prot · GX0976 · 2010-02-17 00:00:00 — Som flera helt riktigt har sagt innebar forskningspropositionen 2008 den största resursökningen någonsin för svensk forskning. Jag tror att det var en dubbelt så stor ökning som en proposition av den typen någonsin har inneburit. Oppositionen har nästan glömt bort att det ingick en kraftig satsning på den fria forskningen i den. Av de totala forskningsmedlen i går den största delen till direkta anslag till högskolorna för fri forskning och till forskarstyrd forskning via . Den andelen har alltså ökat jämfört med tiden före forskningspropositionen. Sedan får samtliga lärosäten, stora och små, nya och gamla, en ökning av resurserna med i snitt . Det nya är den del som är strategisk forskning. I många andra länder har regeringar och parlament beslutat om strategiska satsningar på områden som är viktiga, men också på områden där man har möjlighet att vara framgångsrik. Det brukar ju kallas strategisk forskning. ser vi nu en sådan satsning i . Det är då, som vi har hört, på teknik, medicin och för det tredje klimat och miljö. Arbetet med det har varit ett grundläggande arbete med expertpanel, med vetenskapsråd, med utländska experter, så det är inte någon liten politisk grupp som har suttit och talat om vilka prioriteringar som ska göras. På samma sätt har man när det gäller de anslag som går till universiteten börjat koppla dem till en kvalitetsdiskussion. Man har börjat diskutera dem, och de kommer successivt att utvecklas. Men vi har infört metoder för att väga in kvalitet i forskningen, så att det inte bara blir historiska skäl som gör att ett universitet får pengar. jag bor i är väldigt bra på mycket, men bara för att de har varit bra ska de inte alltid ha lika mycket i anslag. Det är den utvecklingen som vi uppmuntrar genom att börja väga in kvaliteten även i hur vi höjer eller sänker anslagen till olika lärosäten. Alliansens forskningspolitik har alltså två ben, dels strategiska satsningar, dels en ökning av den fria forskningen. Det tycker jag att man har lyckats väldigt bra med. Det innebär att forskningssatsningar nu har tre profiler: forskning av högsta kvalitet, garanti för fri forskning och forskning som i större utsträckning kommer till nytta. Vi såg tydliga konsekvenser av deras politik, brist på pengar och mindre frihet för forskarna. Dessutom blev utbildningen av studenterna lidande av den ofinansierade utbyggnaden av högskolan. har svensk forskning fått en ny kurs. Mer resurser ger fler möjligheter, och större frihet ger mer utrymme för nya initiativ. Det här är långsiktiga satsningar. Om kanske vi kan konstatera att spännande och svår forskning, som 2010 bedrevs i , , , eller någon annanstans, resulterar i en mängd nya upptäckter och uppfinningar. Det som är det viktiga och som alliansregeringen har upptäckt är nämligen att forskning handlar om långsiktighet och framtida visioner, och det finns i den forskningspolitik som vi ser . Men det finns inte i reservationerna från oppositionen som petar i detaljer. Bifall till betänkandets förslag! 140 () replik: Jag får börja med att hälsa välkommen tillbaka till en utbildningspolitisk debatt här i kammaren. Jag tror att och jag är tämligen överens om att vi vill ha en förskola och skola i världsklass. För att nå dit är det viktigt att vi har pedagogiska metoder som står på en solid vetenskaplig grund. Vi behöver en stark utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Det är av stor strategisk betydelse. Och den utbildningsvetenskapliga forskningen ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Utbildningsvetenskaplig forskning stärker skolans kunskapsuppdrag. Vi socialdemokrater vill ha mer utbildningsvetenskaplig forskning, att den ska utvecklas i både omfång och kunskapsöverföring. När vi då läste den utredning som kom av , som heter En hållbar lärarutbildning, var det med intresse som vi tog del av de förslag som fanns om just utbildningsvetenskaplig forskning, som jag tyckte gav en bra ansats för att stärka den forskningen. Hon talade om som skulle gå till avseende utbildningsvetenskap, om basanslag för uppbyggnad av kapacitet vid lärosäten, om stöd till handledning av kommunalt finansierade doktorander och om ämnesdidaktiska centrum. kom sedan lärarutbildningspropositionen. Jag läste med intresse avsnittet om utbildningsvetenskaplig forskning, men jag känner mig inte så värst mycket klokare efter att ha läst det avsnittet. Var finns de ekonomiska musklerna? 141 () replik: Jag håller med om att utbildningsvetenskaplig forskning är viktig och kommer att bli allt viktigare. Fram till har det till och med varit svårt att använda de pengar som redan den förra regeringen avsatte till den, eftersom det inte har funnits så många spännande och intressanta vetenskapliga projekt. Men det har utvecklats och blivit mer och mer. Och det är klart att i takt med att man uppmuntrar det blir det mer. Den resursökning som vi nu har gett både till högskolorna, och därmed också till lärarutbildningar, och till , och därmed till utbildningsvetenskapliga kommittén, innebär ett lyft. Det ska naturligtvis fortsätta att utvecklas. Sedan får vi inte glömma bort att vid sidan om resurserna i den utbildningsvetenskapliga kommittén har vi ett lärarlyft med möjlighet till forskarutbildning. Det är många lärare som redan har utnyttjat det och forskar och doktorerar med hjälp av de statliga fortbildningssatsningarna. Vi har också ämnesforskning som i allra högsta grad berör lärarna, oavsett om det är studier och doktorsavhandlingar i ungdomslitteratur inom ämnet litteraturvetenskap eller studier i sex och samlevnad inom ämnet sociologi, och så vidare. Det är inte så att det är tömt på resurser när det gäller utbildningsvetenskaplig forskning, men naturligtvis kommer den att utvecklas. Jag tycker att det är kraftigt överdrivet att säga att den utbildningsvetenskapliga forskningen är styvmoderligt behandlad när även den har fått del av höjningen. 142 () replik: Ja, det är helt riktigt, som sade, att under den socialdemokratiska regeringsperioden kom det en hel del resurser just till för att utveckla den utbildningsvetenskapliga forskningen. Det är klart att jag var nyfiken efter valet och den nya regeringens tillträdande på vad som skulle hända på området, därför att det var väldigt mycket argumentation från den borgerliga sidan om hur flummig och dålig skolan var, hur lite kunskaper den gav här behövde det tas krafttag. Är det på något sätt som man verkligen behöver ta krafttag för att långsiktigt utveckla skolans kunskapsuppdrag så är det genom att stärka forskningen. Det har varit en genomgående kritik från professionen att här är för lite forskning som verkligen berör skolan. Man jämför ibland med forskning inom sjukvården och hur betydelsefull den har varit för att bygga upp en bra och god vård. Men när ni lade fram er första budget kom det inga speciella satsningar till UVK. Det kom inget heller eller 2008, inte heller . Vi väntade då med spänning på vad som skulle hända när man kom med lärarutbildningspropositionen. Och när hade lagt fram ett förslag, tomt på innehåll vad det gäller muskler, är det klart att jag blev besviken och tänkte på den kritik som tidigare riktats mot skolan. Varför satsar ni då inte medel? Vi satsar faktiskt lite mer pengar än vad ni gör just för att stärka den utbildningsvetenskapliga forskningen. Det är så, , att ni har satsat på att sänka skatter, mest för dem som är rika och välbeställda. Det blir väl inte så mycket pengar kvar då till att satsa på utbildningsvetenskaplig forskning. Jag tycker att ni står ganska tomhänta och med byxorna neddragna i den här frågan. 143 () replik: har säkert ett genuint intresse för utbildningsvetenskap. Det klingar dock konstigt och falskt när frågar satsar ni inte mer pengar? som vi diskuterar en forskningsbudget vars ökning är dubbelt så stor som tidigare och mycket större än ni någonsin föreslog i regeringsställning även för efter nästa mandatperiod. Frågan varför vi inte satsar mer pengar blir därför konstig. Man kan alltid diskutera fördelningen. tycker inte jag att lärarutbildningen och utbildningsvetenskapen är styvmoderligt behandlad. Det är så mycket annat som behöver rättas till. glömmer att och utvärderingar också visade att lärarutbildningen var katastrofalt dålig och innehöll stora brister. Huvudbudskapet i den proposition nämnde är att nu kommer vi att få lärare som ska kunna undervisa små barn i hur man lär sig läsa och skriva och i matematik. Vi ska få gymnasielärare som kan sin matematik, sin historia och sitt språk. Det är en enorm satsning. Svaret på frågan varför vi inte satsar mer pengar blir en motfråga: Varför satsade ni aldrig några ordentliga pengar på svensk forskning under förra mandatperioden? 144 () replik: Jag vill börja med att rätta till något som jag tror att flera borgerliga debattörer har missförstått vad gäller vår syn på frihet och forskning. Det är uppenbart att mycket av forskningen måste vara fri. Vi hoppas att den grundinställningen delas av regeringen. Dock är det så att en regering behöver underlag för sina förändringsförslag. Den typen av underlag kan man producera själv i eller få via den vetenskapliga forskningen på universiteten. Det är två helt olika saker. Det gäller att vara tydlig med att den forskning som inte är till för att vara underlag bör vara så fri som möjligt medan den forskning man vill ha som underlag är en annan sak. Det är precis som när ett företag beställer forskning som är relevant för det man ska göra. Samhället har dock ett ansvar att se på akademin och försörja den fria forskningen, och det är två helt olika saker. När vi har synpunkter på forskning som behövs för att gillas som underlag är det en helt annan sak. De flesta uppfattar att detaljstyrningen i denna proposition har ökat. Det var inte alls det vi hörde från . Det är olyckligt när regeringen tycker att man har gjort något bra men de flesta andra och forskarsamhället tycker att detaljstyrningen har ökat. Då kan man fråga sig vem det är som har rätt. 145 () replik: Det är ingen entydig uppfattning att detaljstyrningen har ökat. Jag håller helt med om att det behövs fri forskning. Vad vi har gjort i motsats till förra perioden är att öka den andel som högskolor och fakulteter disponerar själva. Den andelen av forskningsbudgeten är i procent större än vad den var när var med och stödde den förra regeringen. Jag minns att jag då fick reda på hur fördelningen var, och jag var bekymrad över att andelen fakulteterna bestämde över var . Rent faktiskt har den del forskarna själva styr över ökat. Det underlag vi har hört flera berätta om, som ligger till grund för den strategiska satsningen, bygger också på vetenskaplig grund, dels av och andra forskningsråd, dels av utländska experter. Det var alltså inte politiker som satt och tyckte att man skulle satsa på diabetesforskning, utan det var experter inom akademin som plockade fram områden där skulle ha möjlighet att bedriva spetsforskning. Avslutningsvis, bilden som målar upp, att forskarsamhället som helhet talar om ökad detaljstyrning, är felaktig. Det finns förstås alltid forskare och andra som tycker att regeringen skulle ha prioriterat annorlunda; det kommer vi aldrig ifrån. Helhetsbilden är dock inte den. 146 () replik: Om det har kanske jag och olika uppfattningar. Jag hävdar att man kan bedriva fri forskning på annat än fakultetsmedel. Söker man forskningsmedel för att man har hög kvalitet i forskningen och vill ha pengar till vissa projekt kan man givetvis bestämma vilken typ av projekt man ska ha relativt fritt där också. Jag tror att övervärderar fakultetsmedlens betydelse just när det gäller fri forskning även om fakultetsmedel är viktiga för att det kan minska administrationen vid sökandet. När det gäller underlagen var det bra att man tog in dem. Jag har dock hört mycket kritik mot hur regeringen hanterade underlagen, att de returnerades och att man snabbt begärde vissa specifika andra saker. I så fall är det problematiskt, men jag hinner inte utveckla det . Man kan fråga sig om icke-styrningen består av mer pengar och att styrelserna har fått en annan sammansättning. Jag undrar om utspelen om att regeringen har granskat universitetskurser och är orolig och om en styrning av en specifik högskoleutbildning bara är olycksfall i arbetet och undantag som regeringen råkat göra sig skyldig till. Ska man egentligen inte ha någon detaljstyrning eller är detta början på något nytt? Hur ser det i själva verket ut på den här fronten? 147 () replik: Fri forskning är, som sade, naturligtvis inte bara fakultetsanslag. Det är också de anslag som man söker på . Det har som sin första uppgift att stödja den fria grundforskningen, som man traditionellt säger. har fått ökade anslag och dessutom förstärkt forskarinflytande i och med att ledamöterna som utses av regeringen är färre än vad de var . Det är två konkreta exempel mer pengar och mindre politisk styrning. Vad gäller mindre politisk styrning är samma sak på gång i forskningsstiftelserna. När det gäller att granska universiteten råkade jag ställa en fråga till högskoleministern om just detta . Han förklarade tydligt att de kurser som ska granskas har i uppdrag att granska. Han eller någon annan ansvarig politiker uttalar sig inte om vilka kurser som är vetenskapligt korrekta och kvalificerade eller inte. De kurser som ska utvärderas ingår inte i program och omfattas därför inte av den hittillsvarande utvärderingen. Det är dessa kurser som har fått i uppdrag att utvärdera så att i princip alla kurser på universitet och högskolor blir utvärderade. Jag såg att man i har en golfutbildning på högskolan. Som lekman kan jag inte uttala mig om huruvida det är en kvalificerad utbildning eller inte. Men det är bra att en utvärdering gör det. Jag kan dock försäkra om att ingen blir dömd på förhand. 148 (): är ett litet land, men det är starkt. Genom ett omfattande kändisskap för sin kunskap, sina upptäckter och uppfinningar har gjort sig berömt. Att dessutom har lyckats marknadsföra, sprida kunskap och engagemang om bidrar självklart till som stark kunskapsnation. är möjligheternas land, må jag säga. har också befäst sin ställning genom de starka företag som visat sig ha internationell kraft i flera avseenden. Varhelst man kommer i världen vet människor vad , och Alfa är. Vi kan vara stolta. Kloka människor, vetgiriga människor och ansvarsfulla personer har själva och tillsammans byggt varumärke som stark kunskapsnation. I den politiska debatten lyfter vi med all rätt gärna fram vår tillfredsställelse med det. kanske vi ska stanna upp och fråga oss hur det har gått till. Det behövs ett sammanhang. Det krävs sammanhang som vi måste bevara och visa respekt för och tilltro till. Jag tänker inte enbart på våra lärosäten som självklart spelar en viktig roll. Jag tänker på akademierna, finansiärerna, det civila samhället som vi i en framgångsrik alliansregering har tilltro till. Jag vill gärna ge den bilden för att sätta in de frågor som vi har i dagens betänkande i ett sammanhang. Det är min absoluta övertygelse att om ska behålla sin position som framstående kunskapsnation måste krafterna samlas från olika håll och bistå med de styrkor och kraftfält som finns. I har vi ansvar för forskning och forskarutbildning. Staten anslår pengar. Vi har gjort den största satsningen någonsin på statlig forskning och forskarutbildning. Det innebär inte att vi för den skull negligerar hela det sammanhang som det civila samhället står upp för. Det är lätt för oppositionen att kritisera fragment av den politik som vi står för. Vad oppositionen dock inte kan kritisera på en enda punkt är helheten. smetade en s-ledd regering ut de statliga forskningspengarna lite varstans utan samlande krafter. Anslagen till forskningen gick ned och alldeles för få forskare hade möjlighet till postdoktorala tjänster. Det blev ingen effektivitet i systemet, och det blev inget flöde. Det har drabbat svensk forskning hårt. Det är något vi försöker hantera. Vår regering har ändrat på det. Den största satsningen är nu gjord. Vi har fokuserat på strategiska områden för att vi ska bidra till forskning och excellens. blir jag sugen på att berätta, eftersom det verkar som om inte alla vet hur detta gick till. De strategiska forskningsområdena valdes ut i mycket nära samarbete med svenskt näringsliv, forskningsfinansiärer, människor i olika positioner och med aktörer från det civila samhället. Så valdes de strategiska områdena ut. hör vi gång på gång talas om en detaljstyrning. Det är över huvud taget ingen detaljstyrning från oss som makthavare. Styrningen ligger hos forskningsfinansiärerna. Vem vet mer om detta än de? Alla vi som var med när branschprogrammen initierades av dåvarande näringsminister vet att det helt enkelt var slut på pengar, och man tyckte att det var lämpligt att tog hand om den stora fordonssmällen i och lite varstans. Det är något förenklat uttryckt av mig. Då satsade man pengar, men det var inte forskning, . Kom inte och säg att det var forskning. Vi satsar pengar på strategiska områden för forskning för att vi som nation fortfarande ska finnas i framkant globalt. Vi gör det eftersom det höll på att gå under och kollapsa inom en rad områden under den s-ledda regeringen. I oppositionens reservationer åtminstone de två första är det samma innehåll som i det vi skrev till er när ni körde er detaljstyrning och er systemkaraktäristika på forskningssystemet. Ni kanske har lånat vår text i vissa avseenden. Det är något som jag funderar på. I debatten får vi veta att hade ett tomt innehåll. Vad ska jag säga, herr talman? När som utbildningsminister initierade UVK lade han det som en kommitté eftersom han tydligen var så osäker på det att han inte ville göra det som ämnesområde. När senare blev utbildningsminister ville inte han heller göra det som ämnesområde utan lät det ligga som en kommitté med ett väldigt diffust innehåll. har en framgångsrik alliansregering trätt till. Vad gör vi? Vi låter den ligga kvar och skriver in detta sedan. Lärarutbildningspropositionen har kommit. Den ska ju inte debatteras , men jag vill informera om att det står i den att vi vill bredda området. Vi vill att samtliga andra ämnesområden ska visa vad de kan om utbildning och tillföra kunskap. Om vi ska ha en lärarutbildning för matematik, naturvetenskap och teknik, som är ett eftertraktat område, är det väl väldigt bra om det kommer ämnesområden inom kemi, fysik och teknik som går in med medel till UVK. Det är ett samarbete för att bredda och få en ökad tyngd. Vi ska ha en framgångsrik skola. Är det något vi ska göra under den här mandatperioden så är det att se till att vi får en framgångsrik grundskola utifrån en vetenskaplig grund. När det gäller prioriterade forskningsområden har vi tillsammans med akademier och IVA den största i , kanske i världen jobbat fram hur våra satsningar ska finnas i framkant . Vi vill ha ett långsiktigt hållbart samhälle och forskning. Inom den ramen drar vi fram de stora perspektiven. Stolt kan jag konstatera att med våra satsningar, tillsammans med det akademierna gör, det forskningsfinansiärerna gör och det som det civila samhället gör och andra kommer att bibehålla en stark kunskapsproduktion och en nivå som ger möjlighet till nya landvinningar, nya uppfinningar och nya upptäckter. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 149 () replik: Jag ska först korrigera ett påstående som fällde om vad jag sagt, nämligen att jag har sagt att UVK är ett tomt innehåll. Det tror jag inte att jag har sagt. Jag känner inte igen att jag har sagt det. Vi kan ju kolla utskriften. Om jag har sagt det tar jag tillbaka det. Men jag sade att vi tillsatte denna kommitté. Vi anslog pengar till det. Min förundran var att den borgerliga regering som så starkt kritiserat svensk skola inte följer sin egen utredares förslag om att den utbildningsvetenskapliga forskningen behöver mer resurser . Jag har aldrig sagt att UVK saknar innehåll. Det vill jag notera. Det är lite intressant att lyssna på och de andra företrädarna från majoriteten. Ni har makten i . Men när ni står här i talarstolen uppträder ni som oppositionspartier. Ni kommer tillbaka till vad vi gjorde och vad vi inte gjorde och vilka brister som vi hade. Ni talar inte så mycket om vad ni själva vill framöver. får vi höra att vi styrde i detalj. sade att vi smetar ut pengarna. Men jag tycker faktiskt inte att detta är en rättvisande bild. Det blir en makalös historiebeskrivning av branschprogrammens införande i . Men om man uppträder i opposition har man väl rätt att säga vad man vill. talade om framtiden. Jag vill bara säga en sak. En viktig fråga handlar om de unga forskarna och att man säkrar goda anställningsvillkor för yngre forskare. Jag tycker att ni gör för lite där. Vad gör ni för yngre forskare och deras framtidsmöjligheter? 150 () replik: Om jag bygger ett hus och vet att det är för dåliga stammar de är för svaga och märker när huset börjar bli färdigt att det händer någonting, då måste jag gå tillbaka och lappa, laga och reparera, eller hur? Därför måste man tyvärr göra en tillbakablick. Det som jag kan tycka är synd, och jag har varit med och debatterat denna typ av forskning och levt under socialdemokratisk forskningspolitik , är att man inte tittar tillbaka på hur det har varit och vad som byggdes då och säger: bygger vi någonting annat. Jag tycker att det finns några områden där den nuvarande oppositionen borde kunna ge kredit för det som är gjort. Jag kan ta den kliniska forskningen som exempel som någon har tagit med i någon reservation, men jag kommer inte ihåg vem. Det fanns kalasbra medicinsk forskning och klinisk forskning, från ax till limpa, med grundforskning kopplad till hela delen av klinisk forskning till tillämpningen. Den slog Socialdemokraterna sönder, snuttifierade och detaljstyrde för att ha vissa delar. Jag var en av dem som gick in och faktiskt lyfte fram den frågan i . Då försvarade man att man hade gjort så här. tycker jag att det är jättesynd att det kommer samma kritik. Men bara för att de flesta inte har varit så länge i har de inte följt med i denna utveckling. Det tycker jag är synd. Vi har inte sagt att vi ska dra ned på eller ta bort UVK, . Vi ska återkomma, förmodligen i vårpropositionen. Jag utgår från det. Men framför allt har vi sagt att det är viktigt att ha en tyngd på bredden. Vi har ett problem med till exempel för få matematiker. 151 () replik: När jag läser propositionen kan jag konstatera att ni inte ska återkomma i den frågan. Det är ungefär som säger, nämligen att det finns en allmän anslagsökning till forskningen. Sedan får lärosätena hantera det. Men det finns ingenting om att man ska komma tillbaka om detta. Jag tror inte att det blir några pengar. Det är intressant att som representant för tror och hoppas att det ska bli mer pengar. Så läser inte jag propositionen. Det ska bli intressant att följa detta. Jag vill återvända till frågan om de yngre forskarna. Det var inte någonting som kommenterade speciellt. Jag tycker att det är en viktig fråga att vi får forskare som har trygga anställningsvillkor så att de kan leva på sin forskning. har vi inte det. Det finns mycket att önska i fråga om att se till att det blir mer av regelrätta anställningar och en trygghet. Vi vet att speciellt kvinnor drabbas av att det finns en otrygghet. av studenterna på högskoleutbildningarna är kvinnor, men bland doktoranderna är det ungefär hälften. Det är säkert kopplat till otrygga anställningsvillkor och andra villkor för att forska. Vad vill regeringen göra åt det? Det finns en annan sak som jag tycker är viktig att ta upp, nämligen de utländska doktoranderna. hade vi en diskussion i utskottet om de avtal som finns mellan exempelvis pakistanska studenter och . Avtalen är sådana att de innebär en bristande rättssäkerhet för dessa studenter. Avtalen inkräktar på de mänskliga rättigheterna.