prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — Jag tycker att det är revolutionerande att vi vänder upp och ned på det och återgår till den ordning som var tidigare. Faktum är att den ordningen är någonting som Socialdemokraterna måste ta på sig ansvaret för. Jag tycker att det är intressant att man ändå är med på så mycket av det som vi nu föreslår i denna proposition. Det visar att Socialdemokraterna har accepterat den problembild som vi beskrev 2001 och accepterar den problembild som ligger till grund för denna proposition. 54 () replik: När man lyssnar på den här debatten får man en känsla av att det handlar mer om det förflutna än om framtiden. Jag trodde att vi skulle debattera framtiden. När jag lyssnar på är det olika bitar jag tänker på. Han säger att skolan är sunk och moras. Nog finns det problem i den svenska skolan det håller jag helt med om. Alliansen har definierat några av dem ganska väl, och det är inte fel. Men att säga att det är sunk och moras är lite väl överdrivet, när PISA- och Timmsrapporterna säger att vi ligger i mittskiktet. Det jag är förvånad över, och som flera talare har tagit upp före mig, är vad som sägs om lärarna i lägre årskurser, 13-lärarna, . Vad vi säger från oppositionens sida är detta: Ja, det är en bra idé att ha ett slags klasslärarutbildning, men det borde finnas andra lärare också. Det behöver finnas speciallärare som har en djupare ämneskompetens än vad som har kommit fram . Varför säger nej till detta? Finns det någon speciell tanke bakom att ni säger nej till detta? Det är för mig obegripligt varför ni inte kan tänka mångfald i stället för enfald. Det undrar jag hur du svarar på, . 55 () replik: Man försöker från oppositionens sida ge en bild av att vi sänker nivån på lärarnas kompetens när vi inte vill ha det tunga ämnesdjupet hos våra lärare. Det gäller alltså lärarna i de lägre årskurserna, för när det kommer till de högre årskurserna skärper vi kraven så att man i gymnasiet måste ha både magister- och kandidatexamen. Den enkla förklaringen till det är att man inte behöver vara jätteduktig och ha den djupa ämneskunskapen i till exempel matematik för att lära små barn räkna. Jag har pluggat på KTH, och när jag försökte lära mitt kusinbarn räkna tittade han på mig som om jag var en riktig idiot. Min farmor däremot, som inte ens har gått i gymnasiet, lyckades mycket bättre med den uppgiften. Med det försöker jag illustrera poängen och det som är den grundläggande konflikten mellan er i oppositionen och oss i majoriteten, nämligen att det är två helt olika saker. Klasslärarna i lägre årskurser behöver inte detta ämnesdjup. Däremot behöver de bli specialister på att lära små barn läsa, skriva och räkna. Då kanske säger: Ja, men naturkunskap och alla de här andra ämnena! Men faktum är att man inte behöver kunna räkna på längdkontraktion för att berätta vad blixten är. Man behöver inte de djupa teoretiska kunskaper som du efterfrågar. Konsekvensen av den lärarutbildning som ni sjösatte har blivit att vi har missat bredden och missat förmågan att lära små barn läsa, skriva och räkna. Resultaten är ödesdigra. 56 () replik: Jag konstaterar att igen flyr från frågan genom att börja prata om hur det var förr och hur det är i stället för att prata om framtiden. Med all respekt för din farmor, , och även för dina kunskaper från KTH men jag pratar inte om KTH-matte när jag pratar om fördjupade ämneskunskaper i matte för årskurserna 13. Eftersom jag själv är lärare vet jag att det krävs en alldeles speciell kunskap för att undervisa i detta på ett vettigt sätt. Det är den kunskapen vi behöver fördjupning i, inte KTH-matte. Jag måste påpeka att jag inte heller fick svar på min fråga. Vad jag frågade var: Varför är ni i Alliansen emot mångfald? Varför kan ni inte tänka att vi både har klasslärare med breda ämneskunskaper och bredvid har ämneslärare, specialister, som är specialiserade på att undervisa i till exempel matematik för årskurserna 13? KTH-matte är något helt annat. Jag undrar: Kan tänka sig att svara på min fråga? 57 () replik: Jag är överlycklig! har ju fullständigt skrivit under på det vi tycker och tänker. Vi vill att klasslärarna ska bli just specialister på att lära små barn räkna, skriva och läsa. Det vi undanber oss och inte vill ha är de som har djup spjutspetskompetens i snäva ämnen. Det var ju dem som ni utbildade, och det var de som sedan kom ut i de svenska skolorna. Ni såg tyvärr inte till att de hade kompetensen att just klara av det grundläggande. Jag pratar gärna om framtiden det är det som är hela grunden för detta. Jag vill ha en framtid där små barn kan lära sig läsa och räkna i skolan. För det behöver vi klasslärarna, de som har spjutspetskompetens i just den färdigheten. Vi behöver inte ämneslärarna, som har den djuplodande kunskapen i naturkunskap och samhällskunskap, för de åldrarna. Vi behöver dem som är specialister på att lära ut de grundläggande kunskaperna till små barn. verkar det i anförande som att han trots allt är överens med oss i Alliansen om att det är detta vi efterfrågar. Men partiledaren kanske anvisade att till varje pris för en gångs skull skriva ihop sig med Socialdemokraterna och . Det kanske är det som är förklaringen till att det står en sak i reservationen och framförs en annan från talarstolen. 58 (): Jag är rädd för att det kommer att bli ganska mycket upprepningar här eftersom vi från Alliansen som vanligt är rörande överens. Det är ju alltid roligt, men det är inte så kul när man kommer långt ned på talarlistan. Skolan och speciellt lärare är någonting som alla människor har åsikter om eftersom vi alla har varit elever. Många av oss har dessutom nu barn som är elever. Alla har vi berättelser om våra gamla lärare. Vissa är roliga och andra är mindre roliga. Jag måste säga att jag själv är lyckligt lottad som generellt har goda erfarenheter av mina lärare. Det var speciellt en lärare som gjorde mycket stort intryck på mig och som jag nog kan säga delvis har format mig till den jag är. Det var min klassföreståndare i mellanstadiet. För det första var han en extremt ämneskunnig lärare. Han hade ett djup som är få förunnat. För det andra hade han en märklig förmåga att se oss var och en. Han behandlade oss helt klart olika men efter behov, vilket gjorde att resultatet nog blev jämlikt. Han hade koll. Han var personlig utan att vara privat. Och han var faktiskt också en auktoritet utan att vara auktoritär. Han var kort sagt en sådan lärare som jag önskar att alla unga fick lov att ha i sin skola. Men vi vet att det inte är så, och det är därför vi har den här debatten . Om det är något som jag skulle tro är oomtvistat i detta ärende är det att det är lärarnas utbildning och kompetens som är de viktigaste faktorerna för en bra skola. Oavsett hur mycket pengar vi spenderar på pedagogiska inom- eller utomhusmiljöer, läromedel eller kulturupplevelser hänger ändå elevernas skoltid och resultat på om det finns välutbildade och motiverade lärare i de miljöerna. Det går inte att tro att ska kunna vara en världsledande kunskapsnation när av lärarna i årskurs 15 saknar ämneskunnande. av lärarna i årskurs 69 saknar ämneskunnande, och av lärarna i gymnasieskolan lär ut till elever utan att ha ett ämneskunnande. Så ser det ut i dagens skola med dagens lärarutbildning. För mig är detta helt otroligt. Jag tror att vi är ganska överens över partigränserna om att det är bra och rent av nödvändigt att ha ämneskunskap och pedagogisk kunskap för att kunna lära ut. Desto märkligare blir det att höra debatten när oppositionen kör sin vanliga gömma-huvudet-i-sanden-politik. Flera utvärderingar och granskningar av den nuvarande lärarutbildningen har tydligt pekat på en rad kvalitetsbrister både när det gäller innehåll och struktur. skrev 2008 i sin rapport att de ifrågasätter examensrätten vid 10 av dåtidens 26 lärosäten. Det är en ganska markant knäpp på näsan åt hela systemet. Vi har en bristande vetenskaplig grund, avsaknad av kunskapsområden, låga krav, bristfälliga examinationer ni vet de populära låt-oss-alla-tenta-tillsammans-övningar som man hade och en hög andel av studerande som avbryter utbildningen därför att de helt enkelt inte tycker att den är meningsfull. De vill inte slösa bort sin tid och sina studiemedel på en utbildning som de inte tycker ger det de vill ha. Man har över huvud taget haft problem att fylla utbildningen. Jag är inte förtjust i statistik. Men på något sätt måste man ändå titta tillbaka på siffrorna för att förstå varför vi debatterar detta . går det drygt en sökande per plats till lärarutbildningarna en på en. var det 17,6 sökande till varje plats i lågstadielärarutbildningen. Det var 11,6 sökande till varje plats på mellanstadieutbildningen och hör och häpna nästan 25 sökande till varje utbildningsplats för historie- och samhällskunskapslärare. Om vi har rasat någonstans så är det väl i lärarutbildningen. Det antal som söker till lärarutbildning som förstahandsval har gått från 25 000 sökande till 13 2007. Dessutom är det lärarstuderande och sökande där avgångsbetygen väsentligt har försämrats. Kort sagt: Vi har över huvud taget inte kunnat locka många till utbildningen, och vi har definitivt inte lockat dem som har goda resultat från sin egen skolutbildning. Debatten här blir ännu märkligare när vi nu har dessa fakta. Det är inte mina siffror. Det är inte jag som har hittat på dem, utan det är . Det blir märkligt att höra den rödgröna oppositionen säga: Jo, men det har ju ändå gått framåt! Då ska vi tydligen låta det vara som det är. Vi släpper det. Det har gått framåt. Det är inte bra, men det har blivit bättre. Det är vad ni menar. Jag tycker att det är ett ganska kallt spelande inte bara med barnens utan hela nationens utveckling. Det är alltså mot denna bakgrund som jag säger det igen en enad allians föreslår en ny både vassare och bredare utbildning som ännu en byggsten i hela det gigantiska låt-oss-bygga-en-kunskapsnation-projekt som alliansregeringen sysslar med. Mina kolleger har redan dragit igenom de stora förändringarna. Det kanske blir fortsatt diskussion om det, men låt mig ändå bara kommentera lite grann. En examen blir fyra. Det är någonting som man till och med har efterlyst själv från högskolan. Vad man i stället har gjort är faktiskt att kalla dem för olika saker, för man ville inte ha examen som bakar ihop alla olika lärare. Det beror på att lärarstudenterna ska kunna både specialisera och fördjupa sig. De ska helt enkelt vara experter inom sitt område. Det är någonting mycket märkligt i den situation som har rått. För det första har man över huvud taget inte behövt vara examinerad som lärare för att få en fast anställning som lärare. Det är också någonting som vi nu förändrar. Redan där finns ett grundfel i tänkandet. För det andra har man inte behövt ha ämneskunskap inom det område man undervisar i. Det har inte heller gjorts någon skillnad, precis som vi har varit inne på tidigare, mellan att en lärare undervisar en sjuåring i det grundläggande att lära sig läsa, räkna och skriva eller har en sjuttonåring att utveckla i samhällskunskap. Det säger sig självt att man om man inte ens kan läsa inte kan utvecklas i samhällskunskap . Det är därför vi vill ha tillbaka de gamla klasslärarna. Vi säger också att antagningskraven till lärarutbildningen måste höjas. Kraven på dem som examinerar lärarna måste också höjas, det vill säga att man måste ansöka om examenstillstånd igen som utbildningsanordnare. Anledningen är helt enkelt, igen, att våra barn och ungdomar har rätt till de skarpaste hjärnorna i sin vidareutbildning. Utbildningen akademiseras i och med den nya beslutsordningen, där det särskilda organet med ansvar för just lärarutbildningen enbart och specifikt tas bort. Detta gör vi därför att vi inte vill specialbehandla lärarutbildningen. Den har rätt att ha samma akademiskt höga kvalitetskrav på sig som alla andra utbildningar. blir universiteten själva fria att bestämma hur utbildningen ska styras utan kontrollstationen lärarutbildningsorgan. kan lärarutbildningen integreras i fakultetens vanliga verksamhet och förs alltså närmare forskningen och det kvalificerade lärandet någonting som oppositionen uppenbarligen inte har läst. Jag citerar som är ordförande vid : Därmed kommer det också att bli mindre risk för att lärarstudenter får mindre kvalificerade studievägar jämfört med andra universitetsstudenter. Mina kolleger i Alliansen har som sagt fört en detaljerad debatt om vad den nya lärarutbildningen innebär i kvalitetshöjning. Jag har försökt ge en bakgrund till varför detta är livsviktigt för som nation. Låt mig avrunda med att säga att jag och är helt övertygade om att det går att vända denna trend med försämrade skolresultat för våra barn och unga och för läraryrkets attraktivitet. Som vi vet gick i går ut med en larmrapport som visar att vi behöver 50 000 nya lärare . Men bara tre av tio unga är intresserade av att bli lärare. Därför är den enskilt viktigaste uppgift som vi har i den här kammaren att höja läraryrkets status. Ett land som strävar mot högre resultat måste rekrytera de mest begåvade ungdomarna till läraryrket. Man måste ge dem en bra lärarutbildning och goda möjligheter att utvecklas under sitt yrkesliv. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och till en ny lärarutbildning. Den är välkommen! 59 () replik: sade att vi i den rödgröna oppositionen vill låta det vara som det är. Då undrar jag om har läst vår motion. Har hört mig säga det? Har hört säga det? Har hört säga det? Jag tycker att man ska vara lite seriös mot varandra när man fäller uttalanden och inte komma med svepande generaliseringar. Vi är överens om att vi ska ha en bra lärarutbildning med god pedagogik. Vi ska ha behöriga och utbildade lärare. Vi är inte oense om det. Ni vet lika väl som jag vad det beror på att det brister i skolan . Det beror på fler komponenter än lärarutbildningen. Vi säger att det är bra att vi får en ny lärarutbildning. Vi vill göra den bättre och kommer med nya förslag, men ni säger ju nej till dem. I valrörelsen målade upp en bild med mopeder som kördes in i klassrummen och for runt. Tror att studenter vill bli lärare om det är den myten man sprider? Jag har en fråga som gäller fritidshemmen. Ni vill förkorta utbildningen för lärarna på fritidshemmen. I propositionstexten för ni ett resonemang om hur viktiga fritidspedagogerna är i skolan och i lärandet. Regeringen skriver själv: Regeringen anser därför att lärare som arbetar i fritidshemmen bör vara lärarutbildade eftersom fritidshemmen blir allt mer integrerade i skolan. Utredaren sade att det behövs . Ni sänker kraven. Varför skriver ni på det här viset och gör någonting annat? 60 () replik: Jag har ägnat tid åt att läsa era reservationer. Jag tror att ägnade åt att beskriva att lärarutbildningen har haft problem, men det är ändå inte så allvarligt att man måste göra någonting åt det. Om man nu håller med om att vi måste göra någonting åt det, varför röstar man då nej till den här nya lärarutbildningen som man nu står här i talarstolen och säger att man tycker att den är bra i stora delar? Jag tycker att det är mycket märkligt. I övrigt tyckte jag att den största delen av tiden hos oppositionen gick åt till att beklaga att inte är här. Låt mig återgå till frågan om fritidspedagoger, . Vad är det för märkligt som gör att man tror att bara för att man ger någon en lång utbildning blir det också per definition en god utbildning med rätt slutmål? Vi vet att det inte är så. har konsekvent sagt att utbildningen måste stramas upp. stramar vi upp den. Dessutom försöker vi göra fritidslärarutbildningen något mer attraktiv genom att dra ned . Vi tycker att vi om man fokuserar på det som fritidspedagoger ska göra inte behöver ha samma längd på utbildningen. Det är mycket märkligt att se det här tänkandet att bara man sysselsätter människor inom en högskole- eller universitetsutbildning är utkomsten alltid bättre därför att det är en längre utbildning. Jag tror inte på det. Vi tror inte på det. Vi tror att man måste ställa krav. Vi tror att studietiden kan förkortas men att tempot kanske måste ökas. 61 () replik: Jag säger detta en gång till, : Vi röstar inte nej till propositionen. Det måste framgå tydligt. Vi säger ja till det förslag som ni har lagt fram, men vi vill ha förändringar på vissa centrala punkter. har i återkommande rapporter konstaterat att vi har brister i fritidshemmen. Vi har för stora grupper, och vi har för få utbildade lärare i fritidshemmen. Vi måste få en ny situation. Det vet vi alla om, och vi kämpar med det. Därför blir det så oerhört märkligt när man säger att man ska minska kraven. Er egen utredare sade att de här lärarna är så betydelsefulla. De finns i gruppen . De hjälper till med läxor och konflikthantering. De är där som ett kitt. De är uppskattade. Ni skriver till och med själva att de är integrerade i skolan. Vi säger att vi ska behålla det på dagens nivå. Då får vi 30 poäng där de kan välja svenska, matte eller engelska för att vara en resurs i det integrerade svenska skolväsendet. Det säger ni nej till. Ni vill inte ha det så. Jag får inte det att gå ihop med tanke på det ni själva skriver om deras viktiga roll. Förmodligen handlar det om pengar och om att Finansen har sagt nej. Här gäller det att spara. Det är beklagligt. Vi säger att vi behöver bra fritidspedagoger som även har svenska, matte eller engelska som en fördjupad kompetens. 62 () replik: Det gläder mig att säger att han kommer att yrka bifall till propositionen. Det tror jag att vi alla är glada över. Det är just en sådan överenskommelse över gränserna som vi ville ha men som ni inte har ställt er så positiva till tidigare. säger att vi har för få utbildade fritidspedagoger. Tror att vi kommer att öka antalet fritidspedagoger om vi har en längre utbildning eller minska antalet om vi har en kortare utbildning? Eller tror han att vi kan öka antalet om vi kan erbjuda en god utbildning som är effektiv, som tar vara när de studerande befinner sig i utbildning? Eller ska vi bara förlänga tiden därför att har en magisk siffra som säger att är ganska lagom tid? Varför är det inte ? De kommer att bli ännu duktigare fritidspedagoger om utbildningen är fem, sex eller . Det handlar återigen om att vara effektiv, sätta upp mål och arbeta mot dem på ett konstruktivt sätt. Jag är helt övertygad om att de målsättningar som regeringen och vi i Alliansen har för fritidspedagogerna för de är otroligt viktiga kommer att kunna uppfyllas om vi tillsammans stärker upp och snävar ihop utbildningen på hela . 63 () replik: Jag noterar att attraktivitet är ett nyckelord i argumentation när det gäller utbildningarna. Det jag tror att också måste räkna in i detta är hur verkligheten ser ut för många lärare. var inne på fritis med enormt stora grupper. Man har urholkat fritidsverksamheten. Bara under den här mandatperioden har vi sett ett trendbrott. Lärartätheten har ökat , det vill säga förra gången ni satt i regeringsställning. har en ny borgerlig regering tillträtt, och återigen minskar lärartätheten. Det spelar också roll för attraktiviteten hos läraryrket, men det är någonting som man inte tar med i beräkningen. De låga lönerna spelar också roll. Vi har en stor avtalsrörelse på gång där ute. Vi vet hur kritiken har varit från många lärare. Vi yrkar inte avslag på den här propositionen. Däremot har vi en rad förslag på förändringar som gör att vi kanske kan få en skola för framtiden i stället för att anamma gamla lösningar som inte kommer att passa . Det handlar om ha lärare med djupa kunskaper. sade i ett tidigare replikskifte att man inte behöver kunna så mycket matematik för att undervisa små barn. Det talar mot all vetenskap. vid har till exempel kritiserat hårt att lärare inte har kunskap om hur och varför matematiken hänger ihop. Man saknar förståelse, och då lär man bara ut tekniker. Det straffar sig . Därför menar vi att det är väldigt viktigt att man har djupa kunskaper i ämnen som till exempel matematik. 64 () replik: Det kan man ställa mot hur det har varit till då det inte har funnits någon som helst kunskap i matematik och ungarna har lärt sig att räkna av någon som kanske själv har haft ganska eländiga erfarenheter av matematik och uppenbarligen inte själv har valt att läsa in det i sin lärarexamen. Det är det som man måste ställa emot varandra. Det är märkligt att ni tycker att det är så vansinnigt enkelt att lära ungar att läsa, skriva och räkna från sex eller ålder, beroende på var de börjar, att man inte behöver ha något specialistkunnande i det, utan det kan vem som helst som själv kan läsa, skriva och räkna lära ut. Jag tror att vi alla som inte är lärarutbildade tillhör tydligen dem som är det förstår att det inte är så enkelt. Det är alltså dessa faktorer man måste ställa mot varandra. I stället finns det plötsligt ett nyvaknat intresse för matematik från oppositionen. ska alla helt plötsligt ha ämnesdjup i matte för att bli lärare i de yngsta åldrarna. Vad är det som gör att det inte går att förstå att har man inte fått verktygen som lärare för att utbilda barn i att läsa, räkna och skriva, alltså det mest fundamentala, kan inte barnen heller med allt mod i världen förutsättas kunna läsa, räkna och skriva sedan när de är ? Det är det perspektivet vi har på det hela. Man måste lära sig grunderna för att ha möjlighet att ifrågasätta och lära sig det som sedan kommer. 65 () replik: Jag förstår att gärna anklagar oss för att vi inte skulle vilja att lärarna har kunskaper i att läsa, skriva och räkna, men det är inte sant. Det finns inte någonting i vår motion som säger att det är dåligt och att lärarna inte ska ha den kunskapen. Vi tycker att det är viktigt att man har de kunskaperna, men vi tycker också att det är viktigt att lärarna ska kunna ha djupa ämneskunskaper i ämnen som matematik, SO, som är ganska brett, och de naturvetenskapliga ämnena. Men det är någonting som ni sätter hinder för. Det blir en lite plottrig utbildning där man kan lite om allt. Den plottrigheten kan man redan skaffa sig genom Internet. Det man behöver är djupa kunskaper. Skolan måste kunna stå för någonting som ger djup men som också ger förmåga att analysera. Där finns bristerna i svensk skola . Jag vill gå tillbaka lite till det här med attraktiviteten i utbildningen. Det svarar inte på. Jag vill veta hur man är beredd och det kanske är lite vid sidan av, men det har ändå en viss koppling att förändra den verklighet som många lärare i förskolan och fritidspedagoger befinner sig i. Det gäller kanske framför allt fritidspedagogerna som ni nu förkortar utbildningen för. Vi har ställt frågan tidigare, och ingen har fått svar på den. Varför ska just fritidspedagoger ha mindre kunskaper? Vad är det som ska tas bort i deras utbildning som är onödigt och som de inte behöver? 66 () replik: Jag måste börja bakifrån även om jag tycker att man ska vara pedagogisk och börja från början. Frågan om fritidspedagoger har vi alla, tror jag, besvarat . Jag har i alla fall gjort det ett antal gånger i denna debatt. Det är inte det att de kan för mycket utan att det som de bör kunna faktiskt kan snävas in tidsmässigt därför att utbildningen inte är effektiv som den är . Det hoppas jag är svar på frågan. Det finns väl ingen människa som kan bli beskylld för att kunna för mycket! Jag ber om ursäkt, för det var verkligen inte så att jag inte ville svara på det här med lärarutbildningens attraktivitet. Jag tycker kanske att det går lite utanför den här debatten, men jag ska gärna svara på frågan. Vi tror alla att det måste löna sig att utbilda sig. Att lönebilden ser ut som den gör då lärarlönerna har rasat om man jämför med omvärlden och med hur resten av löneutveckling har sett ut är ett stort problem. Att kommunerna i många fall har för mycket makt över skolan tror jag att ni alla vet att jag som folkpartist tycker. Kommunerna har faktiskt inte förmåga att sätta in tillräckligt mycket människor vad gäller fritidsverksamheten.