prot · GX0967 · 2010-02-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 25, 26 och . 2 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 3 § Svar på interpellation 2009/10:190 om regeringens inställning till AP-fonderna 1 Statsrådet (): har frågat statsministern om hans respektive regeringens syn på AP-fondernas agerande i bolag och på AP-fondernas framtid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. AP-fonderna är statliga myndigheter som styrs i lag och som därför åtnjuter en betydande självständighet gentemot regeringen. Det är som beslutar om AP-fondernas regelverk och uppdrag. Regeringens huvudsakliga uppgifter är enligt lag att utse styrelseledamöter och att i efterhand utvärdera verksamheten. Regeringen har också lagt fast riktlinjer för AP-fonderna när det gäller utformningen av ersättningar till anställda i fonderna och för ledande befattningshavare i företag där fonderna är delägare. Denna ordning vilar på en fempartiöverenskommelse i som omfattar hela pensionssystemet. Frågor som rör förändringar i pensionssystemet hanteras av den så kallade Pensionsgruppen, som har till uppgift att vårda pensionsöverenskommelsen. AP-fondernas framtida organisation och regelverk är således en fråga som uteslutande hanteras av partierna i inom ramen för arbetet i Pensionsgruppen. I Pensionsgruppen finns de fyra allianspartierna och Socialdemokraterna representerade. Frågan om en eventuell översyn av AP-fondernas regelverk ligger på Pensionsgruppens bord. Detta hindrar inte att partierna i Pensionsgruppen, inklusive Socialdemokraterna, för fram åsikter om pensionssystemet eller AP-fondernas roll. AP-fonderna förvaltar ett betydande kapital till nytta för dagens och morgondagens pensionärer. Regeringen är angelägen om att partierna i Pensionsgruppen i samförstånd ska hitta de lösningar som bäst tillvaratar svenska folkets intresse av att AP-fonderna ger största möjliga bidrag till pensionerna. 2 (): Jag ställde alltså en fråga till statsministern eftersom det blossade upp en osämja mellan statsrådet och statsrådet om huruvida man ska vara en aktiv ägare i AP-fonderna eller passivt se på vad som händer. Jag ville veta av statsministern vad som egentligen gällde och hur han såg på osämjan mellan de två statsråden. har inte statsministern kommit hit. Han vägrar svara. Han vill inte lägga sig i, eller han aviserar att han litar på statsrådet framför finansminister . Jag antar att det är så man ska tolka det hela. Sist det var en osämja i regeringen mellan försvarsministern och finansministern tog statsministern ställning för , och då avgick försvarsministern. Jag vet inte om det blir likadant , att det blir som avgår bara för att statsministern har tagit ställning för eller om han kan hitta en kompromiss. Jag har i alla fall inte fått något svar från statsministern. Jag får väl tolka det som att statsministern menar att regeringen ska vara en passiv ägare, att man i efterhand ska tolka eventuella fel och brister samt att man inte ska lägga sig i eventuella rörliga ersättningar många har blivit irriterade över att en hel del rörliga ersättningar och bonusar betalas ut. Jag antar att det är så jag ska tolka det hela. I så fall har jag några följdfrågor. Är det i efterhand som AP-fonderna ska utvärderas i fråga om hur de har skött sig, och är det i efterhand man ska säga om det är bra eller dåligt med de rörliga bonusarna? Tycker att AP-fonderna har skött sig bra? Är det riktigt att fonderna har betalat ut de rörliga ersättningarna? Hur blir det ? Är det någon eller några AP-fonder som kommer att slås samman? 3 Statsrådet (): Låt mig börja med den senare frågan från om hur vi ser på resultatet. Vi är noggranna med detta. Regeringen lägger fram en skrivelse med en utvärdering av AP-fondernas verksamhet . Den kommer till månad. Där kommer att finnas ett fylligt underlag för att diskutera de frågorna. Jag tror att innerst inne inser att det inte alltid är statsministern som kommer trots att en riksdagsledamot vill tala med statsministern, utan det är ansvarigt statsråd för frågorna som kommer. Jag framhåller att AP-fonderna styrs av lag. Det innebär att de är självständiga gentemot regeringen. Pensionsgruppen är en stor framgång för . Fem partier står bakom och vårdar pensionsöverenskommelsen. står vi inför en diskussion om hur fonderna ska utvecklas framöver, och vi utvärderar detta. Då är det inte så konstigt att det förs en diskussion mellan representanter för partierna i Pensionsgruppen. Det är det som har förekommit. Det vore skillnad om AP-fonderna var en myndighet under regeringen som vi styrde med regleringsbrev. Då hade det varit anmärkningsvärt om två statsråd hade diskuterat framtida reformer. Det är fullt tänkbart att det kan ske i alla fall, men i det här fallet är det fråga om något helt annat. Det är som lägger fast regelverket för AP-fonderna efter en överenskommelse bland de fem partierna. Att det sedan förs en diskussion om vilket vägval respektive parti eller statsråd skulle föredra tycker jag är naturligt. Jag är helt förvissad om att innan frågan ska avgöras i Pensionsgruppen kommer regeringen att ha en samlad uppfattning som regeringen kommer att redovisa. Jag hoppas att vi också kan ena oss med våra socialdemokratiska vänner, som vi har gjort i Pensionsgruppen. 4 (): Jag värnar om pensionsöverenskommelsen. Det är oerhört viktigt att vi vårdar den. Jag beklagar att den borgerliga regeringen under den här mandatperioden har gått ifrån pensionsöverenskommelsen och hittat på egna lösningar och förändrat villkoren. Jag och Socialdemokraterna gillar inte att man inte vänder sig till alla fem partierna innan man bryter pensionsöverenskommelsen och hittar på andra lösningar. Vi ska vara måna om överenskommelsen så att den blir stabil och hållbar över valperioder. Men min fråga ställdes från början till statsministern om hur han såg på att och har så helt olika uppfattningar om hur man ska lägga sig i som ägare. Ska man som statlig ägare ha en synpunkt på vad som händer inom fonderna, i styrelserna och hur det ska vara med de rörliga ersättningarna, det vill säga engagera sig och bry sig om AP-fondernas verksamhet på ett proaktivt sätt? Jag ville veta om statsministern delar den uppfattning som har. Av den här diskussionen har jag förstått att han inte gör det, utan han tycker, som , att man ska vara en passiv ägare och att man i efterhand ska utvärdera det som har skett och inte har skett. har inte svarat mig på frågan om de rörliga ersättningarna, huruvida han har någon synpunkt på dem och om han tycker att staten kan ha synpunkten att vi inte ska ha för höga rörliga ersättningar, att statens egna AP-fonder ska kunna gå i framkant och visa att det faktiskt går att placera pengar på ett humant och bra sätt med avkastning trots att man inte ska kräva gigantiska rörliga ersättningar. Den frågan har inte svarat på. Sedan säger att ni ska utvärdera och att det visar sig senare hur det blir . Men med den osämja som blottades mellan de två statsråden var det ganska uppenbart att de har olika uppfattningar. Min fråga kvarstår: Kommer några av AP-fonderna att slås ihop framöver? 5 Statsrådet (): Jag reagerar väldigt mycket på ordval: osämja. och jag är de bästa vänner, och vi diskuterar den här frågan. Jag hoppas att och jag också kan göra det och utbyta synpunkter. Men frågan om strukturen på fonderna framöver har varken jag, eller något svar på, utan det är Pensionsgruppen som ska ta ställning till detta. Den diskussion som uppkom tidigare, som hänvisar till i sin interpellation, handlade om att kommenterade en rapport som hade lagts fram av , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, som föreslog en sammanslagning. Han talade i allmänna ordalag om detta, och det var ett akademiskt resonemang om best practice och så vidare på detta område. Jag tycker att det är bra att det förs en sådan diskussion, och jag redovisade min uppfattning om detta. Men sedan sker det en process när vi ska bestämma hur det ska vara. Det kommer vi att diskutera tillsammans med och hennes parti, Socialdemokraterna, och jag hoppas att vi där kommer att komma fram till en gemensam uppfattning. När det sedan gäller frågan om våra riktlinjer, som handlar om anställningsvillkor i AP-fonderna och hur fonderna ska hantera sin roll som ägare av börsbolag, handlar det fortfarande om villkoren för att dessa fonder ska ha allmänhetens förtroende. Den finanskris som vi har gått igenom visar att när det är så stora påfrestningar, som i detta fall med stora börsfall som drar ned tillgångarna, är det viktigt att ersättningssystemen i fonderna och i de bolag man investerar i är av den arten att de inte leder till ett onödigt risktagande och att man kan upprätthålla allmänhetens förtroende. Den kommitté som regeringen tillsatte, som hade i uppdrag att utvärdera AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik, konstaterade just att ersättningsvillkoren i bolagen är väldigt viktiga förtroendedimensioner för medborgarna. De berömde AP-fondernas arbete med ersättningsfrågorna, men de drog ändå slutsatsen att arbetet kan utvecklas ytterligare. Bakgrunden till det var den stora betydelse som dessa frågor har för allmänhetens förtroende både för bolagen och för ägarna. 6 (): Jag får uppenbarligen inget svar av när det gäller de rörliga ersättningarna. Här säger att man kan ha rörliga ersättningar bara man inte sätter pensionspengarna på spel, eller hur han uttrycker sig. Det är väl just det som vi har sett. Vi har just gått igenom den värsta finanskrisen, och många har konstaterat att det är de rörliga ersättningarna som har varit en av faktorerna inte den enda för många giriga direktörer. Men vi är många som har konstaterat att ju högre ersättning, desto större risktagande. Desto värre blir det i efterhand när det ska städas upp av andra, när andra ska ta hand om det som de oansvariga och de som har fått höga rörliga ersättningar inte har tagit hand om på grund av att de haft skygglappar och att den höga avkastningen har hägrat. Jag tycker inte att har givit mig något bra svar på den frågan. Tycker han att vi som ägare kan säga ifrån om AP-fonderna, som vi har gemensamt, att vi vet att det går att placera pengar på ett bra och humant sätt med bra avkastning utan att man har gigantiska rörliga ersättningar? Där är inte tydlig. Han svävar på målet när det gäller det svaret, och det förvånar mig. Även där har en annan uppfattning än vad har. är ganska tydlig på den punkten trots att han inte kommer någonvart. Han säger en sak, men det har inte blivit någon bättring. Det har varit mycket snack från hans sida. Är det så att står för regeringens egentliga uppfattning att ni tycker att de rörliga ersättningarna är bra? 7 Statsrådet (): Det var inte lätt att hänga med i argumentation att jag inte är tydlig. Det vi har gjort är att vi har infört ett särskilt och mycket strängt regelverk för AP-fonderna, där vi har sett till att alla bonusar och rörliga ersättningar för vd:n och ledningsgruppen är borta. Kan man vara tydligare, ? Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellationerna 2009/10:189 och 199 om svenskt internationellt fartygsregister 8 Statsrådet (): har frågat mig vad jag vid ett eventuellt införande av ett svenskt internationellt sjöfartsregister avser att vidta för åtgärder för att garantera förenings- och förhandlingsrätten, rätten att teckna svenska kollektivavtal och för att förhindra diskriminering av utländskt sjöfolk. Därutöver har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att det läggs fram ett förslag till ett fartygsregister som innebär förbud eller inskränkning för de nationella fackföreningarna att teckna kollektivavtal, en diskriminerande lagstiftning för utlänningar som anställs i registret och inskränkningar i den nationella arbetsrätten. Svensk sjöfart blöder. Den ekonomiska krisen har slagit mycket hårt mot sjöfarten, och har ett antal svenska fartyg flaggats ut och fler är på gång. Detta är ett mycket allvarligt hot inte bara mot svenska arbetstillfällen ombord utan mot hela den svenska maritima näringen och därtill kopplade näringar. Att svenska rederier flaggar ut är en utveckling som innebär att svenska arbetstillfällen försvinner. De rederier som flaggar ut flyttar till länder just med internationella register, och för dessa gäller varken svensk lagstiftning eller svenska kollektivavtal. Jag kan dock konstatera att för flera av de fartyg som har flaggats ut har man behållit svenskar ombord. Detta är ett tydligt tecken på att svenskt manskap är en högt värderad resurs. Det finns ingen anledning att anta att rederierna skulle agera annorlunda om det var ett svenskt internationellt register som fartygen flaggas i, såvida det inte är andra lättnader rederierna vill komma åt. För svenskt vidkommande kan det konstateras att till skillnad från när fartyg flaggas i utländska register skulle svenska lagar gälla för fartyg flaggade i ett svenskt internationellt register. På så sätt skulle vi kunna tillförsäkra att arbetsmiljön är god, fartygen håller en hög säkerhet och miljöpåverkan minimeras om ett sådant register skapas. och borde inte oroa sig över att åtgärder vidtas för att skapa samma möjligheter för svenska rederier som de som finns exempelvis i våra närmaste grannländer och i flera länder inom EU. I stället bör man fundera på vad som bör göras för att bryta den negativa utvecklingen. Regeringen tillkallade en särskild utredare med ett brett uppdrag att se över förutsättningarna för och säkerställa det svenska näringslivets tillgång till effektiva och konkurrenskraftiga sjötransporter, vilket är viktigt då en betydande del av effektiviseringspotentialen inom svensk industri bedöms ligga i en fortsatt effektivisering av logistiken. En del av detta uppdrag är också att överväga behovet av lämpliga åtgärder för att stärka konkurrenskraften för svensk sjöfart. Möjligheten att skapa ett svenskt internationellt fartygsregister ska beaktas i denna del av uppdraget. Utredaren ska i denna del särskilt beakta befintliga kollektivavtalslösningar och de internationella konventioner på arbetsrättens område som är bindande för och som berörs av ett sådant register. Vidare ska utredaren förutom möjligheter till tvingande lagstiftning också undersöka möjligheterna för arbetsmarknadens parter att på olika sätt bidra till att stärka konkurrenskraften. Jag vill inte föregripa dessa diskussioner med parterna eller utredningens förslag, utan avser att invänta utredningens förslag innan jag diskuterar hur exempelvis förhandlingsrätt, möjligheterna att teckna kollektivavtal och nationell lagstiftning kan komma att påverkas. Det som behövs och görs är en genomgripande genomlysning av åtgärder för att stärka konkurrenskraften för svensk sjöfart. 9 (): Jag får tacka statsrådet för svaret, men jag är inte speciellt nöjd. Jag tycker att den fråga som ställdes i interpellationen var ganska tydlig. Hur ska vi säkerställa att svenska regler, kollektivavtal, förenings- och förhandlingsrätt och så vidare ska tryggas och att vi inte diskriminerar utländsk arbetskraft om vi skulle införa detta internationella register? Det får jag inget svar på, tyvärr. I stället är det allmänt prat om att sjöfarten är i kris och att det behövs åtgärder för att stärka konkurrenskraften. Underförstått menar man alltså att genom att vi från svensk sida går med i registret kommer vi att få ett nytt system som gör att vi kommer att pressa ned exempelvis lönerna i sjöfartsbranschen, vilket gör att vi blir mer konkurrenskraftiga eller hur ska det gå till? Svaret är knappast något under av tydlighet. Ministern säger: För svenskt vidkommande kan det konstateras att det till skillnad från när fartyg flaggas i utländska register skulle svenska lagar gälla för fartyg flaggade i ett svenskt internationellt register. Det låter ju bra. Men säger ministern: Jag avser att invänta utredningens förslag innan jag diskuterar hur exempelvis förhandlingsrätt, möjligheterna att teckna kollektivavtal och nationell lagstiftning kan komma att påverkas. Det vore väl konstigt om ministern stod här och sade att vi inte ska följa nationell lagstiftning, men här säger hon konkret att det kan komma att innebära att de svenska lagar och avtalsregler som gäller behöver ändras om vi ska gå med i registret. Vi kommer alltså sannolikt att anpassa den svenska lagstiftningen därefter. Då kan man säga att vi fortfarande följer svensk lagstiftning. Nog är det ett rimligt krav att ministern redan nu skulle kunna uttrycka en klar ståndpunkt: Om vi ska gå med i registret kan det inte innebära att vi ska försämra möjligheten att teckna kollektivavtal för anställda på svenska fartyg, oavsett om de är födda i eller utomlands, förhandlingsrätten ska inte påverkas och så vidare. Jag skulle väldigt gärna vilja ha ett tydligare svar på den konkreta frågan och inte en allmän diskussion om vad som borde göras för att stärka svensk sjöfart. kommer med ytterligare kommentarer om andra åtgärder som kanske skulle kunna stärka den svenska konkurrenskraften. Vad är vitsen med att gå med i ett internationellt fartygsregister? Något ligger ju bakom att man ska göra det och att man hävdar att det skulle stärka konkurrenskraften. Kan ministern ge några exempel på vad sådana åtgärder skulle kunna vara och vad de skulle innebära för dem som är anställda och jobbar på svenskregistrerade fartyg i eller utomlands? 10 (): Jag får också av artighet tacka ministern för svaret, men som ministern säkert förstår är jag inte alls nöjd med det. När jag frågade statsrådet om det fanns förslag om inrättande av ett svenskt internationellt register tolkade jag och många med mig svaret som att sådana planer inte fanns. Det som inte var möjligt har tydligen blivit möjligt , för då upplyste ministern i en debattartikel läsare om att hon var förespråkare för ett sådant register. Regeringen har tillsatt en särskild utredning i frågan. Statsrådet säger att svensk sjöfart blöder. Man flaggar ut fartyg till olika länder. Detta hänger i viss mån samman med den ekonomiska krisen, men inte med ett enda ord berör statsrådet hur alliansregeringen medvetet har fördjupat sjöfartens kris genom sin smått enastående oförmåga att leverera vad rederierna och ombordanställda har krävt under hela mandatperioden, nämligen tonnageskatt. Både statsrådet och statsminister drev före valet frågan om tonnageskatt för näringen. Vad man säger i valrörelsen spelar alltså ingen roll för alliansen. Det borde väljarna ha i åtanke inför höstens val. När statsrådet säger att man behöll svenska sjömän ombord efter utflaggningarna är det en sanning med modifikation. Ett fåtal svenskar, några befäl och mycket få av manskapet, har följt med. De utflaggningar som har skett visar att det inte finns några svenskar ombord bland manskapet, men ibland kanske ett fåtal befäl. Statsrådet säger i sitt svar tämligen raljerande att jag och inte borde oroa oss, för åtgärderna vidtas för att skapa samma möjligheter för svenska rederier som för dem som finns i våra närmaste grannländer och i flera andra länder inom EU. Jag tror att framtida svenska register kommer att ha samma innehåll som alla andra register har. Det är det jag är orolig för. I svaret säger ministern att svenska lagar ska gälla, och jag förutsätter att också svenska avtal ska gälla för svenska sjömän, eller har jag missuppfattat svaret? Eller ska man också förändra avtalen, som man kan läsa längre ned i svaret? Det kommer väl att gå till världshistorien att svenska regeringar genom utredningar ger sig in på avtal som är tecknade mellan parterna, oavsett om man gör det här i eller om man tvingar parterna att göra det. Mina kontakter med sjöfarten framhåller alla de fördyringar som har tillkommit på sjöfartssidan. Här skulle ministern ha tillsatt en utredning för att se över alla ökade kostnader när man registrerar nya fartyg i . I det senaste numret av kan man läsa att om man registrerar ett nytt fartyg på kostar det . I kostar det . Man ska lägga till att tillkommer för klassningen. Men i kostar samma sak ! Det är här man måste vidta åtgärder, ihop med tonnageskatt och annat. Det är detta vi ska ge oss in på, inte att angripa sjömännens och befälens kollektivavtal. Det som utreds har samtliga sjöfartsfack sagt nej till. Detta visar än en gång hur löntagarfientlig den här regeringen är. 11 Statsrådet (): Jag tackar interpellanterna för artigheten. Det är inte så ofta som jag möts av detta, så det tackar jag för, även om jag inte förväntar mig det. Men det är trots allt så, och , att ni i era interpellationer inte tar upp den situation som svenska sjömän befinner sig i, eftersom svenska rederier flaggar ut. Men vad är det ni försvarar? Ni försvarar uppenbarligen att jobben försvinner från . Vi ska tyst och stilla konstatera att rederierna flaggar ut, till danskt register. Måtte regeringen inte göra någonting! För då skulle jag kunna misstänka att och kan kroka arm med fackliga företrädare och säga att det är regeringens fel. Men är det så att jag och regeringen just värnar jobb i . Det är därför vi tar ett helhetsgrepp. Det handlar om precis det som avslutningsvis efterlyser, att hitta ett bredare anslag och en bredare analys av kostnader för att just få ned kostnader till exempel vad gäller registrering av nya fartyg. Precis detta är i pipeline. Vi har gett Tillväxtanalys i uppdrag att analysera det maritima klustret med inriktningen att identifiera åtgärder som kan vidtas för att minska kostnader och för att stärka konkurrenskraften. Och vi har gett Transportstyrelsen i uppdrag att se över förutsättningar för att ha en ökad flexibilitet för besiktning av fartyg under svensk flagg, det som efterlyser. Vi har också tillsatt en utredning när det gäller genomförande av om inre vattenvägar. Under ordförandeskapet vidtog vi ett antal åtgärder som stärker den internationella nivån vad gäller sjöfarten. Det är naturligtvis precis det som efterlyser som jag har framför ögonen, att skapa förutsättningar för svensk sjöfart att fortfarande vara svenskflaggad. Det är verkligen att sticka huvudet i sanden att säga: Nej, jag ser inte att svenska jobb försvinner ut ur och hamnar under till exempel dansk flagg. Det handlar inte bara om ett antal sjömän. finns geografiskt i ett område där man är mycket medveten om hur svensk sjöfart genererar jobb på land. Svensk sjöfart genererar intressanta utbildningar, högskoleutbildningar som vi är stolta över. Svensk kunskap inom forskning inom sjöfart genererar miljöteknisk utveckling. Det är mycket av detta som svensk sjöfart och svenska redare faktiskt är stolta över. Allt detta riskerar att försvinna när vi inte har kvar svensk sjöfart under svensk flagg. Ni attackerar mig, men jag värnar svenska jobb i stället för att blunda för att svenska jobb försvinner i och med att svenska fartyg flaggar ut till exempel till ett danskt internationellt register. 12 (): blir jag väldigt fundersam över vad ministern egentligen säger och vad regeringen egentligen avser. Först och främst är det lite tramsigt att anklaga oss för att vi inte skulle vilja värna jobben. Dessutom kan vi konstatera att alla fackliga företrädare som jag har varit i kontakt med i den här frågan har samma grunduppfattning som Socialdemokraterna och i den här frågan. Det är i så fall märkligt om de som jobbar inom sjöfarten inte förstår sitt eget bästa. Vi behöver inte slå in öppna dörrar. Vi tycker också att det är självklart att vi ska värna jobben, oavsett var de finns, även när det gäller sjöfart. Men på något vis är det väl ändå regeringen som måste förklara på vilket sätt det förbättrar svensk konkurrenskraft om vi säger att svenska lagar ska gälla. Allting ska gälla. Det enda som ska ändras är att vi för in dem i ett internationellt register. Det kan ju inte ändra någonting att man bara förs in i ett register, utan någonting måste ske i sak. Man kan titta tillbaka. Ni hade motsvarande förslag .