prot · GX0995 · 2010-03-25 00:00:00 — 53 Statsrådet (): Jag tackar för en mycket konkret fråga som jag på mina resor runt om i Turistsverige har mött så . Man frågar varför det ska vara så svårt att få sätta upp en skylt som visar vägen till den egna butiken, den egna gårdsbutiken eller annan verksamhet. Därför var en av de första frågor som vi lyfte fram frågan om att förändra möjligheterna till skyltning. I detta sammanhang har också fått nya uppgifter i syfte att bejaka detta och göra det lättare och mer flexibelt för våra företag att kunna skylta. Under dagens regeringssammanträde har vi också fattat konkreta beslut som jag kan återkomma till i mitt nästa inlägg. 54 (): Jag vet att man i går fick avslag på ansökningar om att sätta upp skyltar. Jag tycker att det är förskräckligt. Därför undrar jag naturligtvis: När kan ministern medverka till att de som i går fick avslag kan göra nya ansökningar, få dem hanterade och möjligen beviljade? 55 Statsrådet (): Det är alltid svårt att vara konkret när det gäller ett företag som har fått avslag. Men jag är den första att tycka att det är sorgligt. Meningen är att det ska vara ett mycket flexibelt och användbart skyltsystem. Vi har under dagens regeringssammanträde skapat förutsättningar för nya typer av skyltar i syfte att gårdsbutiker, hantverkare och så vidare ska få rätt skyltning. Mycket av detta handlar om Turistsverige och om möjligheterna att skapa livskraftiga miljöer i hela landet. Jag var i går på i . som man kan le åt politiken för att detta inte redan är gjort tycker man att det är oerhört tydliga signaler som är i linje med det som turistföretagen och andra företag efterlyser, nämligen att få lov att annonsera om sin verksamhet. En fast förbindelse mellan och 56 (): Även jag tänkte ställa en fråga till infrastrukturministern. arbetspendlar över 75 000 människor över . Företag och universitet samarbetar, och kollektivtrafiken samordnas alltmer mellan och . ökar behovet av person- och godstransporter, både inom men också genom från övriga . Det blir enligt många alltmer uppenbart att det behövs ytterligare en fast förbindelse över mellan och . har statsrådet fått ett brev från skånska folkpartister i , i , i och i EU som tar upp frågan om en ny fast förbindelse. Min fråga till statsrådet blir då: Hur ser statsrådet på möjligheterna att inom överskådlig tid bygga en ny fast förbindelse över ? 57 Statsrådet (): inklusive hela är en oerhört spännande och dynamisk region där man har rivit de nationella gränserna på ett oerhört spännande sätt. Jag och mina danska kolleger man har bytt minister där har under återkommande seminarier och diskussioner om förbindelserna och pendlingen över även lyft fram en HH-förbindelse. Det är bra om två parter är lika intresserade av att skapa en gemensam förbindelse. är danskarna oerhört tydliga med att deras infrastrukturinvesteringar görs i och kring . 58 (): Det är glädjande att höra att ni har dessa diskussioner på ministernivå och att intresset också är stort från dansk sida. Även på EU-nivå finns det möjligheter till delfinansiering. Det fick man redan då byggdes. Min följdfråga blir: Tycker statsrådet att diskussionerna har gått så pass långt att det kan vara dags att börja intressera olika EU-organ för finansiering av förstudier och planering? 59 Statsrådet (): Jag ska upprepa det sista som jag sade. När det är en gränsöverskridande och nationellt överskridande förbindelse som man pratar om är det naturligtvis oerhört viktigt att det är båda nationernas investeringar som ska ha fokus på den gemensamma förbindelsen. Just där är vi inte. Från svensk sida pågår det just nu ett arbete. Vi knyter ihop åtgärdsprogrammen framöver, . Naturligtvis finns det ett underlag utifrån och eftersom där förekommer mycket pendling och det där är oerhört avgörande att just möta och kraftsamla beträffande möjligheten att stärka människors vilja att åka spårbundet och människors möjligheter att åka kollektivt. Det arbetet pågår alltså. Men från dansk sida har man inte gjort sitt arbete med en HH-förbindelse. Skatt på rum i studentkorridor 60 (): Jag har en fråga till statsrådet . Frågan handlar inte om vägskyltar utan om de 30 000 studenter som bor i studentkorridorer runt om i . Det är uppenbart att den borgerliga regeringens ändring av fastighetsskatten till avgift har slagit orimligt hårt mot dessa studenter. Det nya systemet innebär att varje enskild bostad ska beskattas med en avgift på . Det betyder att ett rum i studentkorridor utan toalett, dusch och kök ska belastas med samma avgift som en femrummare på . Vi i den rödgröna oppositionen tycker att detta är orimligt och har föreslagit en förändring av systemet innebärande en med sänkt fastighetsskatt per studentrum. Min fråga till statsrådet är därför: Varför tycker regeringen att ett studentrum utan toalett ska beskattas som en femrummare på ? 61 Statsrådet (): Jag vill tacka för frågan. Det lät nästan som att läste ur ett av mina anföranden. Jag har nämligen tagit upp frågan och diskuterat den med studentorganisationerna. Det här är en av de frågor där vi tittar på möjligheterna till åtgärder när det finns ett utrymme i det budgetarbete som vi nu står inför. 62 (): Jag har i denna kammare debatterat frågan också med finansministern. Han försvarade hårdnackat dagens system och sade att det är bra. Det är roligt om regeringen har diskussioner om detta. Men för landets studenter är det uppenbart att vill man få någonting gjort i för deras skull ska man rösta rödgrönt. Vi har nämligen redan ett förslag på bordet som ni kan rösta för. 63 Statsrådet (): Jag får tacka också för det inlägget, . Jag är, kan man säga, fackminister för bostadsförsörjningen. olika ledamöter har där lite olika roller. Som jag sagt är det här en av de frågor som vi diskuterar inför den kommande budgeten. I och för sig vore det spännande om budgetförhandlingarna slutfördes här i kammaren, men vi arbetar på ett lite annat sätt. Det finns också ett antal andra saker som behöver åtgärdas för att bostadsförsörjningen ska förbättras. Som kammarens ledamöter är väl medvetna om har under de senaste nästan 30 åren byggt ungefär hälften så många bostäder som man byggt i våra nordiska grannläder till exempel. Det rör sig om 180 000 bostäder i mellan och för 9 miljoner svenskar, om 250 000 bostäder för hälften så många norrmän och om ungefär 250 000 bostäder för hälften så många finländare. När det gäller de fundamentala förändringar som behövs är nu dess bättre den saken delvis på plats i och med en ny överenskommelse mellan hyresgästerna, fastighetsägarna och de allmännyttiga bostadsföretagen. Det här kommer jag att inför denna kammare lägga fram som en proposition. 64 (): Jag har en fråga till infrastrukturminister som handlar om telefonin på landsbygden. Frågan skulle kunna sorteras in under rubriken ska leva. håller just nu på med några pilotprojekt som innebär att det fasta telefonnätet ska monteras ned på vissa platser i landet. Till en början är det ca 500 kunder utanför i samt och som berörs av det pilotprojekt som startar . räknar med att ca 50 000 kunder över hela landet kommer att beröras. Det här skapar naturligtvis nyfikenhet och frågor men också en oro hos berörda. Jag inser att måste förnya och pröva nya lösningar i takt med att gammal utrustning slits ut. De som berörs är också beredda till nya lösningar om det inte blir sämre förutsättningar än . Det finns en ambition om bredband till hela landet. Men i här nämnda pilotprojekt handlar det om mobila lösningar som faktiskt är långsammare. Jag tänker på Internetsurfning och e-post. Jag vill därför veta hur infrastrukturministern ser på denna utveckling. 65 Statsrådet (): Det är mycket riktigt, som här lyfter fram, fråga om ett teknikskifte som självt beslutar om och hanterar. Man gör det via ett pilotprojekt som jag själv naturligtvis är mycket informerad om och som jag noga följer. Jag har suttit ned tillsammans med folk i de kommuner som är involverade i denna förändring, vilken bygger på att det är dyrt att skifta ut och att underhålla dagens telefonstolpar därför detta teknikskifte. Jag vill vara oerhört tydlig med att alla har rätt till telefoni. Det är syftet med teknikskiftet så det ska ersättas med telefon. Det är en lösning med fast mobil som man arbetar med. Att man kallar projektet för ett pilotprojekt bygger på att det successivt också ska vara en bra dialog med dem som får förändrade förutsättningar. 66 (): För mig är det viktigt att den här typen av pilotprojekt har en god förankring hos berörd befolkning. I till exempel vet jag att företagsetableringar är beroende av hur det fungerar när det gäller de framtida möjligheterna att kommunicera via nätet. Det handlar faktiskt om mer än samtal och surfning. Det är viktigt att boende och företagande på landsbygden har samma möjligheter till bredband en kraftigare dataöverföring, tv med mera. Därför undrar jag vilket ansvar regeringen och infrastrukturministern har för att av mig här nämnda pilotprojekt inte försämrar för berörda utan snarare förbättrar för dem. 67 Statsrådet (): Jag får nog vara oerhört tydlig: Det är som skiftar teknik. Politiken bestämmer inte tekniken. Däremot har alla rätt till telefoni, något som det är lagstiftat om. Om det i något fall skulle vara så att inte ersätter fast telefoni med motsvarande telefon och säger att det kommersiellt inte är möjligt att göra det har staten i budgeten avsatt pengar för ändamålet. Syftet är att staten då träder in och garanterar och upphandlar teknik så att alla får telefon. Det är oerhört tydligt i sammanhanget. gör alltså ett teknikskifte. Alla har rätt till telefon. Staten gör en upphandling av telefon om det i något sammanhang mot förmodan skulle inträffa att man inte ersätter. försäljning av studentbostäder i 68 (): Jag vill återknyta till frågan om studentbostäderna. Jag bor i . Där är vi mycket bekymrade över vad som händer med de studenter som kanske blir utan bostad. I den blå regeringens iver att sälja ut allting har också gått till försäljning, till AP-fonderna. Det är ett mycket stort bekymmer att nu ämnar sälja 4 300 bostäder, främst studentbostäder i . Det måste ändå vara ett nationellt ansvar att se till att studenter har bostäder. Jag har tidigare ställt en fråga till statsrådet och frågar återigen vad statsrådet ämnar göra åt den situation som framtiden kommer att möta med bristen på studentbostäder i . 69 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt att de svenska skattebetalarna fick väldigt bra betalt för det egentligen kommersiella kontorsfastighetsbolaget . är det den gamla delen av , som också hade bostäder i , som är aktuell i och med att den nya Vasakronankoncernen ska sälja det här beståndet. Jag har kallat till mig vd och ställt ett antal frågor till honom. Han säger att det oberoende av vilken ägare man har inte finns några ekonomiska argument för att avyttra dessa för något annat ändamål än studentbostäder. Det är vad han säger. Jag kan inte bedöma detta. Bolaget har sin rätt att köpa och sälja de fastigheter de tycker bäst tjänar pensionärernas pensioner. Det är nämligen vad det handlar om de ska förvalta detta på bästa möjliga sätt. De har kommit fram till att de ska sälja dessa fastigheter. Beskedet är att det inte finns några ekonomiska argument för att omvandla dem till något annat. 70 (): Det är oerhört viktigt att det finns ett nationellt ansvar, och som fackminister och ansvarig för bostäder är det viktigt att man tar detta ansvar. När det finns utbildningsplatser på det otroligt skickliga universitet som har är det också oerhört viktigt att det även finns ett nationellt ansvar för att det finns bostäder till de studenter som kommer till dessa universitet. Därför måste det också finnas ett ansvar för regeringen och för fackministern för bostadsförsörjning även för studenter att inte bara säga att detta är bra för pensionerna. Det kanske det är, men problemet kvarstår. Vad ämnar ministern göra åt den situation som studenter kommer att ha när situationen med bostadsbrist blir ännu värre än den är ? Jag vill att ministern och regeringen tar sitt ansvar i denna fråga. 71 Statsrådet (): Jag vill gärna säga till att de besked vi har fått av vd inte talar för att de kommer att omvandlas till något annat än just studentbostäder, eftersom det ger den bästa avkastningen för vilken ägare som helst. Det är alltså en högre hyra i studentbostäder än om man omvandlar detta till exempelvis hyresrätter. Att bygga om dem till bostadsrätter är i princip nybyggnadskostnad, enligt . Men som sagt: Ingen kan veta detta. När det gäller studenterna i tycker jag att de naturligtvis ska titta på helheten. Vad åstadkommer de olika partierna och de olika alternativen här? Samma sak gäller den tidigare frågan. Med en politik som den de rödgröna föreslår kommer arbetsgivaravgifterna för unga människor faktiskt att fördubblas. Det är naturligtvis också någonting man ska väga in när man som student funderar på vem man ska rösta på. 72 (): Min fråga riktar sig till statsrådet och handlar om reglerna för arbetskraftsinvandring. behövde utländska studenter och forskare åka till sina hemländer för att söka ett uppehålls- och arbetstillstånd och sedan komma tillbaka, medan man nu om man har fullföljt en termin av studier eller forskning kan söka ett tillstånd direkt från landet och inleda en yrkeskarriär. Det finns en studie som visar att kunskaperna om dessa regler varierar ganska mycket på universitet och högskolor och att många lärosäten kanske inte fullt ut informerar studenter och forskare om denna möjlighet. De kanske inte heller fullt ut använder detta som en del av sin marknadsföring och rekrytering. Med grund i detta vill jag ställa frågan till statsrådet vad han är beredd att göra för att fler av landets universitet och högskolor ska få en bättre kunskap och också använda detta i marknadsföring och rekrytering för att förmå duktiga utländska studenter och forskare att stanna i . 73 Statsrådet (): Stort tack för frågan, ! Det är precis så som säger att svenska universitet och högskolor står inför en stor och viktig utmaning när vi nu ser en alltmer framväxande utbildningsmarknad. Vi hoppas naturligtvis att så många utländska studenter som möjligt ska tycka att det är spännande och intressant att komma till . Precis som refererar har reglerna ändrats så att man nu har fått större möjligheter än tidigare att stanna kvar i efter avslutad utbildning och också större möjligheter att komma till för att studera och arbeta här. Det är otroligt viktigt. Vi genomför nu en stor reform när det gäller att införa avgift för utländska studenter, och vi inför stipendier för att vi ska kunna få spännande, intressanta, duktiga och engagerade studenter till . I samband med detta ökar vi också informationsinsatserna för att locka utländska studenter till , och det handlar bland annat om att upplysa universiteten om hur man bäst bättre än rekryterar utländska studenter. 74 (): Tack för svaret, statsrådet! De nya reglerna är väldigt kraftfulla. Det är en styrka för vårt land, för att få hit duktigt folk och också för de personer som är berörda och som kan inleda en yrkeskarriär. Ytterst är det naturligtvis också en styrka för universitet och högskolor. var det ett par hundra före detta studenter som fick sådana här uppehålls- och arbetstillstånd, vilket egentligen är av dem som skulle kunna stanna här i landet. Man kan hoppas att det blir fler personer som använder denna chans att efter till exempel en masterutbildning på i kunna jobba på exempelvis eller ett tag. Jag vill ändå upprepa min fråga. Vad tänker sig ministern lite mer konkret? Tänker han sig informationsmöten med lärosätena eller andra aktiviteter med regleringsbrev för att styra upp det, eller vad tänker han sig? 75 Statsrådet (): Jag uppskattar att denna fråga kommer upp. Det visar nämligen hur orimligt det tidigare systemet var. hade vi ett system där vi bjöd i stort sett alla utländska studenter på en gratis utbildning i , men ville de stanna kvar i efter avslutad examen var det otroligt svårt att göra det. Det visar att det gamla systemet inte var hållbart. har vi ändrat systemet, dels genom att införa avgifter för utländska studenter och dels genom att se till att det är lättare för utländska studenter att stanna kvar i . Som sagt: Vi måste kraftigt förstärka informationsinsatserna för att få fler utländska studenter att komma till . Vi gör det genom de förslag vi har lagt fram. Självklart tar vi också upp dessa frågor med universitet och högskolor när tillfälle ges att informera om detta. Det är nämligen precis så som säger att vi naturligtvis ska ta till vara det engagemang och den kraft som finns hos utländska studenter som vill komma till och jobba här efter avslutad examen. 76 PER (): Min fråga går till miljöminister . I förrgår, exakt efter folkomröstningen om kärnkraften i , fick en proposition som möjliggör utbyggnad av ny kärnkraft. Detta är ett dramatiskt förslag som ändrar en 30-årig politik om att kärnkraften ska fasas ut. Man kan konstatera att tolkningen av vad detta beslut kommer att få för konsekvenser skiljer sig väldigt mycket åt även mellan regeringspartierna. har varit ute och sagt att det kommer att leda till tio nya reaktorer, eller kanske till och med fler om deras kongress får råda, och att dessa kan ha upp till fyra gånger så stor effekt som dagens reaktorer. Centerpartister har varit ute och sagt att det inte kommer att leda till att någon ny reaktor byggs utan att kärnkraften troligen kommer att fasas ut. Detta ger ingen som helst vägledning för energimarknaden att veta åt vilket håll den ska gå. Jag skulle vilja fråga miljöministern: utveckling vill du säga är den som kommer att bli rådande? Vilket råd vill du ge energimarknaden kommer det att bli en kraftig utbyggnad med upp till fyra gånger så mycket kärnkraft, eller kommer det med regeringens beslut att bli noll kärnkraft ? 77 Miljöminister (): Man ska ha bra lätt att bli överraskad av att nu ha kommit på att vill bygga lite mer kärnkraft än , och det ska vara ett rätt välutvecklat sinne för dramatik för att tycka att det är jättedramatiskt. Däremot är det helt klart att det vi nu gör är att äntligen rätta till missförhållandet att kärnkraftsbolag har kunnat driva kärnkraft och sedan skicka räkningen till skattebetalarna. är det slut med det. Det blir inga skattesubventioner. Det blir också klart och tydligt att man om det allra värsta skulle inträffa, det vill säga en olycka, också får ta fullt ansvar för det. Allt bolaget har av egendomar och tillgångar ska också användas för att betala i det läget. Det är dessa krassa villkor, när kärnkraften fullt får stå på egna ben på en rätt tuff marknad, som avgör om det blir någon mer kärnkraft. Det är svaret på Per fråga. 78 PER (): Tack, miljöministern, för svaret! Jag kan konstatera att vi inte har samma uppfattning om huruvida kärnkraften kommer att fortsätta att subventioneras i , men det kanske är en debatt vi får ta . Jag kan dock konstatera att kärnkraften har varit en väldigt viktig fråga för genom historien faktiskt så viktig att en centerpartistisk partiledare och minister avgick från regeringen. Då handlade det om ett beslut att ladda en enda reaktor med bränsle och sätta den i bruk. Här handlar beslutet om att möjliggöra upp till tio nya reaktorer. Jag skulle vilja fråga miljöministern: Om det nu är så att det är tolkning av konsekvenserna av detta beslut som blir gällande, att man faktiskt får upp till fyra gånger så mycket kärnkraft som vi har haft tidigare i , skulle då i likhet med sin företrädare avgå från sin ministerpost? Eller är beredd att dagtinga med sitt samvete? 79 Miljöminister (): Jag förstår att du har jobbat länge på denna fråga, Per . Men är det ändå inte så när det gäller den första frågan, om huruvida det blir några subventioner eller inte, att det inte är någonting som du och jag behöver ha uppfattningar om. Det framgår tydligt av lagen vad som gäller. När det gäller kärnkraftsfrågan som sådan är det väl att vi lägger årtionden av kärnkraftsstrid bakom oss. Den har förött mycket av utbyggnaden för förnybar energi. åstadkommer vi under denna regering genombrottet för förnybar energi. Det är fler vindkraftverk bara , en tiodubbling som kommer och långt mycket mer energi från bioenergi än från kärnkraft. Det är den stora seger som är vunnen. Jag ser väldigt liten anledning att spekulera i att jag skulle avgå, när vi nu har vunnit den avgörande segern, det vill säga att det blir mer förnybar energi i . Åtgärder mot tjälskador på vägarna 80 (): Jag har en fråga till statsrådet . I mitt hemlän rapporterar att vägarna har svåra tjälskador som en följd av den långa och kalla vintern. Det är liknande på många andra håll i . E22 är en av många vägar som har drabbats av skador, bland annat mellan och samt mellan och . E22 är också en av våra hårdast trafikerade vägar, där transporter går till och från hamnarna i , , och . Trafikflödet ligger på ungefär 10 000 fordon och ökar . Skadorna hade kunnat förhindras om vägarna fått ny beläggning , men på grund av bristande resurser har detta nedprioriterats. Beläggningen är utsliten och kan därför inte längre förhindra att vatten rinner ned i underlaget och spränger sönder vägen. Tjälskadorna innebär mycket stora problem för trafikanterna. Med anledning av detta, herr talman, vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att underhållet av våra vägar ska förbättras, så att vi kan förhindra denna form av skador . 81 Statsrådet (): Jag tackar för frågeställningen om drift och underhåll av våra vägar. Det är naturligtvis en fråga som jag har möjlighet att påverka genom budgeten för . Vi har sett till att avsätta ytterligare resurser till drift och underhåll. Men vet antagligen också att detta inte var prioriterat för den socialdemokratiska regeringen. Därför finns det ett oerhört stort behov runt omkring i landet. Jag har naturligtvis ambitionen att fortsätta att skapa bra möjligheter för och , så att de undan för undan kan tillgodose de behov som finns på drifts- och underhållssidan. Därför har vi också med närtidssatsningar som verkar 2009 och 2010 under två budgetår sett till att det tillförts pengar till bättre bärighet för de områden runt omkring i landet där det har varit avgörande. 82 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det finns två problemområden, som jag ser det. Det ena är pengar. Enligt är det pengabrist för underhållet. har även försökt senarelägga vissa satsningar i , satsningar som jag har uppfattat att regeringen är positiv till. Det är också positivt att det blir närsatsningar på , med SölveStensnäs som exempel, för E22 är en viktig transportled för våra strategiska hamnar. Det andra problemområdet är styrningen. Detta har debatterats här i med anledning av kritik av styrningen av . Organisationen och styrningen av den nya stora myndigheten , med järnvägar, vägar, sjöfart och luftfart inom sitt ansvarsområde, kan minst sagt bli en utmaning. Många undrar vad som händer . En flaskhals på planeras att tas bort, men det finns två kvar att åtgärda. Jag avstår från att ställa en följdfråga, men vill skicka med en stark vädjan att statsrådet ser till att detta verkligen görs framöver. 83 Statsrådet (): Jag tycker att beskriver verkligheten på ett mycket rättvist sätt. Dessutom beskriver hur verkligheten ser ut i , där man är beroende av alla transportslags samverkan. Det är av den anledningen vi har lagt så mycket kraft på att skapa bättre och nya möjligheter att planera infrastruktur i , där sjöfarten har en mycket tydligare roll i ett sammanhållet system till gagn för det som efterlyser i . Något som kommer att bli tydligt i de kommande prioriteringarna är vikten av att har ett transportslagsövergripande ansvar. Våra transporter behöver vägar, järnvägar och sjöfart. Man måste göra en sammanhållen prioritering, så att flaskhalsar försvinner och prioriterade stråk fungerar som de ska för att godsflödena för del ska fungera ut till andra delar av världen. 84 (): Jag har en fråga till statsrådet .