prot · GX09139 · 2010-06-17 00:00:00 — Det kommer om möjligt att stå klart i tillståndsgivandet att det ska ställas krav på att man ska ha de resurser som krävs för att hantera till exempel en olycka. Att påstå att staten kommer att gå in och ta på sig det här stämmer inte överens med verkligheten. 55 () replik: är det ägarna av kraftverken som är ansvariga. Sedan finns det internationella överenskommelser som tar kostnaden mellan 12 och 15 miljarder. Kostnader därutöver kommer att falla på någon annan, diffust vem. I det här fallet är det väl uppenbart att någon annan kommer att vara staten. 157 miljarder lägger BP i en fond för att de har drabbats av olyckan i också en olycka som det innan den hände ansågs extremt osannolikt att den skulle inträffa. Det går inte att kalla det för ett obegränsat skadeståndsansvar när man sätter siffran till . Frågan om elcertifikaten har vi rett ut. Vi har inte för avsikt att avskaffa dem. Vi tycker att de behöver ses över så att de blir mer effektiva, och vi från sida vill komplettera dem med ytterligare system. Jag tror faktiskt inte att det är så många där ute som tvivlar på att kommer att bedriva en politik för att ska få en större produktion av förnybar el. Däremot vet jag att det är många som är tveksamma på grund av den politik som den här regeringen bedriver, framför allt när det gäller huruvida det är någon idé att satsa på forskning och utveckling av de förnybara energikällor som skulle kunna bli en viktig del av framtidens energiproduktion. Det stämmer att elcertifikatssystemet är tvingande fram till den nivå man har satt upp. På det sättet styr man marknaden. Men det är inte det enda som görs med förnybar energi i . Det händer också annat vid sidan av, och det behöver hända annat vid sidan av. Men hur ska vi få dem intresserade av att investera pengar i att utveckla dessa nya förnybara energikällor, att förbättra så att vi får andra energikällor som kan komma in senare, om det råder en sådan osäkerhet om huruvida vi får tio nya kärnkraftverk eller inga alls? 56 () replik: säger att bland dem som ska investera är det nog ingen som är tveksam till att vill ha en stark utbyggnad. är det ju så att när man står i begrepp att investera gäller det att kunna räkna hem investeringarna. Man kan inte komma med protokoll och betala räntan på banken, utan det gäller att ha ekonomiska förutsättningar. Det är just det som man är bekymrad för. När det gäller skadeståndsansvaret är det bara att konstatera att vi har ett systemskifte när vi tar det här beslutet , därför att vi höjer upp skadeståndsansvaret inte bara för eventuellt nya reaktorer utan också för de reaktorer som är i drift. Det tycker jag är viktigt att säga i det här sammanhanget. har vi haft ett mycket begränsat skadeståndsansvar för nuvarande reaktorer. införs samma typ av obegränsade skadeståndsansvar för de gamla reaktorerna som för eventuella nya framöver. 57 (): Låt mig börja med att yrka bifall till propositionen och avslag på samtliga motioner. Med det sagt skulle jag vilja börja med att citera en klok person som för sedan fällde följande kommentar om alliansregeringens energiöverenskommelse: Men beslutet är viktigt , för det ger en signal till investerare om att vi här i kommer att slå in på en mer industrivänlig energipolitik. Man törs investera i energiintensiv industri även i fortsättningen. Man kanske skulle kunna tro att citatet kommer från någon kärnkraftsförespråkare här i kammaren, men det är fel gissat. Inte heller är det taget från någon chef i kärnkraftsindustrin. Nej, det handlar faktiskt om ett citat från en person som är ledare för ca 17 500 arbetare inom pappers- och massaindustrin. Hans namn är och han är ordförande för . Det är intressant därför att det visar tydligt vad denna debatt borde handla om. Ska investerare våga satsa i energiintensiv industri måste kärnkraften finnas kvar. Vad är din respons till Pappers ställningstagande, ? Den samlade åsikten hos De rödgröna är att kärnkraftens vara eller inte vara ska prövas varje mandatperiod. Denna ryckighet bidrar sannerligen inte till den långsiktighet som basindustrin och fackföreningar som Pappers efterfrågar. tar vi, som företrädare har sagt , ett historiskt beslut genom att avvecklingslagen för kärnkraften upphävs. Socialdemokraterna avskaffade 2006 tankeförbudet vad gäller forskning kring kärnkraft. Alliansen går vidare och har i sin energiöverenskommelse klarlagt att kärnkraften behövs för överskådlig framtid. Dagens beslut skulle kunna betyda slutet på en 30-årig konflikt. Som förut har sagts är det att komma upp ur skyttegravarna och ta bort den blöta filten. Man kanske kan hoppas på att det 30-åriga kriget är slut i den här frågan. , när vi folkomröstade om kärnkraften, visste vi inte det vi vet , att den ökade koldioxidhalten i atmosfären är det största miljöhotet på vår planet. Vetskapen om detta har lett till att vi kristdemokrater tillsammans med våra allianskamrater har storsatsat på förnybar energi, vilket bland annat innebär, som företrädare har sagt, en tredubbling av vindkraften. Vi måste ändå vara realistiska och inse att om vi ska möta framtiden så koldioxidneutralt som möjligt kan vi inte bortse från kärnkraften som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. I huvudsak koldioxidneutral innebär inte att den är helt koldioxidneutral, men frågan är om något enda energislag är det. Ser man på de livscykelanalyser som genomfört är faktiskt vindkraftens utsläpp av koldioxid räknat per gram el till kund högre än den är för kärnkraften. Det handlar bland annat om de utsläpp som sker i byggfasen och när gamla vindsnurror ska monteras ned. Hur ser det ut för kärnkraften i världen ? Kärnkraften finns i ett trettiotal länder. De omkring 440 reaktorerna svarar för av världens elproduktion. Antalet reaktorer har varit i stort sett oförändrat , men den totala kärnkraftsproduktionen har ökat. Det beror på effekthöjningar i befintliga reaktorer samt på att nybyggda reaktorer är större än de gamla som avvecklas. Vad vi ser är något av en renässans för kärnkraften. Tack vare kärnkraftens klimatfördelar bedöms den i allt fler länder som en nödvändig del av satsningen på hållbar energiförsörjning. har kärnkraftsutbyggnaden varit koncentrerad till . Jag tänker på , , , och . Men förbereds en omfattande nybyggnad även i västländerna. I håller, som bekant, en ny stor reaktor på att byggas, liksom i . planerar att ersätta äldre reaktorer med ny kärnkraft och har sett ut platser för nybyggnad. I har de första ansökningarna om nya reaktorer på gjorts, och staten har beviljat lånegarantier för nybyggnad. Den amerikanska kärnkraftsmyndigheten har dessutom förlängt driftstillstånden från till för ett antal reaktorer. Vad är då de viktigaste skälen till den förändrade synen på kärnkraften i världen? Det är att ny elproduktion behövs runt om i världen. Utbyggnaden av förnybara energikällor behövs, men den är dyr och tar . Kärnkraftsproduktionen är praktiskt taget fri från koldioxidutsläpp. Ny kärnkraft anses vara konkurrenskraftig även långsiktigt. Säkerheten vid världens kärnkraftverk har förbättrats avsevärt . Leverantörerna erbjuder nya reaktortyper med bättre driftsegenskaper. Låt mig också säga att har beslutat att satsa på nästa generations kärnkraftsteknik. Som kammaren säkert känner till går det ut på att använda utbränt kärnbränsle för att kunna driva den nya typen av reaktor. Den första kommer att vara färdig till 2022 i . Det har satts i gång ett forskningsprojekt i i , på och på KTH. Det är jättebra. Här kan spela en nyckelroll i nästa generations kärnkraftsutveckling. Jag har sagt det tidigare i denna debatt, och jag säger det igen: Det gäller att vara realistisk i debatten om kärnkraften. Det är nämligen orealistiskt att tro att vi då de nuvarande kärnkraftverken ett efter ett kommer att behöva fasas ut kommer att ha så stor tillförsel av el från förnybara källor att vi helt kan stänga ned kärnkraften utan att det får förödande konsekvenser för både basindustrin och svenska hushåll i övrigt. Eftersom det tar från det att planeringen sätts i gång till dess att kärnkraftverket är i gång måste vi planera . Annars riskerar både basindustrin och hushållen att drabbas hårt. Men oppositionen ser inga problem med att spela Jeopardy med framtidens energipolitik. Man säger en sak för att lugna industrin, som man politiskt driver motsatt politik. som man skriver vackra ord i reservationen, det är uppenbart att behöver en långsiktig och stabil energipolitik, vill man varje mandatperiod ompröva kärnkraftens vara eller inte vara. Vilken långsiktighet och stabilitet finns det i en sådan politik? Från oppositionens sida tar man också fram argumentet att regeringens planer på att förnya kärnkraften skulle innebära att utbyggnaden av vindkraft och annan förnybar elproduktion bromsas. Vad är det som säger det? Vi har ett system med elcertifikat som är ett mycket effektivt styrmedel för att driva fram investeringar i ny miljövänlig elproduktion. I fråga om elcertifikatssystemen har vi gett ett klart besked att de ska utvecklas och förlängas till 2035. Ett nej till regeringens förslag kommer att stå dyrt. Risken är stor att basindustrin bestämmer sig för att investera och vidareförädla på annat håll. Kärnindustrin kommer också att åderlåtas på kompetens inom kärnteknikområdet. Dagens omröstning är något av en ödesdag för basindustrin och därmed för hela det svenska folkhushållet. I detta anförande instämde och (båda m). (forts. 5 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa justitieminister , statsrådet , statsrådet , jordbruksminister och miljöminister välkomna. Justitieminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 59 (): Vem som helst av oss kan råka ut för en olycka eller bli sjuk. Jag vill ha en sjukförsäkring som är trygg ekonomiskt och som ger en trygg förvissning om rätten till stöd tillbaka till arbete. Så är det inte . kan någon i det här landet vakna upp och känna en knöl i bröstet, cancer. Hon ska kunna koncentrera sig på att bli frisk och genomgå behandling, inte behöva oroa sig för ekonomin eller om ungarna måste sluta med sina fritidsaktiviteter för att man inte har råd. Sex av tio löntagare tror inte att de kommer att ha en ekonomisk trygghet vid långvarig sjukdom. Fyra av tio, flest bland Sacomedlemmarna, känner att de inte kommer att få tillräckligt stöd för återgång till arbete. Min fråga till socialförsäkringsministern är: Är du nöjd med detta? 60 Statsrådet (): Många av dem som tidigare blev sjuka kunde få förtidspension. Fast de egentligen hellre ville ha insatser i form av rehabilitering, stöd, vård och behandling blev de förtidspensionerade. Det masspensionerades 140 personer . De fick 64 procents ersättning. De fick ingen del av rehabilitering, ingen del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och det var ett sakligt skäl för uppsägning. Det tycker jag var en fruktansvärd situation för väldigt många. Den här regeringen har infört en rehabiliteringskedja med garanti, med satsningar på företagshälsovård där man särskilt och i synnerhet ska hjälpa dem som är svårt sjuka och allvarligt sjuka. Den som har en knöl i bröstet av cancersjukdom har självklart 80 procents ersättning, och det är inga tidsgränser. 61 (): pratar om vi vad den här regeringen har gjort. är ansvariga för en kallare och hårdare sjukförsäkring med stelbenta tidsgränser, ensidigt riktade mot den enskilde, med utförsäkring och stupstock. Vill man förändra verkligheten måste man se verkligheten som den är, som den högutbildade kvinna på som tvingas sälja sin bostadsrätt och flytta ungarna till en annan skola bara för att kunna söka försörjningsstöd efter långvarig sjukdom, som den civilingenjör som har fått whiplashskada och jobbar och tvingas säga upp sig för att ställa sig sist i kön på Arbetsförmedlingen eller som den kontorist som tvingas avbryta sin rehabilitering för att gå på kurs på Arbetsförmedlingen. Så bygger man inte ett starkt samhälle, så håller man inte samman. Det är inte solidaritet. Min enkla sista fråga är: Tror socialförsäkringsministern att svårt sjuka människor blir friskare för att de blir fattigare? 62 Statsrådet (): Svårt sjuka personer vill ha stöd, hjälp och rehabilitering. Man vill inte bli gömd och glömd i åratals långa sjukskrivningar med följden att bli förtidspensionerad och bli gömd för evigt. Man får 64 procents ersättning, och man blir uppsagd. I stället har vi velat ge särskilt skydd till dem som är allvarligt sjuka. Därför finns det inga tidsgränser för dem, de får . Jag kan förstå om börjar bli lite desperat nu när vi ser att av de 12 00014 000 som har gått över till Arbetsförmedlingen för en tre månaders introduktion i lugn och ro i egen takt vill vara kvar hos Arbetsförmedlingen i de olika insatserna och åtgärderna. Vi kan se att av de 2 000 som inte ville gå in försörjer sig på egen lön eller arbete. Av dem som glömdes och gömdes i sjukförsäkringen och som får en möjlighet att komma tillbaka till arbete och sysselsättning vill mellan vara kvar hos Arbetsförmedlingen. De vill inte gå tillbaka till sjukförsäkringen. 63 PER (): Min fråga går till och handlar om valjakt. Det blir snart ett möte med där det ligger ett förslag från presidiet om att tillåta kommersiell valjakt igen, något som har varit förbjudet. Den har här, förvånande nog, planerat att ställa sig bakom kompromissen och därmed öppna upp för kommersiell valjakt igen. Vi är väldigt överraskade över det ställningstagandet, speciellt som en klar majoritet av EU-länderna står bakom det tidigare, att det skulle vara ett totalförbud mot kommersiell valjakt. splittrar därmed EU-linjen. Därför riskerar man att alla EU-länder tvingas att lägga ned sina röster. Ett sådant förfarande skulle leda till att risken är stor att det blir en majoritet på mötet för att öppna upp för kommersiell valjakt igen. Jag måste ställa frågan till miljöminister varför driver den linjen och om man kan tänka sig att ompröva det så att vi kan få en EU-linje som är emot kommersiell valjakt. 64 Miljöminister (): Det raka svaret på Per fråga är att vi vill ha fullständig internationell kontroll på den valjakt som sker under Internationella valfångstkommissionens övervakning. Vi säger nej till kommersiell valjakt. Vi arbetar därför för ett förbud mot kommersiell valjakt under IWC. Det är bra om det i någon mån kan påverka vad påstår. Sanningen är att det inte tidigare varit förbjudet. Det har i själva verket funnits regler på papper som inte har kunnat tillämpas i verkligheten därför att det har funnits så många undantag, därför att man fullt ut kunnat jaga val lite under vilda västern-förhållanden. Det är det vi nu vill ändra. Jag ska även säga att vi har hållit precis samma linje som övriga EU, och det är position, ingen skillnad mot övriga EU. 65 PER (): Det är ett förvånande uttalande från miljöministern. Följer man debatten i EU och lyssnar på vad andra länders regeringar säger får man intrycket att det är precis det motsatta. Man är väldigt upprörd från till exempel och regeringar, för man tycker att går emot den princip som varit, enighet inom EU. Man är förbluffad över det. Jag har själv mött företrädare för den australiensiska regeringen, som visserligen inte är inom EU men som också har företrätt samma linje, som var både upprörda och djupt bekymrade över hållning i frågan och frågade: Hur ska vi kunna påverka att inta en klokare och mer resonabel hållning så att man inte gör det som vi gjorde? Man har faktiskt öppnat upp för kommersiell valjakt. Kommersiell valjakt har tidigare inte varit tillåten, men det har funnits länder som har brutit mot principen. Men att bara för att länder bryter mot principen helt plötsligt säga att det blir tillåtet med kommersiell valjakt igen är en väldigt underlig princip. Man böjer sig för länder som inte respekterar internationella regelverk. Den här regeringen har kritiserat den förra för att den inte har nått enighet med EU, och gör man precis samma sak själv. När kommer ni att ändra uppfattningen? 66 Miljöminister (): Det är bra att Per nu har fått klarhet i att han har gått på ett felaktigt meddelande från TT och Reuters som är dementerat. För att vara tydlig: Vi vill att all valjakt regleras av , utifrån forskarnas rekommendation det ska vara vetenskaplighet som gäller och under internationell kontroll, i enlighet med de beslut som har tagits här i . Det ligger i linje med tidigare linje, och det innebär förbud för kommersiell valjakt under IWC. Dessutom ska vi veta att kommer det att vara mycket tuffa förhandlingar. Precis som Per säger finns det ett antal nationer som inte alls vill underordna sig reglerna. Det mödosamma arbetet är att försöka tvinga dem in. Jag vill ändå inte ge några stora förhoppningar om att det ska lyckas. Jag tror att det kan vara mycket besvärligt. Men skyll det då inte än en gång på , utan låt skulden falla på dem som jagar val olagligt. 67 (): Min fråga går till justitieminister och berör unga människor som riskerar att välja den kriminella banan. Under den gångna mandatperioden har det skett många positiva reformer inom rättsväsendet. Den historiska satsningen på polisen har inneburit att vi har 2 800 fler poliser en förstärkning som gör det möjligt med fler närvarande poliser både för att förhindra att brott begås och för att klara upp brott som har begåtts, att poliser finns där ungdomar rör sig, att poliser har kunskap om vad ungdomar håller på med och tycker och tänker. Trots detta konstaterar regeringens utredare att det finns 5 000 ungdomar som riskerar att dras in i kriminella nätverk, en skrämmande siffra. Min fråga blir därför om justitieministern tror att det går att stoppa tillförseln av medlemmar till kriminella grupperingar och, i så fall, vilka åtgärder justitieministern vill vidta. 68 (m): Det är klart att det går att stoppa rekryteringen av ungdomar till kriminella nätverk, och det är alldeles nödvändigt att vi gör det. Problemet är att åtgärderna inte har varit samordnade. Man kan vara nästan var som helst i och upptäcka att det finns ungdomar som hanteras av , av skolan, av föräldrar och av polis, fast lite styckevis och delt. Det finns ingen samordning. Den utredning som vi har låtit göra för att se hur man kan få någonting som fungerar bättre föreslår ett mer sammanhållet synsätt på hur man ska arbeta. föreslår i sin utredning sociala insatsgrupper, som hon kallar det för, där man helt enkelt identifierar de här ungdomarna, ser till att alla de som arbetar med individerna talar med varandra och drar åt samma håll och får mer effekt på åtgärderna. Vi har naturligtvis haft en brist på poliser i många miljöer. Regeringens satsning på polisen är värdefull. Det öppnas nya poliskontor i väldigt många förorter och storstadsområden där det har varit tomt, och det är viktigt. 69 (): För sedan antogs i denna riksdag en reform beträffande barn som misstänks för brott. Den innehöll bland annat att fler brott som begås av unga ska utredas. I samma proposition antog Alliansen förslaget att polisen ska ha rätt att drogtesta barn . Runt denna fråga var debatten stor om integritet kontra tidiga och tydliga signaler. Min erfarenhet från besök av unga som blivit omhändertagna är att de menar att det inte hade behövt gå så långt om reaktionerna hade kommit tidigare. Då undrar jag om det finns någon ålder som man måste uppnå för att få den vård man har behov av. Min fråga till justitieministern blir därför vilket resultat hon väntar sig av den möjlighet som polisen nu har att drogtesta barn . 70 (m): Tack för frågan! Jag tror att det resultat vi får är att vi kommer att upptäcka att vi har ganska dåligt på fötterna när det gäller behandlingsinsatser, eftersom vi vet att det finns ungdomar som missbrukar narkotika. Det finns ingen missbrukarvård för barn i någon större omfattning, men då får vi väl se till att skaffa oss detta. Svårare än så är det inte. Och det är viktigt att vi gör det. 71 (): Jag vill ställa min fråga till minister . var jag på tidningen om fattigdom. Det var ett väldigt intressant seminarium med de främsta forskarna, socialsekreterare från , diakoner och brukarorganisationer. De konstaterade att klyftorna och fattigdomen ökar i , men att alltmer ansvar läggs på den enskilda individen om man är fattig och att det yttersta skyddsnätet i kommunerna får ta ansvaret för att sjukförsäkringen inte längre fungerar som den gjorde förut och inte heller a-kassan. Det man pekade på var att man har väldigt lite möjligheter inom att ge det stöd som behövs. Man upplever också att det är en alltmer repressiv och kontrollerande socialtjänst. Ett exempel är , som bytte till borgerligt styre och tog bort rätten till så att människor som lever på socialbidrag inte ska kunna resa i staden och ta del av stadens möjligheter och service. Jag skulle vilja ställa frågan till ministern: Hur vill ministern möta situationen med ett ökat tryck på försörjningsstödet, mer kontroll och repression i stället för möjligheter för människorna? 72 Statsrådet (): har alldeles rätt i att antalet personer som har behov av socialbidrag har ökat . Det beror på att vi har befunnit oss i en internationell lågkonjunktur av sällan skådat slag. Det är också anledningen till att fler människor har mist sitt jobb och att fler kan behöva försörjning genom socialbidrag. Men låt mig säga att den ökning vi har sett inte alls är i proportion med ökningen under tidigare lågkonjunkturer. Enligt statistiken var det av hushållen som hade ekonomiskt bistånd . Det betyder att vi är tillbaka på samma andel av befolkningen som , alltså när vi övertog regeringsmakten. Det var först en nedgång men har sedan ökat något igen beroende på lågkonjunkturen. Det är det vi ser i varje lågkonjunktur. 73 (): Den bild jag har handlar om att människor kommer till för att a-kassan har blivit sämre eller för att sjukförsäkringen inte fungerar. Något som jag tyckte var väldigt intressant var när forskaren pratade om just barnens situation. Hon lyfte fram att de flesta barn vars föräldrar lever på försörjningsstöd är . Vad man kan se är att i barnens liv är väldigt viktiga. Och det finns en stor risk att den låga nivån på försörjningsstödet och det allt restriktivare försörjningsstödet drabbar mammorna och deras möjligheter att ge barnen det stöd och den stimulans de behöver när de själva lever under ekonomisk stress och det inte finns barnomsorg på obekväm arbetstid och de har svårt att få jobb. Jag skulle vilja fråga : På vilket sätt ska vi stödja de här ensamstående mammorna och deras barn, så att barnen får en bra start i livet, när de behöver leva på försörjningsstöd? Målet är ju jobb, men vissa perioder är människor tvungna att använda försörjningsstöd. 74 Statsrådet (): vill ge sken av att det inte har någon betydelse att vi har haft en internationell lågkonjunktur. Det är normalt i varje lågkonjunktur att antalet socialbidragstagare ökar något. Men, som sagt var, nivån är densamma som när vi övertog regeringsmakten. Att antalet fattiga barn ökar är inte sant. Vi såg en klar nedgång i antalet barn som lever i fattigdom i ända fram till dess att lågkonjunkturen trädde in. Det skedde en minskning under våra första år av mandatperioden, vilket vi ska vara väldigt glada för, och det hoppas jag att också är glad för. Det beror på att fler människor i vårt land fick ett jobb, och det är det absolut bästa sättet till egenförsörjning och till en väg ut ur fattigdomen. Det är också svaret för framtiden. Vi måste lägga all kraft på att se till att jobben växer och blir fler i vårt land, därför att det är den säkraste möjligheten att komma ur fattigdom. Sedan har vi också, för att se till att socialbidragen finns på plats, gett kommunerna 17 miljarder som ett extra tillskott för att de ska klara det. Åtgärder mot ny narkotika 75 (): Jag har en fråga till . är ett av de länder som resolut bekämpar användning av narkotika.