ha känts som en kalldusch för när han i kunde läsa om det missade målet. Löftet var fler i arbete, men med Alliansen är det precis tvärtom. Fler är arbetslösa än tidigare, och man har inte klarat av fördelningen. Därtill ska läggas bostad, yrke, anställningsformer och arbetstider som skiljer invånarna åt. Splittringen är tydlig i landet, inte minst ser vi det i storstadsregionerna och då särskilt . Därför är det något overkligt med en finansminister som så helt tycks ha tappat kontakten med verkligheten. Några av de fakta som finansministern förträngt är att ungdomsarbetslösheten i är bland de högsta i som 40 000 komvuxplatser försvunnit mellan läsåren 2005/06 och 2008/09. Sedan regeringen tillträdde har antalet arbetslösa blivit över hundra tusen fler. Den enda procent som tjänar bäst har genom regeringens politik fått lika mycket som av svenska folket tillsammans. Den tiondel rika som har de högsta inkomsterna har fått lika mycket som av svenska folket tillsammans. Det är , RUT:s, siffror, inte mina. De visar på tydligt ökade klassklyftor. Antalet långtidsarbetslösa är rekordstort och har ökat med 140 personer per dag. Det är SCB:s siffror. Regeringen har halverat antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen. Det vet vi från Arbetsförmedlingen. har antalet sysselsatta i vård, skola och omsorg, oavsett driftsform, blivit ca 25 000 mindre. Det är SCB:s siffror. Socialbidragen ökar i av landets kommuner. Det, fru talman, är siffror. Det är över 70 000 personer fler i utanförskap än vid valet. Detta gäller om man räknar som gjorde i valrörelsen, och det skulle gälla efter valet också. Det är RUT:s siffror. Något som kommer att diskuteras senare är barnfattigdomen, som är rekordhög. Det har också tagit fram siffror på. Arbetslösheten har ökat mer i än genomsnittligt i . Arbetslösheten i är nu högre än i jämförbara länder, såsom och . Sysselsättningen har fallit mer i än genomsnittligt i , enligt . Vi som lever i verkligheten och också tillbringar mycket tid ute i våra förorter ser väldigt tydligt klyftorna, som blir större och större. Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med detta? 68 (): Fördelningspolitiken har varit i fokus, säger landets finansminister i ett svar på frågor om ökade klyftor och ökat bidragsberoende samt frågan från mig om en skenande barnfattigdom. Jag tror att många människor skulle uppfatta det som osanning och åtminstone som ett hån mot den verklighet som man upplever. Fördelningspolitiken har varit i fokus. Ja, åtminstone inte en fördelningspolitik som utjämnar, möjligen en fördelning som ökar ojämlikheten. Barnfattigdomen i har ökat med , som blev finansminister i . Bakom varje procentenhet finns ett barn. Det finns ett barn som har skolavslutning och är den enda i klassen som inte har med sig chokladkartong till fröken, den enda som inte har fått gå till och välja en ny sommarklänning. Det finns ett barn som säger: Äh, jag tycker ändå inte att det är kul att åka till . Jag har ingen lust att följa med till . Jag vill hellre vara hemma, för i har jag varit massor med gånger med min pappa. Ni vet inte vem han är, men vi har varit där massor med gånger. Det är ett barn som vet att de där extrapengarna till bussen och matsäcken i inte finns hemma. 23 000 barn kommer att börja skolan utan att kunna läsa vad som står på tavlan, för de har inte glasögon trots att de behöver det. 23 000 barn i saknar glasögon fast de behöver det. De barnen kommer inte att ha det lätt i skolan, och de barnen vet att pengarna hemma inte finns. Bakom dessa siffror döljer sig inte bara barn. Där döljer sig också deras föräldrar, som den mamma som vet att hon inte kan bjuda tillbaka hela dagisgruppen på kalas, trots att hennes son har fått gå på alla andras kalas, för det finns inte pengar. Det är riktiga människor riktiga barn, riktiga mammor och riktiga pappor. De vet effekterna av de senaste fyra årens ekonomiska politik. De vet vad det har inneburit när en moderat finansminister prioriterar inom fördelningspolitiken. Det har inte varit till deras fördel. Jag möter väldigt många människor som har det tufft i , men alla har inte fått det sämre. Alla har inte fått det tuffare. Den rikaste procenten i , av svenska folket, har fått lika mycket i skattesänkningar som av oss andra har fått tillsammans. Alla har inte fått det sämre, men klyftorna har ökat. slits isär, och ojämlikheten ökar. De som drabbas hårdast är de barn och föräldrar som lever i fattigdom. Det är landets finansminister som är ansvarig för den utvecklingen. Jag blir orolig när jag ser hur lättvindigt tar på min fråga om hur barnfattigdomen ökar. Oroar det inte dig, finansministern, att barnfattigdomen i har ökat du har varit ansvarig? 69 (): Jag vill tacka för svaret, visserligen sammanslaget med svaren på tre andra interpellationer. Jag är inte riktigt säker på att någon av oss har uppfattat att vi egentligen har fått några svar på våra interpellationer. Den borgerliga regeringens skattepolitik har inneburit att de ekonomiska skillnaderna ökat i . Principen för regeringens politik har varit att sjuka och arbetslösa får betala i form av sämre levnadsvillkor för att sådana som jag högavlönade ska få skattesänkningar. Både statsminister och finansminister har varit tydliga med att de vill fortsätta med den här typen av orättvis skattepolitik, som man säger sig vilja minska utanförskapet. Dessutom har regeringen flaggat för att värnskatten ska bort så fort det finns ekonomiskt utrymme. Värnskatten är den skatt som de som tjänar över 40 000 betalar. Mina frågor i interpellationen till finansministern var följande: Avser finansministern att vidta några åtgärder för att minska de ekonomiska skillnaderna i ? Svaret kan jag inte tolka som något annat än nej. Är finansministern beredd att ompröva regeringens skattepolitik mot bakgrund av att de ekonomiska klyftorna ökat i ? Även där blir svaret från finansministern nej. Min fråga till finansministern blir då, fru talman, hur han kan stå här i och låtsas som att han för en solidarisk och rättvis politik, när det enda vi kan se är motsatsen. Jag hänvisade i min interpellation till en bok som heter . Där har man sammanställt forskning som visar att avgörande faktorer bakom centrala sociala och hälsorelaterade problem hänger ihop med ojämlikheten. Ju större skillnader det finns i ett samhälle, desto sämre blir samhället för alla. Även de högavlönade förlorar på att de fattiga blir fattigare, för om de fattiga blir fattigare får vi ett sämre samhällsklimat och mår mycket sämre tillsammans. Boken har väckt ganska stor uppmärksamhet, och det är mot bakgrund av den jag har ställt frågan, eftersom vi ser att de ekonomiska skillnaderna ökar i . , skriver dessa forskare, utgör ett litet undantag, eftersom landet fortfarande tillhör de mest jämlika i västvärlden. har dock, skriver man, blixtsnabbt ökande klassklyftor, vilket kanske förklarar de gåtfullt höga ohälsotalen för svenska ungdomar. Precis som mina interpellantkamrater redovisat är många ungdomar arbetslösa . Vi har högsta ungdomsarbetslöshet. Den arbetslösheten kommenterar statsministern med att det är en synvilla. Arbetsmarknadsministern säger att ungdomarna är lata och sitter hemma för mycket framför datorn i stället för att söka arbete. Det blir lite märkligt när man pratar om att man försöker bidra till att skapa ett välfärdssamhälle när man gör någonting helt annat. Man kan väl bara ha ett välfärdssamhälle, inte flera? Ändå sade , fru talman, i den förra interpellationsdebatten att vi har ett antal välfärdssystem. I Socialdemokraternas har vi ett välfärdssystem, ett välfärdssamhälle, och det hänger ihop. Drar man på ena sidan händer det någonting på den andra sidan. Mina frågor till blir, fru talman: tycker att det är så viktigt att öka de ekonomiska skillnaderna? Varför är det så viktigt att ha fler fattiga i ? Varför är det viktigare att gynna de rika i ? 70 (): Min interpellation handlade om varför socialbidragen ökar med ett som är moderatstyrt. har valt att slå ihop svaren på interpellationerna som handlar om barnfattigdom och skattepolitiken, och gärna för mig. Visst är det barnen som blir lidande när samhället slits isär. Låt oss vara noggranna med beskrivningen av . Vi har ett fint land och ett möjligheternas land. När vi lämnade över landet gick det bra för . Jobben strömmade till. fick vi 153 000 jobb. Vi hade ordning och reda i ekonomin. Vi hade byggt ett stabilt ekonomiskt ramverk och hade bra offentliga finanser. Det var så stabilt att det inte gick att köra sönder . Varför hade vi byggt det stabila ekonomiska ramverket? Jo, därför att styrdes landet av en borgerlig regering som också den gången hade otur. Då var det en hemmagjord lågkonjunktur. Den här gången har det varit kris i hela världen. Som tur var hade vi byggt fundament i , eftersom vi lärde oss av den förra krisen när den borgerliga regeringen styrde. Trots att regeringen har sänkt skatterna med 100 miljarder har man ändå inte förstört ekonomin, och det är vi glada över. Det behövs när vi ska ta över och börja styra det här landet igen på ett mer rättvist sätt. Vi vill att alla ska med. Vi vill ge alla chansen. har 70 000 fler hamnat i utanförskap som har styrt kassan för landet. Det är 70 000 fler om man räknar som ville att man skulle räkna under valrörelsen , förstås. har han försökt att få oss till att ändra på räknesättet. Vi ska inte längre räkna på samma sätt. Riktigt så många i utanförskap är det ändå inte, säger . Men det är 70 000 fler. Vi hade ordning och reda i ekonomin. Ni har inte lyckats att slå sönder den. Det ni har lyckats med är att bryta isär samhället. Allt fler är nu ekonomiskt beroende av bland annat socialbidrag. Ni har byggt upp en sådan strategi. Ni har också infört vårdnadsbidrag. Ni har en bidragslinje med er politik. Vi har en riktig jobblinje där alla ska vara med. Vi ser till att även de som är arbetslösa har ekonomisk trygghet. Det ger fler jobb i förlängningen. Det är en jobblinje där vi tänker på fler än bara några få. Det är en jobblinje som inte bryter isär samhället. har utanförskapet ökat med 70 000. De som är utanför utanförskapet, det vill säga inte får någon ersättning alls av någon, har också ökat som har styrt kassan för landet. Ni är alltså en bidragsregering, och vi har en riktig jobblinje. Det skulle ta , sade när han tog över kassan för landet, innan den borgerliga politiken började bita. Det tog , och sedan kom jobbstoppet. Då slog det till på alla kanter, och massarbetslösheten spred sig över landet. Det var inte bara fel, eftersom det var en kris över hela världen. Men hade ökat på det. Han har försämrat för de arbetslösa och sjuka och gjort dem mer beroende av bidrag, och han har försämrat eftersom han har ryckt undan möjligheter till utbildning. Färre har möjlighet att gå i skola, komvux och arbetsmarknadspolitiska utbildningar. Det har blivit ett kallare som har slitits isär. 71 Finansminister (): Låt oss vara vårdsamma med bilden av . Vad är det för bild av vi vill ge till våra medborgare och till andra länder? Låt oss konstatera att och den svenska modellen är ett land och en samhällsmodell som har klarat sig väl. Vi kommer ur krisen, om KI får rätt, med en sysselsättning som är 75 000 personer högre än 2006. Det är fler kvinnor, unga och män som har jobb än vad det var . Får vi tro KI:s bedömning är det ungefär 100 000 färre som är beroende av olika sociala ersättningssystem än vad det var 2006. Vi har tagit oss igenom en ekonomisk kris i bättre skick och i bättre ordning än de flesta andra europeiska länder. Tillväxten är den högsta bland industriländerna tillsammans med i . Det är tillväxtutsikter som ligger tre fyra gånger så högt för EU-området och euroområdet. Det är en sysselsättning som, om vi får tro KI, stiger med 100 000 . Det är framför allt en välfärd som klarar sig bättre än i praktiskt taget något annat europeiskt landet. Det är just därför att vi inte har något behov av att göra de stora nedskärningar, de uppsägningar i offentlig sektor, de lönesänkningar, de lönefrysningar, de pensionsåldershöjningar och de neddragningar i välfärdssystemen som praktiskt taget alla europeiska länder men kanske framför allt , och nu ska göra . Vi har alltså tagit genom den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen i bättre skick än i praktiskt taget något annat europeiskt land. Jag kan inte heller dela beskrivningen av hur vårt står sig när det gäller jämlikheten jämfört med andra länder. När jag tittar på statistiken för inkomstspridningen ligger näst lägst bland . I EU:s statistik för lägst ekonomisk standard hör till de länder som har minst bekymmer. När det gäller andelen med svåra materiella förhållanden hör till de länder som erbjuder sina medborgare de bästa villkoren. Det är , , , och som klarar sig bäst i praktiskt taget alla dessa tabeller. Alla dessa länder styrs av regeringar med alliansinriktning, samma inriktning som vi har. Det är lite mer ordning, lite mer arbetslinje men också ett värnande av en sammanhållning och en välfärd som ska trygga alla medborgare. Så ser det ut i de länder som styrs av alliansregeringar.