prot · GX09123 · 2010-05-21 00:00:00 — Det handlar om förtryck som hinder för utveckling, om ekonomiskt utanförskap, om migration, klimat och miljö, konflikt och sviktande stater och smittsamma sjukdomar. Det är hinder som vi vill göra något åt. Vi valde också att inom de områdena, de sex utmaningarna, peka ut tre fokusområden för att på ett tydligare sätt än tidigare komma vidare i Politik för global utveckling. I den skrivelse som regeringen har lagt fram bedöms den politiska utformningen och utförandet i de delarna. Man bedömer om man har klarat samordning och samverkan. Man bedömer kunskap och analys för att lära av det man gjort. Det här är en skrivelse som inte är det sista steget utan kanske det första. Det bygger på en dialog som förekom med utskottet. Jag utgår från att flera ledamöter deltog i dialogen om hur vi skulle följa upp det. För det här är ett område där bryter ny mark. har arbetat med att utveckla modeller, men det är få om ens någon som verkligen har en samstämmig politik för global utveckling eller som ens försöker ha en samstämmig politik för global utveckling. Det var också något vi kunde få ta del av när vi ungefär fick granskning av hur vi skött oss. Man uppskattade vår ambition och vår vilja att föra frågorna framåt. som prövas i den här skrivelsen har vi sett, precis som regeringen konstaterar, ett antal kriser. Det har varit finanskris och kanske är. Det har varit matkris, energikris, miljökris och humanitära kriser. Det har till och med blivit vanligt att man i medierna har börjat fundera på om det är något speciellt som gör att det är så många kriser. Trots det, fru talman, kan man konstatera att det här är en möjlighet till utveckling. Kriser är en möjlighet till utveckling, till att förenas och till att förnya. Jag tycker att regeringen har en bra ansats när den nu går fram med den här skrivelsen för att visa för kammaren och svenska skattebetalare hur man har arbetat och hur resultaten ser ut. Det är inte i alla delar men i alla fall ett försök att visa vart vi är på väg. Man har tre bedömningsgrunder. Måhända, fru talman, skulle man precis som när det gäller den högre utbildningen eller gymnasieskolan kunna önska sig några fler steg i bedömningsskalan. Det är ett medskick till dem som fortsatt jobbar med det här. Det är viktigt när man jobbar vidare utifrån den här skrivelsen att man gör det på ett sätt vilket också framgår av skrivelsen så att man kan följa utvecklingen. Det handlar om att inte göra tvära förändringar i bedömningsunderlagen. Som sagt, ligger långt framme i arbetet för att säkra utvecklingspolitiken. Vi jobbar tillsammans samstämmigt mellan olika politikområden. När man hör oppositionen, fru talman, skulle man kunna tro att vi är näst intill sämst i klassen. Men har rankat, och gör det , de 22 rikaste länderna vad gäller politikens påverkan på utvecklingsländer. Deras bedömning det finns skäl att påtala det är att toppar. Det är inget som man ska slå sig för bröstet för. Det är kanske snarare en utmaning att arbeta vidare. Att bära ledartröja kräver en hel del av oss. Det är i alla fall så de har valt att göra bedömningen. När jag läser den här skrivelsen från regeringen noterar jag som centerpartist positivt de skrivningar som görs när det gäller miljö och klimat. Det är ett av de åtta millenniemålen. Man skriver att den långsiktiga finansieringen av klimatåtgärder och både anpassning och utsläppsbegränsningar finns det anledning att reflektera över. Det gäller att fundera på hur man ska komma vidare, att i det internationella samfundet kunna nå lösningar men också att effektivisera FN-samarbetet för att stödja arbetet med de globala utmaningarna och främja rättvis och hållbar utveckling. Det är positivt, och det är viktigt att man jobbar vidare i den delen. Precis som framgår av skrivelsen ligger dock huvudansvaret för den egna fattigdomsbekämpningen och utvecklingen i händerna på de enskilda ländernas regeringar. Man hör ofta irritation över dysfunktionella stater, stater som inte fungerar. Senast var det . Korruptionen betraktas som det största problemet, det största hindret i många av de mest drabbade staterna. När Afrikanska unionen noterar att en fjärdedel av samlade bnp går till korruption är det naturligtvis en signal att någonting är fel. Vi måste arbeta i den globala utvecklingspolitiken, i samstämmighetspolitiken för att riva hinder för människor att göra skillnad. Det handlar om krig och konflikter, om frihet och demokrati, om fungerande stater med fungerande säkerhetssystem och om miljö och klimat. Det är, fru talman, intressant att höra oppositionen. räknade upp vad bistånd ska räcka till. Ingenting rörde hinderfrågorna. Det var bara skuldperspektivet. Låt oss inte gå i den fällan. Låt oss ha tilltro till människor och deras möjlighet att förändra om de får chansen. Låt oss arbeta för att riva hinder för utveckling. Att bistånd är en del i utvecklingspolitiken är viktigt, men det krävs samstämmighet. har tillsammans med Vänstern och Socialdemokraterna en reservation om millenniemålen. har väl använt sökfunktionen för att se om det stod något om millenniemålen i skrivelsen. Han stavade möjligen fel när han frågade datorn om det stod något om millenniemål i skrivelsen. Det finns på flera ställen. Jag skulle kunna läsa högt, men det tänker jag inte göra. Reservationen hade kanske varit onödig om oppositionen hade haft förmågan att se att det står att millenniemålen är fokus för skrivelsen. Vi ska se hur vi på det här sättet med samstämmig politik bidrar till att lösa millenniemålen, vilket vi enades om . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 18 HANS () replik: Just nu går omkring i med gröna näsor och hånar och ropar glåpord efter människor som har engagerat sig fackligt i vårt land och som har utnyttjat sin mänskliga rättighet i för att kämpa för mänskliga arbetsmiljöer och löner som man kan leva på. Man skulle kunna avfärda den tokiga kampanjen som ett desperat utspel av ett ungdomsförbund på dekis, om det inte vore så att just den här typen av kampanjer uppenbarligen har fått genomslag även i den borgerliga biståndspolitiken. När man läser skrivelsen ser man tydligt att de unga centerpartisternas tydliga antifackliga perspektiv märks även i politiken. Som jag sade i mitt anförande fick det svenska biståndsorgan som hjälper och stöttar arbetare i syd med att bygga upp fackliga organisationer sitt bidrag nedskuret . Det och Forum Syd är de två ramorganisationer av totalt 15 som fick allra störst nedskärningar. mer än halveras stödet till LO-TCO Biståndsnämnds arbete i , och . Det är en lång rad projekt där man stöttar fackföreningsrörelsen i bräckliga demokratier, till med i auktoritära stater. Dem drar man undan mattan för. I stället lyfter man i skrivelsen fram investeringar, handel och näringslivets roll. När det svenska näringslivet ska agera runt om i världen, hur ska vi se till att vinster från investeringar och handel kommer löntagarna till del om det inte finns fackföreningar som, precis som i , kan stå upp för löntagarnas rättigheter och se till att vinsterna från de svenska företagen kommer de anställda till del och att välståndet fördelas, blir mer jämnt spritt och kommer världens fattiga till del? 19 () replik: Vilka kampanjer vår driver är naturligtvis spännande att diskutera. Men det är väl ingen annan än möjligen som ser det som en del av en samstämmighetspolitik. Vår insats för att säkra mänskliga rättigheter är helt entydig. Vi har i alla sammanhang sagt att mänskliga rättigheter är odelbara och ömsesidigt förstärkande. Varken regeringen eller vi har agerat för att dra ned stöd och minska möjligheter för de fackliga organisationerna att bedriva verksamhet. Det är ett myndighetsbeslut. Jag utgår från att den diskussionen kommer att föras med vår biståndsminister . Det finns inga medvetna beslut i den delen. må tro det eller ej. 20 HANS () replik: Man kan tolka som att det är en slump att med en borgerlig regering och en moderat biståndsminister nämns fackföreningsrörelsen en gång på 91 sidor i en skrivelse om svensk biståndspolitik. Jag vill trots allt tro att hur man formulerar sina skrivelser, vad man lyfter fram och inte, är ett resultat av politik och ideologi och inte av en slump. sade att vi ska ha tilltro till människor runt om i världen. Varför vill ni inte ha tilltro till dem som är fackligt aktiva? Varför vill ni inte ha tilltro till människor som försöker organisera sig i sweatshops i , i skofabrikerna i eller i där man nu kämpar för att organisera sig fackligt när man bygger arenor för ? Varför har ni ingen tilltro till de människorna? Varför är ni inte beredda att ge de löntagarna stöd och hjälp när de försöker organisera sig för att stärka sina rättigheter? Låt mig ge exempel på ett projekt som måste läggas ned på grund av den borgerliga utrikespolitiken. Biståndspolitiken styrs av politiker, så skyll inte ifrån er på myndigheter. Ett projekt som läggs ned är ett som har haft i . Man har skickat ned volontärer till för att utbilda byggnadsarbetare som jobbar på arenorna inför för att de ska lära sig hur man arbetar fackligt och förbättrar sin arbetsmiljö och stärker sina rättigheter på arbetsplatserna. Det projektet måste nu läggas ned. Man kommer inte att kunna skicka fler volontärer eftersom man har ändrat regelverket och skurit ned stödet. Det är konsekvensen av den borgerliga utrikespolitiken. Säg inte att det är en slump, . Skyll inte på myndigheter. Ta ansvar för den politik ni för. 21 () replik: Jag vill understryka att regeringen och är angelägna om att säkra allas möjligheter att organisera sig fackligt och politiskt. Det är intressant att höra att engagemanget för den fackliga organiseringen är så starkt hos . Jag hör ingenting om möjligheten till politisk organisering. Det är också en viktig del i människors möjligheter att riva hinder. Vi jobbar intensivt och har, tror jag, en ledande roll när det gäller CSR-arbetet. Vi arbetar tillsammans med näringslivet för att man ska vara aktiv när det gäller att skapa goda villkor där svenskt näringsliv finns. Det kan möjligen finnas en påverkansfaktor som störs av. Vissa länder har blivit medelinkomstländer och är inte låginkomstländer längre. relationer med förändras eftersom de har klarat av att ta sig ur låginkomstsituationen. Det påverkar naturligtvis vilket stöd som ges. Det håller på att förändras. Jag vill inte säga att det är just detta som är skäl till det här ärendet. Där svenskt bistånd fasas ut påverkas naturligtvis läget. Det hindrar inte någon förening i att bedriva verksamhet. Jag utgår ifrån att kan fortsätta där om de vill. 22 () replik: Det finns många frågor inom PGU-området. Jag ska spinna vidare på frågor när det gäller fackliga föreningars möjligheter att existera. Vi har läst skrivelsen om PGU. Regeringen nämner ingenting om de fackliga organisationernas roll. Det står inte mycket om fackliga rättigheter och de fackliga organisationernas roll inom demokrati och demokratisering. Jag upprepar: Fackliga föreningar har gått i bräschen för att stödja demokratiarbetet. Jag kan nämna Solidarność med i som har lett demokratiseringsprocessen i och som har hjälpt många andra östeuropeiska stater in i demokratin. Det är ett viktigt arbete. Många fackliga ledare i dör för demokratin. Vad har gjort för att på något sätt lyfta fram den fackliga rörelsen och den roll som den utövar i världen? Vad har gjort för att på något sätt lyfta fram dessa frågor som en del av PGU-området? Varför hörs ingenting från ? Vill ni inte berätta mer om det, eller har ni någon annan form av relation till fackliga föreningar som gör att ni inte vill säga någonting om deras roll? Fackliga föreningar är en folkrörelse som bidrar och har bidragit till demokratisering i västländerna, här i och i andra länder. 23 () replik: Det låter som om politik för global utveckling handlar om möjligheter att bedriva verksamhet. Nog måste det finnas en större samstämmighet än så. Jag förstår att Socialdemokraterna och Vänstern känner att det är ett huvuduppdrag att bedriva facklig verksamhet även här i . Från vår utgångspunkt handlar samstämmighet om att ge möjligheter för människor, oavsett var de befinner sig, att bestämma över sina egna liv, bestämma om de vill organisera sig politiskt, fackligt, kyrkligt eller i vilka organisationer som helst eller inte organisera sig alls för den delen, och det handlar om att människor ska få makt och möjligheter att förändra sina liv. Om detta handlar politik för global utveckling. Det handlar om att riva hinder som förtrycker. Vi talar om förtryck. Vad handlar förtryck om? Jo, det handlar till exempel om många av de totalitära staterna gamla kompisar där det finns många exempel på att fackliga ledare, politiska ledare, journalister och andra som försöker påverka och göra någonting som inte gillas av ledningen i landet fängslas eller till och med mördas. Vi står upp för dem oavsett var de är. Försök inte säga någonting annat. Mänskliga rättigheter gäller för alla, odelbara och ömsesidigt förstärkande. 24 () replik: och har vänt på frågorna som jag har ställt till henne på ett sådant sätt att de skulle handla om och kanske andra nationella frågor. Alla vet att inte gillar LAS. är inte förtjust i fackliga föreningar här hemma i , det vet vi. har alltid talat negativt om fackliga föreningar, det vet vi. och , som utgör en del av det borgerliga regeringsunderlaget som styr , har på något sätt lyft fram de fackliga frågorna och den fackliga rörelsen som är en del av den demokratiseringsprocess som sker i många utvecklingsländer . De har en central roll. Vad har gjort för att kunna ha någon form av relation till fackliga föreningar ute i världen? Varför nämns det aldrig någonting från om fackliga rättigheter och fackliga möjligheter ute i världen? 25 () replik: Jag skulle gärna ha en debatt om detta i särskild ordning. handlar det om skrivelsen om politik för global utveckling som vi i var eniga om när vi tog ställning till den. Detta är en uppföljning av den skrivelse som hade att behandla . Sedan må det vara så att Vänstern, och Socialdemokraterna känner sig upprörda över att det finns saker som inte redovisas i denna skrivelse på ett sätt som de önskar. Men det beror på tidigare ställningstagande, ett ställningstagande som oppositionen i allt väsentligt stod bakom. återkommer man, och då glömmer man, eller vill inte se, vad som egentligen var det tidigare beslutet och det som var grunden för den redovisning som görs, utan man börjar diskutera annat. Återigen vet jag inte hur jag ska kunna säga just detta tydligare. Mänskliga rättigheter och människors möjligheter är en bärande pelare för vår politik. De är odelbara, och de är ömsesidigt förstärkande. Det handlar naturligtvis också om de fackliga rättigheterna och om människors möjligheter både att välja att gå med i facket och att stå utanför, vilket också är en rättighet, om de så skulle önska. LAS och andra lagar som stiftas i denna kammare måste vi rimligen kunna diskutera i de sammanhang som de gäller. Låt oss ta den diskussionen när det gäller arbetsmarknadsutskottet. Kanske är det så att Socialdemokraterna, har frågan om en global LAS som sin viktigaste fråga i politik för global utveckling. Uppfattar jag det rätt? 26 () replik: En global LAS är inte det viktigaste i vår utrikespolitik. Vi har högre ambitioner än så. Jag talade tidigare i mitt anförande om att vi har haft en hel del utrikespolitiska debatter . Jag och är de som oftast brukar lyfta fram klimatfrågan. Vi har lite olika uppfattningar om hur vi ska nå fram till målen. Men det är egentligen en helt annan fråga. handlar det om PGU och denna skrivelse. Under avsnittet Klimat anpassning och utsläppsminskningar i skrivelsen på s. 41 står det: spelade en betydande roll som EU-ordförande i de internationella klimatförhandlingarna. Under ledning av flyttades EU:s positioner fram. Det är vi på den här sidan inte överens med er om. Vi menar att intog en undanskymd roll i förhållande till den roll som vi har haft tidigare i EU. Under ordförandeskapet fick vi höra att vi inte kunde vara så framträdande därför att vi skulle se till att samordna de olika länderna så att man kunde komma framåt. Men just när det gäller klimatfrågan, där vi har varit de som har framträtt mest, hade det varit bra om hade fortsatt att ha ledartröjan. EU förlorade också sin ledartröja. Det tog jag upp i mitt anförande. Jag skulle därför vilja fråga vad hon anser om roll i de fortsatta förhandlingarna inför kommande klimattoppmöten. Hur ska vi lyfta fram roll i dessa frågor? 27 () replik: Jag delar bedömningen att det är oerhört viktigt att vi är aktiva, precis som vi var inför toppmötet i . har varit ett gott exempel, och vi är många som har varit med och jobbat för att vi ska kunna vara det, det vill jag säga. Med som föredöme kan vi, och kunde vi, föra EU vidare från en inte helt enkel position eftersom EU består av många olika länder. Men vi lyckades nå överenskommelsen om 20-20-20. Vi lyckades nå överenskommelsen om en reduktion och är beredda att höja till . Vi lyckades resonera om snabbstartsinsatser. Bilden av att det var ett misslyckande för EU eller för är inte sann. Det var inte som stod i vägen för en global uppgörelse i . Det var inte till som någon sade: Flytta på er så att vi kan komma överens. Det gjorde man i när man pratade om . Det var inte EU som stod i vägen för en global överenskommelse i . Det var inte till EU man sade: Flytta er, ni står i vägen. Det var till några andra som man sade det. Den intressanta frågan är hur EU ska ha modet att våga gå vidare och agera för att nå framgång där man kan förena de som har väldigt låga ambitioner, de som har lite resurser, de som känner sig väldigt utsatta och de som har stora resurser och utveckling. Världen ser ut på så många olika sätt. Att klara att förena världen till en överenskommelse i är den stora utmaningen. Men då måste man våga samverka. 28 () replik: Jag säger inte att stod i vägen, men jag menar att regeringen inte var tillräckligt tuff i dessa förhandlingar. Det var också vår statsminister som före gick ut och sade: Vi kommer inte att nå ett bindande avtal. Varför går man ut redan innan slutförhandlingen har påbörjats och talar om att vi inte kommer att nå ett bindande avtal? Det motsätter jag mig. Det tycker jag var helt fel taktik av den . har haft besök av klimatberedning. Vi var några ledamöter som var och pratade med dem. De menade att inte var tillräckligt tufft. När till och med tycker att inte är tillräckligt drivande är det någonting som är fel, skulle jag vilja påstå. Men sedan har vi nästa fråga när det gäller klimatpolitiken. Enligt Kyotoprotokollet ska de insatser som görs i andra länder vara nya och additionella. Det innebär att de inte ska tas från biståndet, för biståndet har vi redan intecknat till annat. Det ska gå till fattigdomsbekämpning. Klimatanpassning är också fattigdomsbekämpning; jag säger inte att det inte är det. Men vi har redan tidigare utlovat ett bistånd för fattigdomsbekämpning, och vi har utlovat åtgärder i andra länder för klimatet. Det ska inte gå på samma post. Jag skulle vilja höra på vilket sätt och driver frågan om att insatser för klimatåtgärder ska vara nya och additionella och inte ingå i biståndsbudgeten. 29 () replik: Den bild försöker odla är att på något sätt bidrog till att man inte nådde fram i , att gav upp. Det man måste diskutera och komma fram till, fru talman, är: Vill vi ha ett globalt avtal som omfattar också de stora utsläppsländerna? Eller vill vi ha ett europeiskt avtal tillsammans med några andra länder? Då är det lättare men inte lika effektivt om man vill klara tvågradersmålet, vilket jag tror att vi är överens om att man som minst måste klara. Då krävs det, fru talman, att vi kommer vidare och inte gör om det vi gjorde i Kyoto. Kyoto var en början, men det var verkligen inte tillräckligt. Vi måste klara att få ett globalt avtal, inte ett lokalt, ett svenskt eller ett europeiskt avtal. Jag hoppas verkligen att vi ska lyckas i den delen och att EU ska kunna fortsätta att bidra. Vi var beredda att visa på snabbstartsinsatser för att underlätta den ekonomiska sidan av saken. Jag gläds åt markeringarna i den skrivelse jag tidigare nämnde, fru talman, om att man måste fundera på hur man klarar den långsiktiga finansieringen, för det är en viktig fråga. Det kommer inte att vara biståndet som klarar detta, utan man måste hitta också andra delar. Det är en del av den diskussion som förs på den globala scenen. Sedan finns det skäl att bara understryka att EU nu har öppnat för att diskutera Kyoto plus för att se om det ska kunna leda framåt. Men det avgörande är: Vill vi ha ett globalt avtal och jobba för det eller inte? 30 (): Vi har att diskutera utrikesutskottets betänkande 14 Att möta globala utmaningar om samstämmighet för utveckling, baserat på en regeringsskrivelse med samma namn. Det handlar om hur vi kan bidra till en bättre värld genom att samordna våra insatser bättre och se till att de insatser vi gör stämmer överens med de riktlinjer och mål vi har satt upp. Jag tror att det är viktigt att börja med att se på hur utvecklingen i världen egentligen har varit . Det är bra för att förstå vilka åtgärder vi kan vidta. I huvudsak har vi sett en positiv utveckling i världen. Det kan man inte alltid tro när man lyssnar på oppositionen, men så är det. Ungefär bedömde institutet att vartannat land i världen var en diktatur. , , definierades vart fjärde land i världen som en diktatur. Vad som hade hänt var alltså att antalet diktaturer i världen halverats. Men inte bara det, vi hade också fått en rad nya stater när kollapsade. När och kommunismen som idésystem visade sig ohållbar, förruttnad, omoralisk, förtryckande, orättvis och så vidare fick vi en rad nya stater i världen. Den politiska utvecklingen mot mer frihet i världen har alltså varit väldigt stor. Vad som har hänt är att det i mängder av stater, exempelvis i , har slutits , om än bräckliga, mellan gerillor och olika juntor och regimer. Man har haft fria val och en sådan utveckling. Apartheidsystemet kollapsade i . En rad afrikanska stater fick ha sina första fria val, där de som sedan förlorade valet frivilligt valde att avgå. klarade en svår bankkris. klarade ett premiärministermord. Och så vidare. Ser vi sammantaget på utvecklingen och framåt kan vi konstatera att den på många sätt har varit positiv. Dock har vi väldigt stora utmaningar framför oss, och det finns många problem. Ett problem är det som biståndsminister ofta pekar på, nämligen att den ekonomiska utvecklingen på flera håll i världen är väldigt svag, inte minst i södra . Vi har olika interna konflikter och sönderfallande stater på och i . Vi har en notoriskt svag utveckling, både politiskt och ekonomiskt, i arabstaterna. Det finns många problem i världen som vi behöver ta fasta på, och där kan utvecklingssamarbete spela en väldigt viktig roll för att vända trenden. ska ha ett högt bistånd; det är vi alla överens om. Vi ska ha ett bistånd som är transparent, som går att granska och som inte bidrar till korruption och sådant. Vi ska ha ett bistånd som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. Det alliansregeringen har gjort, i grova drag, är att upprätthålla enprocentsmålet. Vi har faktiskt nått upp till det. Det som ni på andra sidan, som gnäller väldigt mycket på oss, inte klarade av har alliansregeringen klarat av. Biståndet går till lite färre länder, men i gengäld har vi ett betydligt mer kraftfullt agerande för de länder som vi har utvecklingssamarbete med. Vi har ett specifikt riktat demokratistöd, något jag tvivlar på någonsin skulle kunna införas om med flera hade makten. Då hade det i stället gått till regimerna som styr i dessa länder. Vi har processer med det öppna biståndet som syftar till att göra biståndet mer transparent och öppet. Vad bygger detta på i grund och botten? Jo, det bygger på en iakttagelse som är väldigt central, nämligen att demokrati bara kan byggas av demokrater.