prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 24: 99 S, 2 MP Avstod: 23 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 24 (Hushåll med låg ekonomisk standard) 1. utskottet 2. res. 27 (S) Votering: 196 för utskottet 100 för res. 27 23 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 24 MP, 22 FP, 20 C, 15 SD, 17 KD För res. 27: 99 S, 1 MP Avstod: 5 SD, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 26 (Delat barnbidrag) 1. utskottet 2. res. 29 (S, MP, SD) Votering: 160 för utskottet 143 för res. 29 16 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 1 MP, 22 FP, 20 C, 2 V, 17 KD För res. 29: 99 S, 24 MP, 20 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 30 (Fördelning av föräldrapenning) 1. utskottet 2. res. 35 (V) Votering: 273 för utskottet 20 för res. 35 26 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 35: 2 S, 18 V Avstod: 1 S, 25 MP Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 31 (Intyg för tillfällig föräldrapenning) 1. utskottet 2. res. 36 (S, MP) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 36 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 36: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 32 (Föräldrapenning ) 1. utskottet 2. res. 37 (S, MP) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 37 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 37: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 34 (Övrigt om föräldraförsäkringen) 1. utskottet 2. res. 39 (SD) Votering: 256 för utskottet 20 för res. 39 42 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 1 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 39: 20 SD Avstod: 24 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 38 (Bostadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 45 (SD) Votering: 193 för utskottet 21 för res. 45 104 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 11 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 45: 1 S, 20 SD Avstod: 86 S, 18 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 39 (Vårdnadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 46 (S, MP) 3. res. 47 (SD) Förberedande votering: 142 för res. 46 20 för res. 47 157 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 175 för utskottet 132 för res. 46 11 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 46: 99 S, 15 MP, 18 V Avstod: 9 MP, 2 SD Frånvarande: 13 S, 9 M, 1 MP, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU3 Utgiftsområde 21 Energi Punkt 1 (Energipolitikens allmänna inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 1 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 2 (Energipolitikens mål om hälsa, miljö och klimat) 1. utskottet 2. res. 2 (V, MP) Votering: 274 för utskottet 45 för res. 2 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 2 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Punkt 6 (Vård efter behov m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 1 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 14 (Personligt ombud) 1. utskottet 2. res. 13 (MP) Votering: 177 för utskottet 25 för res. 13 116 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 97 M, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 13: 25 MP Avstod: 97 S, 1 M, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 20 (Parboende) 1. utskottet 2. res. 21 (S, MP, V) Votering: 178 för utskottet 141 för res. 21 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 21: 98 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 24 (Nationella riktlinjer för god vård och omsorg vid demenssjukdom) 1. utskottet 2. res. 26 (M, FP, C, KD) Votering: 163 för utskottet 156 för res. 26 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 25 MP, 20 SD, 18 V, 1 KD För res. 26: 98 M, 22 FP, 20 C, 16 KD Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 25 (Äldreomsorg på det egna modersmålet) 1. utskottet 2. res. 27 (V) Votering: 293 för utskottet 24 för res. 27 1 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 97 M, 19 MP, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 27: 1 S, 5 MP, 18 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 13 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 26 (Användning av läkemedel) 1. utskottet 2. res. 28 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 28 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 28: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Punkt 1 (Arbetsmarknadspolitikens allmänna inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 1 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 2 (och globaliseringen) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 2 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 10 (Ersättningsnivåer och avgifter i arbetslöshetsförsäkringen) Yrkanden: 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) 3. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 1 (S) och A284 (S) Förberedande votering: 141 för res. 6 20 för mot. 158 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 158 för utskottet 141 för res. 6 20 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 98 M, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 6: 98 S, 25 MP, 18 V Avstod: 20 SD Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 15 (Stöd till start av näringsverksamhet m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 299 för utskottet 20 för res. 8 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 18 V, 17 KD För res. 8: 20 SD Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 18 (Instegsjobb) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 297 för utskottet 20 för res. 11 2 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 97 M, 25 MP, 22 FP, 19 C, 18 V, 17 KD För res. 11: 20 SD Avstod: 1 M, 1 C Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 24 (Arbetslivspolitikens allmänna inriktning) 1. utskottet 2. res. 15 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 15 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 15: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU4 Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang Kammaren biföll utskottets förslag. CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Punkt 3 (Bostadspolitiska mål) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 1 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 6 (Stöd till bostadsbyggandet) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 176 för utskottet 142 för res. 3 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 13 (Allmännyttans roll) 1. utskottet 2. res. 8 (V) Votering: 297 för utskottet 18 för res. 8 2 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 97 M, 24 MP, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 8: 18 V Avstod: 1 S, 1 MP Frånvarande: 13 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 14 (Mål för området Konsumentpolitik) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 9 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 9: 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Punkt 1 (Näringspolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 142 för res. 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. : 99 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 18 § (forts. från 14 §) Regional tillväxt (forts. NU2) 105 (MP) replik: Det är efter denna långa votering på gränsen att vi minns vad debatten handlade om. Jag hade dock en fråga som handlade om och det faktum att talade om ett underifrånperspektiv. är upplagda på det sättet att vi först betalar in stora medlemsavgifter till EU av vilka en del försvinner i byråkrati. Ungefär en tredjedel av dem läggs sedan i . Dessa betalar sedan ut till medlemsstaterna med direktiv från kommissionen som vår regering i nästa steg ska utforma egna, nationella direktiv för och som därefter skickas till åtta olika regionala strukturfonder som i sin tur ska utforma direktiv. Det är, tycker jag, ett bevis på att detta är ett extremt uppifrånperspektiv. Jag undrar hur vi ska göra för att detta ska omvandlas till någonting som har mer av ett underifrånperspektiv. 106 (C) replik: Tack för frågan, ! Det är väl så att EU dras med bekymret att vara en ganska så trög koloss organisatoriskt och även när det kommer till att visa på verkstad. Jag kan bara beklaga detta. Jag har dock också sett att det arv vi har med oss, egentligen sedan efterkrigstiden, har gett en ganska tydlig centralisering i det svenska samhället. Utifrån detta perspektiv känner jag att EU vissa gånger faktiskt har varit vår hjälp för att kunna stärka regioner. Men jag delar uppfattningen att det är centralstyrt. Så är systemet uppbyggt; det är ingen tvekan om den saken. Sedan är det nog egentligen ganska mycket upp till oss, alltså för svenskt vidkommande, vad vi väljer att göra av ett sådant här system och om vi enligt beskrivning, som jag delar, väljer att göra det väldigt byråkratiskt och krångligt vilket också beskriver för att komma åt dessa pengar, som egentligen är medfinansiering. Om alternativet är att vi inte hade haft denna möjlighet när vi kom in i EU hade risken, fru talman, varit att delar av vårt land blivit akterseglade jämfört med regioner i andra länder som vi konkurrerar med. I den bästa av världar skulle vi alltså inte ha några stödsystem. Vi skulle inte ha ett stödsystem för gemensam jordbrukspolitik, som i någon mening är orsaken till att vi ska ha billiga livsmedel i affären. Så skulle det vara i den bästa av världar vi är inte där . Jag skulle önska att det fanns fler initiativ som bidrog till att vi blev mer effektiva. Jag menar att denna regering har ett uppdrag utifrån den översyn varje departement har fått i uppdrag att göra för att se hur man kan bli mer effektiv och hur man kan stärka regioner. Det gäller inte bara landsbygden utan både landsbygder och regioner i . Det ska bli mer effektivt, och varje departement ska bidra till detta. Misslyckas detta tror jag att det är ganska allvarligt, men jag har en förhoppning om att det ska fungera. 107 (MP) replik: Jag vill då bara skicka med att jag önskar att regeringen inför reformeringen av , den period som börjar gälla 2014, driver på för att man ska minska omfattningen av strukturfonderna och i stället se till att dessa pengar kan göra nytta i nationerna utifrån mer av ett underifrånperspektiv. Det kanske till och med är på det sättet att om vi inte behöver betala lika höga avgifter till EU skulle man kunna använda dessa pengar för att sänka skatten på företagande, vilket i sin tur skulle göra att regionerna hade en större möjlighet att blomstra. 108 (C) replik: Jag tycker att det låter som en god idé och en god ansats. Frågan är bara om den skatteväxling, som man eventuellt skulle kunna kalla det, som beskriver blir verklighet och det verkligen blir ett sådant system som innebär att pengar kan stanna i en region. Det skulle vara tilltalande. Det tycker jag verkligen. och alliansregeringen har sänkt ett antal särskatter som är konkurrenshämmande gentemot omvärlden och andra näringar. Vi har infört jobbskatteavdraget, och i mitt anförande belyste jag att det nog har gett mest effekt för de människor som har låga inkomster och bor i områden som ligger långt ifrån storstadsregioner och så kallade överhettade regioner. Det finns nog nationella åtaganden som vi kan göra i första hand. Det jag möjligen skulle vara bekymrad över är vad som skulle hända om vi inte passar upp här. Vår nationella regionala politik är gemensam , liksom CAP när det gäller jordbrukspolitiken. Farhågan skulle vara om vi tappar frågan och tappar fokus så att enbart storstadsregioner skulle växa beroende på att vi inte har det här styrsystemet. Det skulle jag inte tycka var tilltalande. Men det tror jag inte heller att menar. Jag menar att det än så länge finns en poäng med att ha de här strukturfonderna, men deras utformning behöver och kan bli bättre. 109 (S) replik: Jag har några frågor som utgår ifrån det ordval och det resonemang som förde innan uppehållet. Han pekade på att det skulle vara starka regioner, att man skulle ha ett underifrånperspektiv och att vi skulle använda de här strukturfondspengarna till att stärka regionerna. Det kan jag instämma i. Men jag upplever situationen så att har vi ett stödsystem som i första hand utgår ifrån ett EU-perspektiv. Det upplever inte jag som ett underifrånperspektiv på vad det är som behövs. Det är min åsikt att vi i alltför hög grad har anpassat oss till EU:s stödformer i stället för att försöka utveckla egna utifrån svenska behov och svenska perspektiv. Jag undrar bara kort och gott om vi inte ska ha några egna ambitioner i detta när vi nu är på väg in i en ny omgång där man ska diskutera de framtida spelreglerna. Det är min fråga. 110 (C) replik: Tack för frågan! Det är egentligen en av de mest grundläggande frågorna. Man kan ju jämföra med CAP-programmet som också går . Frågan är vilken väg kommer att gå här för att kunna stärka regionerna. Jag är inte alldeles säker på att man behöver acceptera ett system som man går in i. Detta måste vara en förhandling. Jag ser flera delar där var svagt när man blev medlem i EU. Det är lätt att gnälla på dem som då satt i den här kammaren, men det vinner inte någon av oss här inne på. Däremot kan man fundera på hur tankegångar egentligen gick. Hur lyckosam var man som förhandlare den gången? Jag jämför gärna med som jag tycker är utomordentligt duktiga när det gäller frågor som gäller ansvar utifrån det nationella behovet till exempel. Men icke desto mindre finns det säkert möjligheter att vara tydlig från svensk sida. Det finns ett antal prioriteringar, utifrån den översyn som man gjorde, där samtliga departement fick ta fram punkter som berör landsbygd och regioner. Jag anser att detta ska vägas in i en kommande svensk programförklaring. Man kan ju också tänka sig att vara mer passiv och skatteväxla bort det här stödsystemet. Det vore egentligen intressant att ställa frågan till Socialdemokraterna om man skulle kunna tänka sig det som antydde här tidigare. Kan man tänka sig en sådan modell? Jag är inte främmande för det, men det är inte aktuellt . Det ligger inte på bordet som ett förslag. Det blir i så fall en kommande debatt, och jag tror att det är viktigt att vi har debatten i kammaren om vad vi vill med de här stödpengarna och strukturen, . Jag tror att det är viktigt att vi har en debatt där samtliga partier redogör för vad de vill. Det här är den svenska egna politiken. 111 (S) replik: Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag tror att det finns mycket som vi skulle kunna resonera ihop oss om. Vi tillhör samma union. Det står utom all diskussion, men förutsättningarna ser otroligt olika ut. Det märks också när man gör de här olika indelningarna av hur de olika stöden ska se ut. Men jag anser att vi trots det i alltför hög grad har anpassat oss till ett sådant system som inte i alla lägen är anpassat till just våra behov utan kanske mer till hur det ser ut i andra delar av . Jag ser fram emot att vi kan ha en diskussion där vi också talar om hur vi vill utveckla detta. För egen del kan jag också tänka mig att man har parallella system där vi i inte bara ska vara med och delfinansiera det som EU har bestämt att man ska satsa på utan att vi tänker steget längre även om EU kanske inte alltid är med på samma vagn. 112 (C) replik: Det går ändå att vara lite musikalisk i systemen. Jag tänker på att man kunde föra in en biogassatsning och även bredbandspengar i landsbygdsprogrammet. Det borde rimligen vara så att vi talar om vilken politik som är viktig för våra områden och våra regioner. Det är väl bra ju bredare uppgörelser vi kan nå i . Även om vi förstås förfäktar våra block för dagen vore det intressant om man kunde se att det finns en enhetlig linje för svenskt vidkommande att nå fram till vad som är bra för . Jag tror kanske inte att vi uppnår total konsensus, men vi ser fram emot den debatten. 113 (V) replik: Jag ska också uppehålla mig vid . Det finns anledning att göra det. Jag delar uppfattning att det är lite märkligt att vi först skickar ned pengar för att sedan få tillbaka dem med både livrem och hängslen när det gäller vad vi får göra. går en skiljelinje i svensk regionalpolitik. Det handlar om tiden före EU och tiden efter EU. Om vi var kritiska för kortsiktigheten kan man vara än mer kritisk . De här EU-programmen kopplade till de svenska programmen innebär att det blir väldigt kortsiktiga program. Man låter dem inte få verka ut. Det finns ingen strategi, utan det handlar väldigt mycket om att det är upp till dagen. Det finns undantag. Jag är medveten om det. Det finns väldigt bra satsningar som är långsiktigt strategiskt viktiga, men det finns massvis med kortsiktiga program som inte har lett fram till det vi önskar. Då kommer jag in på den fond som heter inlandsinnovation. Ska det här bli verklighet, ska det här bli en realitet och medverka till utveckling av landsbygdsprogrammet, får vi inte använda de här pengarna till att göra mer av samma sak, för det leder inte framåt. Då måste vi i stället se möjligheten att det här blir ett verktyg för den lokala befolkningen där de får ett stort inflytande över vad som ska satsas på, hur det ska satsas och vilka strategiska avgöranden som ska göras. Varför inte låta en del av de här pengarna vara med att bygga upp en infrastruktur på den finansiella marknaden? Jag tänker på de lokala sparbankerna. De har verkligen betytt skillnad där de finns. 114 (C) replik: Tack för frågorna! Låt mig börja med de lokala sparbankerna. Jag är oerhört positiv till dem. De har historiskt tagit stort ansvar vid ett flertal tillfällen i . Det finns sparbanker som drogs in före krisen . Lärdomen av det var att man inte drogs in , när räntan låg , utan kunde stå stabila. De står också stabila efter den senaste krisen. Som lagstiftare kan jag känna att jag inte vill peka ut vilken bank som ska agera eller vem som ska vara den rätta aktören. Däremot kan vi nog samfällt vara kritiska. Det är mer än finansministerns uppgift att vara kritisk till bankerna om jag får göra den utvikningen när vi känner att banker som ska vara stabila, ta ansvar och vara vår trygghet riskerar pengar i till exempel och på andra håll. Men vi kan inte veta exakt om det kommer att bli på det viset. Frågan om inlandsinnovation kan man fundera över. Kommer det att bli ett bra resultat av det? Det vet vi inte. Det är hypotetiskt. Vi kan bara hoppas och utgå från att det stämmer. Vi har upplevt att det finns ett stort behov av riskvilligt kapital i det området. Där finns ganska få människor, som jag sade i mitt anförande, men det kan vara det som avgör om dessa bygder vänder och utvecklas. kanske blir det som utvecklar , men vi vet inte säkert. Vi kan dock hoppas och tro det. Jag tänker på vindkraften som fördubblats till . Det kan vara så att det som händer med vindkraftsutbyggnaden, gruvnäringen och annat kommer att stärka regionerna. Vi talar om bara och 2 miljarder. Farhågorna att det kan gå fel finns. De finns väl alltid. De finns även när vi slår fast en skattesats. Först vet vi om det blev rätt eller inte. 115 (V) replik: Jag blir lite förvånad, för är väldigt försiktig, och det är många om och men. måste väl tro på Alliansens politik, att den ska få den betydelse som det talas om i betänkandet och som jag antar att han står bakom. Om det ska lyckas tror jag att det är avgörande att det finns ett underifrånperspektiv. Och blanda för skull inte in EU-fonderna i dessa pengar, för i så fall är det förstörda pengar! Då är de belagda med ett regelverk och en byråkrati som gör att de inte går att få ut. Låt pengarna verka bland den ortsbefolkning det handlar om! Då tror jag att vi får bättre möjligheter. Jag måste återkomma till sparbankernas betydelse där sådana finns . De finns fortfarande på en hel del ställen i landsbygdskommunerna. De betyder mycket eftersom de har kunskapen om det lokala näringslivet och ortsbefolkningen och kan bedöma möjligheterna för de satsningar som görs. Det behöver startas ytterligare fria sparbanker som ett komplement till affärsbankerna, som ju har helt andra intressen och ett helt annat affärsupplägg än de lokala sparbankerna. Att medverka med dessa pengar, att låna ut för att bygga upp fler sådana, skulle vara mycket positivt för landsortskommunerna. En strategisk satsning som har långsiktighet och också kan bära , och som alltså inte är en kortsiktig satsning, skulle verkligen kunna betyda någonting för framtiden. 116 (C) replik: Jag är medlem i ett parti som fyller . Vi föddes ur kampen att stärka landsbygden och företagen på landsbygden. Jag väljer att ha en lågmäld ton.