prot · GX09136 · 2010-06-14 00:00:00 — Jag skulle dock vilja påpeka att det inte är vi som bestämmer vilka aktörer som ska eller inte ska finnas, utan det är något som marknaden måste sköta själv. Vi har endast att sätta upp spelregler, som ska vara så konkurrensneutrala som möjligt för att alla ska ha lika möjlighet att konkurrera. Som det har varit har inte företag som har haft sina kontor i haft samma konkurrensmöjligheter som företag som är stationerade i till exempel . Det ändrar vi på , så att vi utjämnar den snedvridning av konkurrensen som har funnits. Därmed gör man det också möjligt för företag att verka på lika villkor, och det tror jag kommer att påverka mediemarknaden positivt. Jag tänkte på produktplacering och så vidare när du talade, . Produktplaceringen i sig, som vi nu också liberaliserar och ger större möjligheter för, skapar en helt ny marknad. Du var nämligen inne på att själva summan av reklamintäkterna är . Då skulle jag gärna vilja säga att det som har varit tidigare inte behöver fortsätta , utan det sker en utveckling inom reklamområdet. Produktplacering är ett nytt sådant område som kan utvecklas. Jag tror inte alls att summan måste vara . Ungefär på samma sätt brukar ni resonera om jobben: Om det uppkommer ett jobb i en stad innebär det att det försvinner ett jobb någon annanstans. Men summan av antalet jobb är inte , och det är inte heller reklamintäkterna. 103 (): må vara länge sedan för , men det känns som i går för mig. Det kan väl illustrera att vi är lite av nybörjare. Jag kommer ihåg det som hände 1978. Det var ett stort steg, och det har hänt mycket . Jag hann gå i skolan innan jag fick tillgång till tv i bygden och hemmet; det fanns inte över hela landet . Jag kommer till och med ihåg när P3 öppnades. Så gammal är jag. Det här visar också att det är en fantastisk utveckling som skett inom medieområdet, från en kanal på tv-sidan till dagens miljarder. Radion stod från början på en piedestal mitt i rummet. finns väl i teorin en i var mans och kvinnas ficka. Frågan är vilket nästa steg blir i den utvecklingen. Det är väl ur den aspekten vi ska se diskussionen kring AV, det tidigare tv-direktivet och den nya radio- och tv-lagen. Hur ska vi hitta balansen mellan tittarintresset och företagens villkor och konkurrenskraft? Jag tycker att det är roligt att vi kan vara överens i dagens debatt om att det inte handlar om att begränsa informationsfriheten utan om att tillgodose de möjligheter som finns att öppna och sprida information, om att vi som medborgare, kunder och konsumenter ska få bättre tillgång till medier och information. Sedan har vi lite olika vägar att komma dit. En väg som är viktig, tror jag, är den självreglerande kraft som finns i tittarintresset. Jag tror att vi i stor utsträckning väljer bort program. Börjar man plottra sönder radioprogram och tv-program med alltför mycket reklam väljer vi som aktiva konsumenter bort de kanalerna och programmen. En annan sak gäller företagens villkor, och det är väl det som kan motivera att det finns en reglering. Det är viktigt att de svenska mediebolagen har likvärdiga konkurrensförhållanden i förhållande till sina europeiska och också globala konkurrenter för att kunna konkurrera på lika villkor på de alltmer globala mediemarknaderna. Det här innebär både utmaningar och möjligheter när det gäller tryck- och yttrandefriheten, etableringsfriheten och informationsfriheten. Jag anser att den radio- och tv-lag som nu ska fatta beslut om är ett stort steg i rätt riktning. Det här öppnar för mer radio. Det som i lagstiftningen har kallats för lokalradio men som knappt av någon bland gemene man har kallats för lokalradio får nu sitt rätta namn, kommersiell radio. Det tydliggörs att det handlar om både analog radio, det vi känner som den kommersiella radion, och en framtida digital möjlighet. Till skillnad från ser jag detta som en möjlighet att utveckla den digitala radion. Medan det helt riktigt med nödvändighet är en lång övergångstid till de nya villkoren när det gäller den analoga radion finns det ingenting som hindrar att man kommer i gång med den digitala radion. Till skillnad från den analoga radions slutna anbudsförfarande, som ger en möjlighet för företagen att beräkna affärsnyttan, blir det mer av en skönhetstävling när det gäller den digitala radions utveckling. Jag tror att det är rätt att ta det steget för att komma i gång med den utvecklingen. Detta ger också utvecklingsmöjligheter för närradion, den ideella, icke-kommersiella radion, med ökade möjligheter till samarbete över kommungränserna i riket på ett helt annat sätt än , vilket gör att den icke-kommersiella radion på ett bättre sätt kan hävda sig gentemot övriga medier. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 104 (): Även jag har nostalgiska minnen av hur det var , i tv:s barndom. Jag fick nämligen uppleva testsändningar. Jag tror att det var 1956. Ingen av oss kunde då drömma om den fantastiska utveckling som tv skulle uppleva. Tvärtom minns jag att det fanns en ganska stor tveksamhet till tv. En hel del människor tyckte att tv inte var något att syssla med över huvud taget. Utvecklingen på medieområdet har gått så snabbt att det politiska systemet oftare än på andra områden ställs inför nya frågeställningar. Därför är det så spännande att få diskutera dessa frågor . Det vi kan kalla medieindustrin är en av de snabbast växande branscherna, både i och internationellt. Den beräknas omsätta i . Utvecklingen bärs till stor del av tekniska förändringar, men också av människors värderingar, tidsanvändning och konsumtionsmönster, vilket är viktigt. Det här väcker naturligtvis frågor. Vad innebär det alltmer fragmentiserade medielandskapet för demokratin? De principer som länge hävdat i mediepolitiken är fortfarande giltiga. Vi använder orden frihet, mångfald och kvalitet för att sammanfatta våra ideologiska ståndpunkter. Orden är nötta, men vi tycker att vi fyller dem med viktigt innehåll när vi uppdaterar våra ståndpunkter i den nya verklighet som råder 2010. Det är viktigt för jobb och tillväxt i att mediebranschen har bra spelregler. Huvudfrågan för det politiska systemet är vilken roll staten ska spela på medieområdet. Enligt vår uppfattning ska staten först och främst fastställa och upprätthålla förutsägbara, genomskinliga och teknikneutrala regler för medier. Staten ska undvika dubbelrollen att vara både domare och spelare. Alliansen börjar nu enas om en gemensam mediepolitik. fattade ett beslut om presstödets utformning som Alliansen står enad bakom. behandlar vi alltså regeringens förslag till en ny radio- och tv-lag. Som nämnde har vi fyra alliansföreträdare delat upp frågorna mellan oss. På min lott kommer tv-frågorna, och jag vill ta upp ett par viktiga punkter. Den första punkten gäller tillgängligheten för personer med funktionshinder. De personerna har ofta framfört klagomål över att de diskrimineras. De kan inte ta del av radio- och tv-sändningar oberoende av sändningsteknik. Här anser utskottet precis som regeringen att kravet på tillgänglighet måste vidgas och omfatta fler programtjänster än de som kräver sändningstillstånd enligt radio- och tv-lagen. Men det finns en viktig reservation. Hänsyn måste tas till de ekonomiska förutsättningarna för de olika företagen. Det kan, som regeringen framhåller, finnas anledning att göra skillnad mellan radio och tv i allmänhetens tjänst och kommersiella programföretag. Kraven får inte ställas så höga att de leder till orimliga ekonomiska konsekvenser, så att en del företag känner sig tvingade att avstå från att etablera sig eller driva sändningar. Men hänsynen till de ekonomiska konsekvenserna för programföretagen får å andra sidan inte leda till att den reglering som ska göra sändningarna tillgängliga för personer med funktionsnedsättning urholkas. Det här kan vara en rätt svår avvägning; det inser jag också. En annan punkt jag vill ta upp gäller vidaresändningsplikten i kabelnätet. Regeringen anser att det fortfarande finns behov av en lagstadgad vidaresändningsplikt för att tillgodose allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning. Utgångspunkten ska vara att vidaresändningsplikten ska vara väl avvägd mellan kabeloperatörernas rätt att fritt förfoga över vilket innehåll som ska distribueras i deras nät och allmänhetens intresse av tillgång till en allsidig upplysning. Vid denna avvägning bör man också beakta den tekniska utvecklingen inom distributionen av tv-program och allmänhetens utökade möjligheter att ta emot tv-program. En särskild fråga i detta sammanhang är vem som ska stå för de upphovsrättsliga kostnaderna vid vidaresändning. Här vet jag att det finns många olika önskemål. Regeringen tycker att det rimligaste sättet att lösa frågan om ersättningens storlek och fördelningen av kostnadsansvar och annat beträffande ersättningen till rättighetshavare är att man har avtal mellan berörda parter och inte någon lagstiftning. Oppositionen och utskottsmajoriteten har olika uppfattningar om de rättsliga förutsättningarna för att öka konkurrensen i kabel-tv-näten. Det har vi fått höra tidigare här . har det framförts kritik mot en bristande valfrihet och den begränsade möjlighet till inflytande som råder för kabel-tv-abonnenterna. Detta är en knepig fråga. Visst är det önskvärt med en ökad konkurrens och valfrihet i kabel-tv-näten. Men med tanke på den snabba utvecklingen när det gäller olika former av tv och hur den påverkar människors valfrihet är det väldigt bra att regeringen vill ge den nya myndigheten för radio och tv i uppdrag att följa utvecklingen och kanske senare komma med förslag. Slutligen vill jag säga ett par ord om tillståndsplikten för tv-sändningar. Digitaliseringen har medfört att överföringskapaciteten i marksändningarna har ökat påtagligt. Trots detta är det precis som regeringen framhåller fortfarande viktigt att kunna säkerställa att boende i hela landet har möjlighet att ta emot program och att sammansättningen av programtjänster präglas av mångfald när det gäller både innehåll och ägande. Frekvensutrymmet är fortfarande begränsat, och därför behöver tillståndsplikten behållas. Det handlar om att tillstånd bara ska krävas för vissa frekvensband upp till . Det innebär att omfattningen av tillståndsplikten minskar. En ny radio- och tv-lagstiftning som är mer modern och teknikneutral än den nuvarande ger branschen bättre villkor och förutsättningar att främja det vi alla vill ha, nämligen mångfald, konkurrens och kvalitet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 105 i (s) replik: Jag är glad att utskottets majoritet tog in meningarna om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som vi hade skrivit i vår reservation. Det gäller att ha, precis som säger, balansen till företagens möjlighet och att man inte får tolka den så pass att man säger: Vi har aldrig några pengar för de funktionshindrade. Det är bra. När det gäller mångfalden kan jag ställa samma fråga till . Vad är det i detta betänkande och i propositionen som gör att ni tror att den ökar? Vi hade digitaliseringen under den förra mandatperioden. Om jag inte missminner mig var inte alls inne på att staten skulle lägga den tid, den kraft och de pengar som man gjorde där. Detta var också något som branschen skulle ha fixat. Vi har sett att branschen inte har kunnat komma vidare själv inom den kommersiella digitala radioutvecklingen. Den behöver stöd och hjälp, och det gäller kanske också från public service-kanalerna. Min fråga är: Tror så här att vi hade haft denna mångfald om inte staten hade tagit detta krafttag när det gäller digitaliseringen av marknätet för tv? talade också om stöd för frihet och mångfald, och det var ett ord till som jag tappade bort. Frihet för vem? När jag läser detta kan jag bara se att det är frihet för branschen. Det finns inget konsumentperspektiv i ert sätt att se det. Vi ska släppa allt fritt. Branschen ska ha de villkoren så att den kan komma vidare. Jag tycker att ni glömmer konsumentperspektivet på alla områden. 106 () replik: Jag kan inte se att det är en motsättning mellan branschen, det vill säga medieföretagens möjlighet att verka, och konsumentintresset. De hänger ihop. Finns det inget konsumentintresse finns det inget intresse för företagen att verka. Vi ser nu en otrolig utveckling på hela medieområdet när det gäller variationer i utbudet. Vi kommer att se ännu mycket mer . Jag kan inte spekulera i vad som hade hänt om vi inte hade gått vidare med digitaliseringen. Men jag är medveten om att det var många problem i början. Det är inte så att det bara var många konsumenter som var oroliga för vad digitaliseringen skulle innebära för dem . Därför är det skönt om vi kan konstatera att det har gått ganska bra. När det gäller mångfalden finns det allt fler företag som etablerar sig inom branschen. Jag tänker på den nya typen av företag. Man kan till exempel gå in på sin dator och se en massa olika program. Man behöver inte se dem vid specifika tillfällen. Det kommer fram nya idéer som jag kanske inte riktigt har fantasi att föreställa mig, precis som jag inte hade fantasi att föreställa mig det när jag såg de första testsändningarna. Men det kommer att utveckla en väldigt stor mångfald. Vi ser till exempel olika nischade program där invandrargrupper har sina tv-sändningar. Jag är hoppfull att vi kommer att ha en mångfald. Vad gäller lagstiftningen är det främsta syftet att se till att den inte bromsar möjligheterna till utveckling av mångfalden. Vi ska inte ha lagstiftning i onödan utan se till att vi har lagstiftning som främjar mångfalden. 107 i (s) replik: Jag kan fortfarande inte se att detta är en lagstiftning som främjar mångfalden. Den främjar koncentrationen. Den ger större möjlighet att fortsätta den mediekoncentrationsutveckling som håller på och som vi ser på marknaden. När det gäller kabelnätet ser jag att myndigheten ska få möjlighet att följa utvecklingen. Men det finns framtagna möjligheter och förslag som verkligen skulle gynna konsumenternas möjligheter att välja. är det så att fastighetsägaren köper ett paket, och där ingår de stora bolagen. De små nischkanalerna har jättesvårt att ta sig fram här. Det finns ingenting i propositionen eller betänkandet som gynnar de små nischkanalerna. Tvärtom förstärker det de stora företagens möjligheter att fortsätta att ha makt och ta utrymme på mediemarknaden. Det talades om fler företag. Jag har väldigt svårt att se detta. Givetvis kommer datorn att kunna ge en möjlighet för vissa program. Men även där är det bredbandsbolag som ser till att ta kraft i nätet. Frågan är om det verkligen är några fler företag. Det är de stora mediehusen som fortsätter att breda ut sig och ha stora kanaler. Jag har en fråga till här i slutet om närradion. Många säger att det faktum att riksförbudet nu slopas kommer att riskera att slå ut den ideella närradion, tränga ut det lokala utbudet och också snedvrida konkurrensen på annonsmarknaden. Jag vill höra en kommentar till det. 108 () replik: När det gäller kabel-tv håller jag helt med att det vore önskvärt att man kunde ha en fullständig konkurrens så att kabel-tv-konsumenterna själva kunde välja vilket bolag de vill ha. Det måste vi sträva efter. I den här frågan finns det en utredning som ligger till grund för hela vårt betänkande. Det är en utredning som kom 2005 och som heter Anpassning av radio- och tv-lagen till den digitala tekniken. Där gjorde utredaren en noggrann analys av möjligheterna att lösa frågorna, men fann att det inte var möjligt att lagstifta om samtrafik eller andra former av tillträde på ett område som faller under lagen. Detta framgår mycket tydligt av utskottets betänkande. Man har försökt, och viljan finns. Men man har ännu inte sett möjligheterna. Man kanske kan klara av det med den nya myndigheten. senaste fråga gällde närradion. Eftersom jag själv är mycket engagerad i en närradiostation med sändningar vet jag att det är viktigt för närradion med möjligheter att få in reklam. Precis som har antytts här är det inte alldeles lätt att få fram reklamintäkter till närradiosändningarna. Men jag kan inte se att man kan lösa det på något annat sätt än att försöka få pengar den vägen. 109 (): Nej, , jag ska inte knyta ihop säcken och jag tänker inte förklara för er vad ni inte redan har begripit. Det mediala landskapet är i ständig förändring. Om man ser tillbaka på den historiska utvecklingen har det skett enorma förändringar i medielandskapet. Och de kommer att fortsätta. Radio- och tv-lagen är förmodligen bara en liten etapp på vägen i den medieutveckling som vi ser framför oss. Man kanske också bör fundera inför den kommande utvecklingen på vad politiker ska lägga sig i och vad de inte ska lägga sig i. Där finns anledning att fundera en hel del framöver när det gäller mediepolitiken. Man kan titta på den kommersiella radions utveckling. Den förväntades ge mycket av valfrihet när det gäller utbud, men det blev nästan bara musikinriktning. kanske man egentligen inte vill välja bort den musikaliska inriktningen, även om det inte blev som man hade tänkt sig. Man kan peka på att det begicks en massa misstag när man inrättade den privata lokalradion med ett anbudsförfarande som drev upp koncessionsavgifterna förfärligt. i opposition försökte jag arbeta för att man skulle få bort de höga koncessionsavgifterna och hitta lösningar, men då sade Finansen nej. Det ville man inte vara med om, och den inställningen har dess värre inte förändrats även om vi har bytt regering. Men vi hoppas att det ska komma en lösning till stånd så att vi får bättre villkor för den kommersiella radion. Då kan man också bidra till att den digitala radion dras i gång. Det är inte möjligt om det inte sker i samförstånd mellan public service-radion och de kommersiella kanalerna. Vi får en oerhört snabb utveckling när det gäller så kallad HD-tv med en komprimeringsteknik med MPEG-4 och en ny mottagningsteknik. Detta kommer , efter en svår övergångstid, att revolutionera frekvensmöjligheterna. Jag vill speciellt peka på möjligheten till valfrihet framöver. diskuteras valfrihet när det gäller kabelnäten. Det har utretts. Där finns ett antal svårigheter, beroende på att de som har hyrt kabelnäten av fastighetsägarna har monopol. Det kan vara svårt att göra ingrepp i de sammanhangen. Men jag tror mycket på en plattformskonkurrens att man helt enkelt har denna möjlighet som hyresgäst. Jag bor i ett kedjehus i ännu en liten tid. Där har vi tillgång till ett litet kabelnät. Vi har också möjlighet att ta emot marknätet och satellitsändningar. Men om man bor i en lägenhet har man små möjligheter till detta. Då måste man ha speciella villkor balkong i rätt riktning och så vidare för att man ska kunna få detta att fungera så att man får en valfrihet. Jag tror att vi måste vara öppna för att det kommer en ny utveckling där vi får en större konkurrens mellan de olika tv-plattformerna. 110 i (s) replik: Vi har varit överens, och vårt parti, i många av de här frågorna under resans gång. Vi samarbetade bra under förra mandatperioden i just mediefrågor. Jag har en fråga om den kommersiella radion, som tog upp. Det kom nya regler 2001 för att öka mångfalden där med möjlighet till lägre koncessionsavgift. Det var bara det att branschen själv inte ville släppa sina avtal med de höga koncessionsavgifterna, om det nu berodde på risken att de inte skulle få tillbaka dem eller om det berodde på att de inte ville ha kravet på lokal anknytning till sändningen. Ni har släppt dessa krav i betänkandet. Det innebär att de allra flesta kommer att få betala samma oerhört höga koncessionsavgifter som tidigare medan de som antog de nya reglerna 2001 får behålla sina låga avgifter. Vad tycker branschen om det, tror ? 111 () replik: Jag tror inte att branschen gillar det där så mycket. Man lyssnade inte på mig när vi diskuterade frågorna 2001. Då skulle vi ha fått en nedtrappning av koncessionsavgifterna, men Finansen sade nej. Man kan säga att det är samma finans som påverkar situationen; det är bara att erkänna att det är så. Jag har full förståelse för att de kommersiella radiokanalerna med de här höga koncessionsavgifterna inte ville bli av med sina varumärken. Det är klart att det var oerhört väsentligt för dem att behålla dem. Om man skulle släppa sina frekvenser och sedan inte få tillbaka dem, vilket det inte fanns någon garanti för med den lägre koncessionsavgiften, skulle man kunna drabbas oerhört hårt. Hela ens affärsidé skulle helt och hållet slås sönder. Det har jag alltså viss förståelse för. 112 i (s) replik: Tror att det var många av radiokanalerna som hade förlorat sina tillstånd? Jag tror inte det. 113 () replik: Det är roligt att har en tro. Men det hade varit bra för företagen att veta vad som skulle hända, och det visste de inte. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Indelning i utgiftsområden m.m Föredrogs betänkande 2009/10:KU39 Indelning i utgiftsområden m.m (prop. 2009/10:100 delvis och prop. 2009/10:165 delvis). 114 (): Jag vill yrka bifall till den gemensamma reservation som har lämnats i detta ärende från oss socialdemokrater, . Bakgrunden till den reservation som vi nu har är att vi anser att förändringarna som föreslås av budgetlagen borde ha föregåtts av överläggningar med oppositionen. Det här är viktiga frågor, för de handlar om långsiktigt hållbara, statliga budgetregler, och det är en typ av frågor där vi bör ha och söka gemensamma lösningar. Vi beklagar att regeringen inte har tagit den chansen. Vi anser att det borde ha varit på det sättet därför att det handlar om legitimitet för den här regleringen som vi har i budgetlagen. Jag yrkar alltså bifall till reservationen. 115 PER (): Det är inte mycket att säga om det här ärendet annat än att yrka bifall till förslaget i betänkandet och yrka avslag på reservationen. Jag tror inte att jag så här sent ska dröja kvar med någon lång debatt, utan vi hörde mycket tydligt att det egentligen bara handlar om huruvida Socialdemokraterna skulle ha fått vara med och diskutera de här frågorna på en sittning eller inte, och det får vi väl återkomma till sedan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Uppskov till 2010/med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs betänkande 2009/10:KU41 Uppskov till 2010/med behandlingen av vissa ärenden. Tjänstgörande ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 12 § Uppskov till 2010/med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU24 Uppskov till 2010/med behandlingen av vissa ärenden. Tjänstgörande ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 13 § Rättelse i Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU34 Rättelse i . Tjänstgörande ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Ändring i Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU35 Ändring i . Tjänstgörande ålderspresidenten konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av skr.