prot · GY0930 · 2010-12-08 00:00:00 — Det säger är anmärkningsvärt, när vi faktiskt har en ordförande som försöker se till att vi kommer överens och hittar lösningar på det hafsiga och slafsiga verk som regeringens förslag var. Vi krävde ordning och reda för att vi värnar om jobben i , för att vi vill se till att detta blir bra gjort och så att det inte blir så oansvarigt som regeringen hade skrivit. Då tycker jag att det är högst anmärkningsvärt att kristdemokraten här angriper oss för att vi vill ha ordning och reda. Vi satsar på jobben. Vi ställer upp på detta. Vi är överens om att göra satsningen. Och ni är med på våra krav, nämligen att regeringen ska återkomma om hur det ska bli ordning och reda. Jag har inte hört att har sagt nej till att det ska vara ordning och reda. Ni var med på det i utskottet. Vi är helt överens. Därför är jag förvånad över att här försöker skapa en klyfta som inte finns. 92 (KD) replik: Det känns mycket bra med det du säger, . Jag upplevde verkligen att Socialdemokraterna försökte hitta lite vägar för att vara fundersamma över vad som är på gång. Norrlandsfonden har varit etablerad . Det var ett exempel på hur man skulle kunna använda pengarna. Man kanske ska satsa dem på Norrlandsfonden. Men min farhåga och den känsla jag fick var att ni inte var riktigt intresserade av att föra frågan så fort framåt som det var möjligt. säger du, och det är jag tacksam för att ni verkligen ska hjälpa till för att se till att Inlandsinnovation kommer till stånd och få fart på den och att ni inte ska vara några bromsklossar framöver. Det tackar jag för, och jag hoppas att vi gemensamt kan bidra till att komma fram till det. Men det var inte riktigt så klara besked i utskottet i alla delar. 93 (S) replik: Det förvånar mig att försöker skapa en klyfta i den här frågan. Vi var ju noga med att vi ska se till att det fungerar och se på hur verksamheten organiseras, vilka andra aktörer som ska vara med, vilka finansiella instrument som kan tillåtas och hur statsstödsreglerna ska se ut. Hade vi bara tagit beslutet utan medskicket att regeringen ska återkomma hade det kanske blivit pannkaka av alltihop. tog vi ansvar. Vi sträckte ut handen. Vi hjälpte till för att se till att vi får bra investeringar och bra jobb, för vi sätter jobben först. Det förvånar mig att inte tar emot den öppna hand som vi gav. 94 (KD) replik: Eftersom vi var överens om skrivningarna i utskottet har vi tagit emot den öppna handen. Med ditt konstaterande, , blir jag väldigt glad över att frågan när den kommer tillbaka från regeringen kommer att gå genom väldigt lätt och snabbt, med stöd av Socialdemokraterna. Det tycker jag känns väldigt bra, så att det inte blir några bromsklossar någonstans. Tack ska du ha, , för det beskedet! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Upplagshavare för flygfotogen på flygplats samt kompletterande bestämmelser om skattefrihet för biogas Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU10 Upplagshavare för flygfotogen på flygplats samt kompletterande bestämmelser om skattefrihet för biogas (prop. 2010/11:12). 95 (FP): Vi har större och mindre ärenden att behandla här i kammaren. Jag förstod på herr talmannens uppläsande av rubriken på frågan att den kanske ter sig något teknisk för ett riksdagsbeslut. Likväl är det detaljerna som skapar helheten. Frågan gäller om den som avser att i yrkesmässig verksamhet på flygplats lagra flygfotogen som flyttats enligt uppskovsförfarandet, för försäljning till annan förbrukning i luftfartyg än för privat ändamål, får godkännas som upplagshavare utan att något krav på viss minsta lagerkapacitet föreskrivs. Den frågan tillhör de mindre frågorna, får man väl lov att säga. I det särskilda yttrandet från och finns det tre små ord som är mycket intressanta. Det är därför jag säger att det är detaljerna som skapar helheten. Där efterlyser man nämligen i allra sista stycket lite mer uppfinningsrikedom. Vad är det? Man gör ingen analys av konsekvenserna. Man önskar ökad rättsosäkerhet det får gå som det vill eller bli som det blir och lite mer uppfinningsrikedom i skattepolitiken. Det är ingen politik som jag eller någon annan i majoriteten står bakom, och det gör inte heller Socialdemokraterna, En skattepolitik som leder till att mer flygbränsle förbrukas bara för att planen tankar utomlands för att slippa svensk rätt skriver man alltså att det ska vara. Man skriver i yttrandet att partierna noterar att Chicagokonventionen förhindrar att belägga utrikes resor med koldioxid- och energiskatt för flygfotogen. Men det går bra på inrikes resor. Då tror man att det kan bli så kallad ekonomitankning i vissa delar av landet. Vad är det? Det är att köra flygplanen längre än man behöver göra. Det är alltså den omvända miljöpolitiken som och står för, när man begär lite mer uppfinningsrikedom. Det är rena snurren som miljöpolitik! De tycker att regeringen med lite mer uppfinningsrikedom hade kunnat få fram förslag till konkurrensneutralitet mellan flygplatser som inte ökat miljöbelastningen. Uppriktigt sagt: Detta är rappakalja! Är det rappakalja, herr talman, bör det sägas att det är rappakalja. Om man flyger längre förbrukar man ju mer bränsle. Det är liksom innebörden av det man skriver om lite mer uppfinningsrikedom. Men det är ingen miljöpolitik! Jag uppfattar att formuleringen om lite mer uppfinningsrikedom är grunden för mycket av den skattepolitik som och i valrörelsen stod för. I sak är vi väldigt eniga, till exempel med , om att vi ska ha just det som regeringen föreslår, nämligen internationella överenskommelser om att beskatta flygtrafiken. Men ni i och vill ha lite mer uppfinningsrikedom. Man kommer att syssla med ekonomitankning och förbruka mer flygbränsle någon annanstans i landet. Ni skriver själva att detta troligen blir resultatet. Men detta är ingen miljöpolitik, utan detta är motsatsen till miljöpolitik. 96 (V): På sätt och vis hade det kanske varit bättre om jag hade fått ordet först. Då hade kunnat bemöta det jag anfört om vad jag tänker ska göras. Betänkandet handlar om att regeringen vill möjliggöra att även de ca 20 mindre flygplatser som tillhandahåller flygfotogen till flygplan ska omfattas av samma lagstiftning som de stora flygplatserna, det vill säga att det ska råda skattefrihet i samband med tankning av flygfotogen, för regeringen menar att dagens lagstiftning leder till en försämrad konkurrenssituation för små flygplatser. Jag instämmer i att så bör vara fallet och har inte något annat förslag till beslut. Principiellt har regeringen rätt i att samma regler bör gälla för alla flygplatser när det gäller tankning av flygplan, så det finns en logik i det perspektivet. Men missar regeringen, menar vi, att se helheten när det kommer till flygets relation till övriga transportslag. Det är det som liksom är poängen i vårt särskilda yttrande. Allt annat lika leder det här beslutet trots allt till att det blir billigare att transportera sig med flyget än med andra trafikslag detta mot bakgrund av att flygtrafiken , som vi vet, inte bär sina samhällskostnader och av att regeringen avser att höja banavgifterna för järnvägen med . Det här sker . Det är minst sagt anmärkningsvärt att flyget inte belastas med skatter enligt principen att förorenaren ska bära sina miljö- och klimatkostnader. Det är det principiella problemet som vi lyfter fram i vårt särskilda yttrande. Regeringen hade i stället kunnat vända på likvärdighetsresonemanget genom att föreslå att flygfotogen i allmänhet inte ska vara skattebefriad utan bära sina miljö- och klimatkostnader precis som, kan man säga, beskattningen av vanligt fordonsbränsle åtminstone är ett försök att åstadkomma. Det hade också lett till konkurrensneutralitet eftersom alla flygplatser som har flygfotogen måste betala skatt. I och för sig är det inte enkelt att bara föreslå ökad beskattning för flygfotogen inom flygtrafiken. Som säger och som vi skrivit: Bland annat hindrar Chicagokonventionen från att flygfotogen beläggs med koldioxid- och energiskatt för utrikes resor. Det är dock möjligt att beskatta inrikes flygtrafik, även om det kan finnas risk för s.k. ekonomitankning. Egentligen är det inte någon ekonomitankning. Man tankar utomlands för att flyga i . Vidare skriver vi: Det är också möjligt att uppta bilaterala förhandlingar med närliggande länder och på så sätt reglera hur man gemensamt ska beskatta flygfotogen. Inom ramen för internationella luftfartsorganisationen hade regeringen även kunnat föra fram krav på att utrikes flygtrafik ska kunna beläggas med miljöskatter på flygfotogen. Utskottsmajoriteten hänvisar i betänkandet till en överenskommelse mellan och om att införliva flyget i EU:s utsläppshandelssystem . Det gäller flygningar såväl inom som till och från EU. Det här regelverket är dock väldigt uddlöst och kommer bara marginellt att påverka flyget och belasta dess miljökostnader. lät jag göra en beräkning av hur biljettpriserna på flyget skulle påverkas om flygfotogen beskattades på samma sätt som bensin till bilar. Det var kanske inte en enkel utredning. Men pekade i sin utredning på att det kunde handla om i storleksordningen 25 procents höjning av biljettpriset vid samma belastning som när man åker med bil. I det särskilda yttrandet lyfter vi alltså fram den här viktiga frågan. Detta med att följa principen att förorenaren ska betala är en överlevnadsfråga. Detta bör även gälla flyget. går alltså regeringen åt ett annat håll. I och för sig får vi samma konkurrensförhållanden när det gäller flygets olika delar. Däremot försämras relationen mellan flyget och mer miljövänliga transportsätt, till exempel järnvägen. 97 (FP) replik: Det är bra att och jag säkert också och övriga i Alliansen är eniga om att det egentligen borde vara andra beskattningsförhållanden för både inrikes och utrikes flygtrafik. Vi tycker också att alla transportslag ska bära sina egna kostnader av hänsyn till miljön. På den punkten finns det inga meningsskillnader, så det behöver vi väl inte fortsätta att diskutera. Frågan är om särskilda bestämmelser just nu ska införas för svenska förhållanden. Det ni skriver är helt riktigt, tycker jag. Det är inte bara så att risk för ekonomitankning föreligger, utan det kommer att bli ekonomitankning. Vad är då ekonomitankning? Jo, det handlar om att komma undan skatt genom att förbruka mer flygbränsle. Jag kan inte förstå annat än att en politik som helt enkelt går ut på att förbruka jordens resurser dessutom av ekonomiskäl som är helt disparata går emot liberal politik, socialdemokratisk politik, vänsterpartistisk politik, miljöpartipolitik och konservativ politik, ja, allt. När ni skriver ett sådant litet ord som uppfinningsrikedom är det i själva verket inte fråga om miljöpolitik utan om motsatsen till miljöpolitik. Ni argumenterar själva för och kommer att driva fram en större förbrukning av flygbränsle än som behövs. Hur man än vrider och vänder på detta är det ingen bra miljöpolitik. Det är vad jag ville säga med detta mitt inlägg. 98 (V) replik: Det är bra om vi, om det är så som säger, i grundfrågan har samma åsikt: att flyget på ett helt annat sätt borde bära sina miljökostnader. Det borde innebära en beskattning av flygbränsle till exempel. I det särskilda yttrandet pekar vi på olika vägar för att lösa problematiken. Huvudspåret är väl dels att inleda bilaterala förhandlingar med våra grannländer så att det inte lönar sig med så kallad ekonomitankning, dels att på världsnivå inom hårdare driva kravet på en förändring av det internationella regelverket så att vi får en internationell beskattning av flygbränsle. Naturligtvis är det kanske en långsiktig fråga men en väldigt viktig fråga. Systemet med utsläppshandeln inom flyget innebär tyvärr att flyget bara mycket marginellt får bära sina miljökostnader. Med det särskilda yttrandet lyfter vi, som sagt, fram principfrågan och visar på att den väg som regeringen nu väljer gynnar flyget och missgynnar andra transportsätt. 99 (FP) replik: De första meningarna i utskottets övervägande är: Utskottet anser att målet bör vara att försöka minska flygets miljöpåverkan. Frågan bör dock lösas i ett internationellt sammanhang. För att det ska vara alldeles klart i protokollet vill jag påpeka att ni ju i grund och botten instämmer i detta, . har vi kommit ett litet steg på vägen med överenskommelse. Det kallar marginellt. Ja, jag går med på att detta är marginellt, men det är ett steg i rätt riktning. Vi kan väl ta vidare steg för detta. Jag tror dock för min del att det alltid kommer att vara fel att man för att uppnå en god sak på miljöområdet ställer till det väldeliga på något annat. Det man ställer till här är ekonomitankningen, nämligen att det kommer att förbrukas mer resurser, flygfotogen, än det behövs. Det förstår jag inte riktigt hur goda miljövänner kan stå bakom, för det tycker jag är en irrationell faktor som kommer in. Jag är inte dummare än att jag förstår att det blir olika resultat mellan olika trafikgrenar, men jag menar att ni i detta sammanhang försöker lösa två problem . Det går bara inte. Man kan möjligen lösa ett problem, men då får ni väldiga negativa effekter. Jag tror för min del att detta är ett slag inte i luften, för det vore fel att säga, men det får oöverskådliga konsekvenser för flygnäringen på dessa 20 flygplatser. Det har ni inte rett ut. Nej, vi ska inte ha någon mer uppfinningsrikedom på skatteområdet, utan där ska vi veta vad vi gör. 100 (V) replik: Det kan på låta som att historien har tagit slut och att vårt skattesystem inte behöver utvecklas, men i vårt särskilda yttrande har vi lyft fram den stora problematik som finns, nämligen att flyget inte betalar sina miljökostnader. Vi har visat på vägar med till exempel bilaterala överenskommelser, att kravet på beskattning av den internationella flygtrafiken drivs hårdare. Det är inte nämnt i betänkandet, utan där säger man att man ska gå åt det hållet. Det är dock väldigt små steg, och överenskommelsen inom EU om att införliva flyget i samhällssystemet är ett helt otillräckligt steg. Därför vill vi lyfta fram frågan och göra uppmärksam på att det här behövs en annan utveckling . 101 (MP): Detta är väl egentligen inte rätt forum för ännu en av de hårda duster om flygskatt jag och har haft i denna kammare, i och med att vi faktiskt är överens i den grundfråga det handlar om , nämligen om det ska vara samma villkor för små och stora flygplatser. Jag och från kände ändå ett behov av att klargöra att vi ser att det är problematiskt med den skattefrihet som råder för flygtrafiken och som innebär att flygtrafiken inte betalar sina miljökostnader på samma sätt som andra transportslag. Att försöka få flyget att betala mer av sina miljökostnader skulle man med fördel kunna lösa på internationell nivå, och utsläppshandel inom EU är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. Det är väldigt låga nivåer, och dessutom handlar det bara om koldioxiden trots att flygets klimatpåverkan är så mycket mer än bara koldioxiden. Det handlar också om utsläpp av vattenånga, kväveoxider och så vidare på hög höjd, vilket innebär att klimatpåverkan blir så mycket större. Om man bortser från detta innebär det att flyget kommer undan ganska billigt i vår strävan efter att minska klimatpåverkan, när det egentligen borde bära en större andel. Vi försöker lyfta fram olika alternativ man kan titta på för att få en beskattning av flyget. Det bästa vore så klart om man kunde jobba med detta internationellt. En global flygskatt vore det bästa. Det är någonting som lite grann diskuteras i samband med finansieringskällor för klimatanpassning i fattiga länder och så vidare. Man kan också diskutera bilaterala avtal med länder som är lite mer likasinnade. Från sida har vi tidigare föreslagit en schablonskatt inrikes som då inte skulle få de risker för ekonomitankning som nu tar upp, men då fick vi skäll för det också. Oavsett vad man gör blir det alltså fel. Jag tror i alla fall att det vore bra om vi var öppna för att se över hur flyget kan beskattas så att det får vara med och betala sin miljöpåverkan och om vi försökte få med så många länder som möjligt på detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 9 § Förfaranderegler för alternativa drivmedel Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU17 Förfaranderegler för alternativa drivmedel (prop. 2010/11:32). 102 (M): Jag börjar med att yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkande SkU17 Förfaranderegler för alternativa drivmedel. Detta betänkande handlar bland annat om EU:s nya bränslekvalitetsdirektiv som ska genomföras i svensk rätt. Det är om detta jag ska tala. Direktivet innebär en ändrad bränslespecifikation som gör det möjligt att blanda in etanol i bensin och FAME, som står för fatty acid methyl ester, i diesel. Det är alltså metylestersyra, fettsyror. Regeringen aviserade i budgetpropositionen ambitionen att genom dispensbeslut medge en ökad låginblandning för biodrivmedel i bensin och diesel från . Skattebefrielse kommer att medges för etanol i bensin och FAME i diesel. Att blanda in biodrivmedel i vanligt, fossilt bränsle är ett effektivt och bra sätt att minska utsläppen av växthusgaser. För att detta ska kunna ske på ett för konsumenten ekonomiskt acceptabelt villkor, det vill säga att bensin och diesel inte blir för dyrt, måste de biobränslen som blandas in i de fossila drivmedlen skattebefrias. är inblandningen av etanol och av FAME . När det gäller inblandning av FAME i diesel regleras inte detta i det nuvarande direktivet, så det är välkommet att det sker en förändring där. har ett mål att nå förnybart drivmedel räknat på energibasis till 2020, i enlighet med EU:s direktiv. har mycket ambitiösa miljömål även i en internationell jämförelse. Detta ska uppnås 2020, och en successiv uppföljning av miljömålen kommer att ske. är en kontrollstation för det. För redan beslutade åtgärder kommer målen i stort sett att nås, och med en inblandning av etanol och FAME i bensin respektive diesel nås 10-procentsmålet med råge. Andelen förnybar energi kommer då att uppgå till . Det är en självklar utgångspunkt att man ska använda de åtgärder som har lägst kostnad, och detta är en bra åtgärd. Låginblandningen medför minskade skatteintäkter med ca . Det blir ett totalt skattebortfall på mot . I det särskilda yttrandet från Vänstern skriver man: Regeringen borde därför återkomma med förslag som stimulerar till högre andel låginblandning, analysera behovet av att öka skattebefrielsen för låginblandat bränsle upp till de nivåer som EU tillåter och presentera hur detta påverkar statsbudgeten. Att det påverkar statsbudgeten vet vi. Det redogjorde jag lite för innan, och det vet givetvis Vänstern också. Vi har berättat vad den föreslagna kostnaden är. Det finns även en annan aspekt på detta, och det är att en högre inblandning av FAME i diesel gör att priset för konsumenten blir dyrare då FAME är dyrare än diesel. Därför verkar regeringens förslag respektive i budgetpropositionen som ett väl avvägt alternativ som gör att vi når EU:s mål för andel förnybart drivmedel med råge. 103 (V): Användningen av fossila bränslen måste som vi vet av klimatskäl fasas ut inom några årtionden och ersättas av alternativa bränslen, till exempel etanol och biodiesel. Ett sätt att öka användningen av dessa förnybara bränslen är att öka inblandningen av etanol och biodiesel i bensin och vanlig diesel. För att främja detta gäller skattebefrielse vid låginblandning av etanol och biodiesel. I det betänkande som ligger på bord tar vi endast ställning till regeringens proposition om hur beslut om att befria bränsle som framställs av biomassa från energi- och koldioxidskatt ska ske. Lagförslaget berör således inte vilka nivåer av skattebefrielse som ska gälla låginblandning utan bara hur själva dispensförfarandet ska utformas. Regeringen har dock tidigare, i budgetpropositionen, meddelat att skattebefrielse bara ska få ske för etanol och bensin och upp till 5 för FAME i dieselolja, trots att EU-reglerna från medger en låginblandning på för etanol i bensin och för FAME i dieselolja. Regeringen frångår alltså den tidigare principen om skattebefrielse inom det regelverk EU har för inblandning. Regeringen har inte närmare motiverat detta i budgetpropositionen, trots det principiellt ändrade ställningstagandet. Det här tycker jag är olyckligt med tanke på att vi behöver använda alla verktyg vi kan för att minska miljö- och klimatpåverkan och eftersom det finns ett stort behov av att öka användningen av miljövänligare bränslen. Regeringen bör därför återkomma med förslag som stimulerar till högre andel låginblandning, analysera behovet av att öka skattebefrielsen till de nivåer som EU tillåter och presentera hur detta påverkar statsbudgeten. Det är inte gjort i propositionen. Vi har fått höra en del argument från , men jag skulle vilja ha det här mer utförligt redovisat. Det är ett ganska viktigt ställningstagande som regeringen gör när man sätter en övre gräns för skattebefrielse vid låginblandning av etanol och biodiesel. Det är nära till hands att det har gjorts på grund av snäv budget. Jag tycker att man måste kunna förvänta sig att regeringen utvecklar sitt ställningstagande. Varför ska gränserna gå vid just 7 respektive 5 procents inblandning? Finns det utöver behovet av skatteintäkter andra skäl? Bör etanol och biodiesel beskattas av miljöskäl, på grund av produktionsmetoderna etcetera? I mitt särskilda yttrande lyfter jag fram dessa frågeställningar. Något förslag till beslut har jag inte men anser att frågeställningen är av så stor vikt att den kräver ett mer utvecklat resonemang från regeringens sida. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Förlängd ansökningstid för återbetalning av mervärdesskatt avseende återbetalningsperioder Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU18 Förlängd ansökningstid för återbetalning av mervärdesskatt avseende återbetalningsperioder (prop. 2010/11:36). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Ny konsumentkreditlag Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU5 Ny konsumentkreditlag (prop. 2009/10:125 delvis och prop. 2009/10:242). 104 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation i ärendet, en gemensam S-, V-, MP-reservation. Vi kan konstatera att det har tagit en innan regeringen har reagerat på den nästintill lavinartade anhopningen av ärenden hos med anledning av att det har blivit lättare att ta snabba lån, sms-lån och liknande. För som har gått har fler och fler människor, många unga, hamnat i skuldfällan i överskuldsättning. Och först nu kommer reaktionerna från regeringen i och med ett förslag till ny konsumentkreditlag. har 125 000 betalningsförelägganden kommit in till , och först nu får vi en reaktion. Lagen som vi ska besluta om är en följd av ett EU-direktiv som skulle ha varit infört i samtliga medlemsstater . Vi är alltså väldigt sena. Jag tycker att man kan karakterisera hanteringen av frågan med ett ganska stort ointresse från regeringen, och det är tragiskt. Vi socialdemokrater har vid ett flertal tillfällen under den föregående mandatperioden lagt fram konkreta förslag på hur regelverket för snabblån och sms-lån kan skärpas. Ett exempel är att sms-lån och andra snabblån ska innefattas av kravet på kreditprövning. Det kommer , och det är vi väldigt glada för. En viss seger är det här. Vi står bakom och välkomnar att regelverket gällande snabblån stramas upp. Konsumenter av sådana här tjänster behöver skydd. För att marknaden ska fungera krävs det att vi har seriösa aktörer. Tyvärr finns inget krav på tillstånd för att tillhandahålla tjänster som sms-lån så länge företaget inte också lånar in pengar. De här företagen står alltså inte under tillsyn, och det tycker vi är problematiskt. Det är inte heller ovanligt att företag som tillhandahåller sådana här tjänster framhåller att de är registrerade hos .