prot · GX09121 · 2010-05-19 00:00:00 — Regeringen kommer inte med några förslag på detta område som jag anser är centralt för om en individ ska ta steget in i försvaret eller inte. Ska det lyckas måste det till en lagstiftning eller för den delen arbetsrättsliga avtal för att stärka detta. Inget av detta har regeringen lagt fram som förslag på bord. Erfarenheterna från andra reformer som ger en arbetstagare rätt att vara tjänstledig från sin arbetsplats visar att just attityden och en vilja att lösa problemen är helt avgörande. Det är inte ovanligt att arbetssökande kvinnor som är gravida eller som planerar att skaffa barn inte anställs därför att en arbetsgivare inte vill ta problemet med föräldraledigheten. Män och kvinnor som skriver på ett kontrakt med Försvarsmakten skulle kunna hamna i samma situation, nämligen att arbetsgivaren inte är intresserad av att ge tjänstledigt eller att personen i fråga inte får komma tillbaka till arbetet efter slutförd tjänstgöring inom Försvarsmakten. Det centrala misstag regeringen har gjort är att ta bort värnpliktssystemet innan ny lagstiftning finns på plats inom berörda områden. Försvarsmakten kommer att stå på två ben . Försvarsmakten måste å ena sidan ut på den öppna marknaden och konkurrera med andra aktörer om att locka ungdomar till sin verksamhet. Å andra sidan kan Försvarsmakten aldrig betraktas som vilket företag som helst, eftersom Försvarsmaktens affärsidé ytterst bestäms av . För att Försvarsmakten ska lyckas fullt ut måste det finnas ett tydligt stöd från som attityden från samhället formas på ett sätt som gör att denna personalförsörjningsreform inte skjuts i sank. kommer inte att ge Försvarsmakten det stöd och den uppbackning de så väl hade behövt. Därför är det nödvändigt att vi tittar över utfallet av personalförsörjningen . Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 4 (): Vi tar nu ytterligare steg för att förverkliga den inriktning för försvaret som fattade beslut om . Detta betänkande behandlar två huvuddelar i personalförsörjningen, nämligen en förändring av pliktlagen och en sammanhållen politik för veteransoldatfrågor. Vänsteroppositionen yrkar avslag på alltihop. Men hur kan man vara emot ett effektivare personalförsörjningssystem eller bättre villkor för dem som tjänstgör i fredsfrämjande insatser utomlands? Det är för mig obegripligt, och dagens inledande debattörer har i detta avseende inte gjort ställningstagandet klarare. Varför måste vi då göra förändringar? Jag tror att vi måste börja med detta; det har inte berörts . Varför måste plikten förändras? Jo, för att kunna få det användbara och flexibla försvar vi har beslutat om här i måste vi förändra personalförsörjningen. Vi inser var och en och det skriver också utskottet i sitt betänkande att det är någonting man har efterlyst . Det gamla värnpliktssystemet har tjänat ut sin roll. är det bara ett fåtal som har gjort värnplikten, och systemet har varit ineffektivt. De få som har utbildats har bara krigsplacerats , och det är som har sökt vidare till internationell tjänst. Vi har inte kunnat använda de värnpliktiga eftersom beslut om att använda värnpliktig personal kräver beslut om mobilisering. Det har därför byggts upp två parallella organisationer för att lösa försvarets huvuduppgifter: en för försvaret av och en för insatser utomlands, alltså utlandsstyrkan. Försvarsmakten har varje halvår tvingats rekrytera en helt ny omgång soldater till utlandsstyrkan i till exempel eller Kosovo. Detta är, som var och en förstår, ett stort resursslöseri. De soldater och förband som har tjänstgjort tillsammans i en insats är nämligen när de kommer hem bland de mest kompetenta vi någonsin har haft. Denna kompetens har dock inte tagits till vara, utan förbanden har splittrats, och sedan har rekrytering inför nästa halvår börjat om från början. Ett annat problem med den gamla organisationen är att beredskapen har varit för dålig och för låg. Endast en tredjedel av insatsorganisationen, ca 11 000 man, har varit tillgängliga för insats . Detta duger inte i dagens konfliktmiljö där förmågan att snabbt vara på plats är en av de allra viktigaste faktorerna. I det nya försvar vi redan har fattat beslut om i och som är byggt på frivillighet får vi en sammanhållen insatsorganisation som är mer effektiv. Genom att vi behåller den upparbetade kompetensen under tid samma förband som används för försvaret av i används i internationella insatser får vi också en högre beredskap. Hela insatsorganisationen på 50 000 man är inte bara beredda , utan de är beredda inom dagar och veckor. Det är så här vi bygger upp vår försvarsförmåga, och det har oppositionen inte nämnt ett ord om . Hur blir det då för den som vill tjänstgöra i försvaret? Jo, man söker dit på samma villkor oavsett om man är tjej eller kille. Man får prova på och får då en grundläggande militär utbildning. Samma sak gäller för att engagera sig inom hemvärnet en lång utbildning med samma utbildningsinnehåll. Under denna grundläggande utbildning är man rekryt. Det innebär att man inte är värnpliktig, och man är inte heller anställd. Eftersom man befinner sig i lite av en mellanposition är det av största vikt att medinflytande, insyn och granskning av rekrytutbildningen fungerar. Efter den avklarade grundutbildningen kan man söka anställning, antingen som helhetsanställd eller som kontrakterad. Man kan även fortsätta inom hemvärnet. som anställd i Försvarsmakten ägnas åt befattningsutbildning, vilket i stort motsvarar dagens längre värnpliktsutbildning. Min övertygelse är att de fördelar vi får med frivilligheten löser många av de problem vi har haft fram till . Vi får högre effektivitet, högre beredskap och bättre kompetens hos personalen. Det kommer att stärka hela försvaret och försvarsförmågan. Om den här modellen för personalförsörjning har vi haft en bred samsyn. Fem av sju partier, alltså även , var överens om detta i . Min partikollega kommer att utveckla detta vidare i sitt anförande. Jag övergår nu till den andra mycket viktiga delen av detta betänkande, och det handlar om veteransoldatpolitik. har haft personal i internationella fredsfrämjande insatser . Lite beroende på hur man räknar är det någonstans mellan 50 000 och 100 000 befattningar som har tjänstgjort under längre eller . Trots detta har det fram till nu inte funnits någon sammanhållen politik för hur stödet inför, under och efter insats ska vara utformat. Att vi nu får en sammanhållen veteransoldatpolitik värd namnet är i första hand en rättighetsfråga. Har man tjänstgjort i internationella insatser och i många fall riskerat livet ska man givetvis ha rätt till bra uppföljning och ett fullgott stöd från hela samhället. Det är staten, regeringen, och Försvarsmakten skyldiga veteraner. Det som föreslås utgår från en helhetssyn som inkluderar allt från rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen och omhändertagande samt stöd och eventuell rehabilitering efter insatser. Också stödet till de anhöriga, särskilt barnen, utgör en viktig del i denna helhetssyn. Propositionens förslag tar sikte på ett antal nyckelområden: information, kontakt och uppföljning. Informationen före en insats måste bli ännu bättre. Det är viktigt både för den som ska tjänstgöra och för de anhöriga så att man fattar rätt beslut, att man förstår vad man ger sig in på och vilka konsekvenser som kan följa. Det kan gälla information om själva insatsen men självklart också om de villkor, regler och ersättningar som gäller och också hur stödet ser ut efteråt. I informationsuppdraget ingår också att Försvarsmakten satsar mer på information om syftet med internationella insatser för att öka förståelsen hos allmänheten. För att ytterligare höja både status och samhällets kunskaper om verksamheten föreslås instiftande av nya medaljer för dem som deltagit i internationella insatser. Det ska uppföras ett officiellt minnesmonument för att hedra alla dem som tjänstgjort utomlands och för att påminna allmänheten om betydelsen av den här insatsen. Det kommer också att inrättas en årlig officiell fredssoldatsdag med förslag på som är den internationella fredssoldatens dag. De anhöriga till den som är ute på en insats utgör ett otroligt viktigt stöd för den enskilde soldaten. Här kommer möjligheten till kontakt, som är den andra fokuspunkten som jag tog upp, att utvecklas. Försvarsmakten kommer också att få ansvar för att organisationer till stöd för de anhöriga ska kunna få ekonomiskt bistånd för att kunna driva sin verksamhet. Så har vi uppföljningen, herr talman. Försvarsmakten får nu ett lagstadgat livstidsansvar för att stödja dem som tjänstgjort utomlands. Det här är viktigt eftersom psykiska och fysiska skador i vissa fall antingen kan dröja kvar under resten av livet eller uppkomma efter avslutad insats. Det kan alltså vara sådant som inte visar sig när man kommer hem, kanske inte heller efter ett eller utan efter betydligt . Då är det viktigt att man kan räkna med stöd. Uppföljningen av dem som har avslutat en insats ska också bedrivas mer aktivt och innefatta personlig kontakt. Försvarsmakten ska också kunna erbjuda handledning i kontakten med olika myndigheter som man behöver ha kontakt med vid en eventuell skada. När vi i fattar beslut om att sända svensk trupp utomlands är det ett av de svåraste och mest ansvarsfulla beslut vi fattar. Det får inte råda någon som helst tvekan om att vi stöder dessa kvinnor och män fullt ut. Vi bygger nu ett system som håller hela vägen inför, under och efter insatsen, oavsett om man gör det här en enda gång i livet eller återkommande som officer eller anställd eller kontrakterad soldat. För socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister är tydligen inte dessa förslag någonting värda, eftersom man yrkar avslag på alla förslag. Det skulle jag vilja ha ett svar på. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 5 () replik: har vi hört den första av de moderater som ska komma upp i den här debatten. Det är trevligt; då kan det bli många repliker. Men inte nämnde någonting av den kritik som regeringen ändå har fått för den här propositionen. Det är egentligen det vi riktar in oss på att ni lägger fram ett förslag som inte håller ända ut. Det kan göra det, men vi vet ju inte detta. Det är denna osäkerhetsfaktor som kan leda till att Försvarsmakten från början kommer in på ett felaktigt sätt i det frivilliga systemet. Vi vill också se över värnpliktssystemet såsom det ser ut . Vi är oroade över att man kanske till och med går rakt in i en fälla, och det är det som är vår kritik. Vi tycker att en del av veteranpolitiken är bra, men där ser vi ju att det finns ordning och reda. Ordning och reda var det jag började mitt anförande med. Tycker att det är ordning och reda att lägga fram ett förslag som det pågår en utredning som ska vara klar för att genomföras 2012? 6 () replik: Jag visste att skulle begära replik, så jag tänkte att jag kunde spara det som handlar om kritiken till dess. Jag vill börja med argumentet kring ordning och reda: Är det något vi nu har fått i försvarspolitiken och i försvarets ekonomi är det ordning och reda till skillnad från tidigare. Vi har varit överens om att vi behöver en annan modell för personalförsörjning i insatsorganisationen. Det har också Socialdemokraterna sagt ja till. Vi har utrett frågan grundligt i , där satt med. Det pågår nu en utredning som ska vara klar . Man kan alltid välja olika modeller för att genomföra saker och ting, men om den tyngsta kritik som har framförts handlar om exakt vilka villkor som ska gälla och vad man ska betala till a-kassan eller till fackföreningen tycker jag att det är något som faktiskt fackförbunden skulle kunna lösa om viljan finns. Den kritik från Lagrådet som Socialdemokraterna tar upp handlar inte om någon kritik i sak över huvud taget, utan det är höga överdrifter. Jag undrar snarare hur den här ordningen och redan skulle kunna uppfyllas med er politik. Det ska ju sparas 2 miljarder , och gör man inga förändringar i personalförsörjningssystemet kommer försvaret att ligga under med ytterligare . Det skulle jag vilja ha svar på. 7 () replik: Jag lyssnade och väntade på att jag på något sätt skulle få svar på min fråga om exempelvis Lagrådets kritik. hade bara ansvar , alltså den grundläggande soldatutbildningen. Det vi pekar på är den anställningsform som sedan kommer att vara för de kontraktsanställda eller de tillsvidareanställda. Vilken lön ska de ha? Det kommer inte att räcka långt. Jag tror att det kommer att landa på om man ska kunna konkurrera på den öppna arbetsmarknaden. Som jag också sade i mitt anförande kan man naturligtvis slå sig för bröstet nu och säga att vi klarar det här och av dem som gör värnplikten söker in. Men det beror ju på att vi har en massarbetslöshet och en näringspolitik som inte har fungerat . Då klamrar man sig fast vid detta för att ha förutsättningar att få i alla fall någon form av ersättning. Men det kommer inte att räcka långsiktigt. Så jag vill fortfarande ha ett svar på Lagrådets kritik när det gäller att man fattar beslut om ett system som man genomför och som ska gälla för flera tusen personer och inte vet vilka avtal och förordningar som kommer att gälla. Tycker att det är ordning och reda när man stiftar en sådan lag? 8 () replik: Ja, jag tror att det kommer att bli ordning och reda. Hur plikten ska tillämpas och inte tillämpas är solklart i förslaget. Det som fortfarande återstår är detaljutformningen. Det går redan med dagens lagstiftning att anställa soldater, och det kommer Försvarsmakten att göra eftersom ekonomin tillåter det. Det här är ett system som finns i de flesta andra länder. De flesta av våra europeiska grannar har ett system som bygger på att man frivilligt söker sig till Försvarsmakten. Det är Försvarsmakten som måste attrahera och rekrytera lämplig personal. Sedan gäller det att hitta de perfekta formerna för det här. Och vi har en arbetsmarknad som via arbetsmarknadens parter ofta kan lösa de flesta problem som uppkommer. Skulle det visa sig att man avtalsvägen inte kan lösa dem får vi gå in med lagstiftning. Men det är extremt långsökt att, herr talman, som sade i sitt inledningsanförande, det här skulle vara ett sätt att smygvägen förändra LAS. Då finns det nog andra vägar som är betydligt enklare än att börja med en reformering av Försvarsmaktens personalsystem. Jag tycker att vi ska se det här som en möjlighet för Försvarsmakten att verkligen visa att man har bra verksamhet och kan attrahera duktiga unga kvinnor och män, som ska kunna tjänstgöra på heltid eller och göra en insats för och för den internationella freden. 9 () replik: målar upp en ganska ljus bild i talarstolen av den perfekta Försvarsmakten, men hon nämner inte med ett enda ord de ekonomiska problemen. Ni lägger fram ett förslag som inte är heltäckande, och det är egentligen min kritik. Lagrådet har en hel del kritik som du inte heller nämner i ditt anförande hur ni ska bemöta eller har bemött. Men det värsta är, tycker jag, att ni lägger fram ett förslag på bord om ny personalförsörjning som lämnar så många frågor vid sidan och som ni låter Försvarsmakten lösa under de kommande två tre åren. Detta är inte sjyst mot en försvarsmakt som behöver allt det stöd den kan få. Varför, , lägger ni fram ett halvdant förslag till ? 10 () replik: Om verkligen tycker att Försvarsmakten behöver allt stöd den kan få kanske man inte ska börja med att spara 2 miljarder eller gå ifrån det som man egentligen tycker, att det här är ett bra förslag, att så här ska vi göra, att vi inte ska tillämpa plikten om inte försvarsberedskapen så kräver. Men det är mycket som offras på oppositionens altare när valet börjar närmar sig, så i stället har ni kokat ihop en kompromiss om att det ska göras en översyn som om allt skulle vara så mycket klarare . När det gäller kritiken från Lagrådet som fördes fram på den remiss som gick till Lagrådet har den följts upp i propositionen. Kritiken gäller den remissen, och det är få propositioner som så noga följt upp Lagrådets kritik. Det enda som kvarstår är kritiken kring en skrivelse om en förordning, att det skulle ha underlättat och vore bra om den hade funnits att läsa. Det stämmer alltså inte. Regeringen har gjort förändringar. Propositionen har följt Lagrådets kritik. Åter till ekonomin. Ja, Försvarsmakten har gjort beräkningar. Det är på Försvarsmaktens beräkningar vi stöder oss i vårt förslag. Självklart finns det osäkerheter, och det finns det alltid, men jag tror inte att osäkerheten blir mindre om man ska spara . Men det kanske kan förklara i sitt nästa inlägg. 11 () replik: Ja, , jag kan förklara det. De 2 miljarderna är fullt finansierade i vårt förslag. Det är naturligtvis så att ett politiskt parti inte lägger fram ett förslag som är underfinansierat, utan vi har naturligtvis hämtat hem de pengarna. Det är intressant, herr talman, att när man ställer en fråga till och om deras förslag till ny personalförsörjning får man två tre frågor tillbaka själv om en sak som inte har med ärendet att göra, nämligen om budgeten på 2 miljarder. Det visar lite grann på att det nog är rätt svårt för regeringspartierna att förklara detta. Du svarade inte fullt ut på den konkreta frågan, nämligen varför ni lägger fram ett förslag som inte är heltäckande. På den punkten tycker jag åtminstone att du kunde säga att vi är överens. Sedan kommer nästa fråga, nämligen: Hur ska ni lösa de ekonomiska problemen som Försvarsmakten nu får ta tag i? Det är nämligen så att alla förståsigpåare som diskuterar och debatterar den här frågan inser att nu får Försvarsmakten lappa och laga . Vad ni gör nu är att ni sätter ett personalförsörjningssystem i sjön ja, det gör ni men det finns ju ett antal frågor till som hör ihop med det, och har tagit upp några av dem. Men vi får inget svar på dem. Om man lägger fram ett så omfattande förslag på bord måste vi som politiker få en helhetsuppfattning om vad det gäller, alltifrån ekonomi till förnyad personalförsörjning och så vidare, och det ger inte regeringen. Det är väl helt uppenbart för alla som läser detta att ni inte kommer med ett heltäckande förslag, och det är det som vår kritik bygger på. Vi får tyvärr inget svar på hur ni ska lösa detta. 12 () replik: Hur ska ha det? Er budget har tydligen ingenting med det här att göra, men vår budget har det. Jag kan vara med på det. Om vi inte gör några förändringar nu utan fortsätter som vi har gjort, kommer det att kosta mer . Om vi då ska spara 2 miljarder också blir det verkligen en oviss framtid. Vi måste ju lita på de beräkningar som Försvarsmakten gör, att det kommer att kosta si och så mycket. Vi kan fylla upp det med de planer som finns inför . Sedan är det klart att det finns osäkerheter, som det gör i alla verksamheter. Men osäkerheten handlar inte om huruvida vi ska ha plikten kvar eller inte. Det finns detaljer kvar i utformningen av ett kontraktssystem med tjänstgörande personal, men målbilden är helt klar. Ni har över huvud taget inte kunnat belysa om vi ska ha någon försvarsförmåga och hur den i så fall ska upprättas. Ni säger bara nej, nej, nej till allting och vill spara pengar och ändå framstå som något slags systembevarare. Det går inte ihop. Ni har inte heller med ett ord berört de förslag som vi lägger fram om veteransoldatpolitiken. Man kan fråga sig om det är för att de är dåliga eller för att ni inte är så intresserade. 13 () replik: När det gäller att bringa klarhet, ordning och reda, , skulle jag vilja diskutera en sak som inte har diskuterats så mycket i debatten som har varit om personalförsörjningen. Det gäller den grundläggande utbildningen som benämnde som prova-på- eller rekrytutbildning, som ska vara på frivillig grund och i tre . Varför behåller ni den utbildningen? Den är ju så att säga en förkortad värnplikt, fast man tas in på frivillig grund. Vi från den rödgröna sidan säger också ja till en förkortad värnplikt. Men ska man rekrytera till den grundläggande utbildningen och vad är den grundläggande utbildningen till för? Varför kan man inte direkt rekryteras till en soldat- och befattningsutbildning och en kontraktsanställning efter utbildningen? Varför ska man gå omvägen via den här utbildningen? 14 () replik: Inte minst men också internationella jämförelser visar att det är bra att ha en grundläggande, ganska kort utbildning för att lära sig grunderna men också få en förståelse för vad det här egentligen handlar om. Att från dag ett skriva på och förbinda sig att göra någonting tror jag inte är någon bra idé. lär man sig grunderna och att ta hand om sig själv som soldat. Det är en chans för individen som söker sig till detta men också för Försvarsmakten, arbetsgivaren, att se om man lever upp till kraven och håller måttet. Det ger också en chans att fundera på om man vill bli heltidsanställd, tjänstgörande eller hemvärnssoldat. är lagom tid att hinna bestämma sig för vad man vill göra. Det är också ett sätt för arbetsgivaren att se om man vill ha vidare kontakt och om personen ska anställas eller som tjänstgörande. Internationella jämförelser visar att detta är ett bra sätt. Det är ganska få som från dag ett, utan att känna till något om verksamheten, skulle söka anställning eller skriva på i en verksamhet som är så speciell som Försvarsmakten. Hur ska få saker och ting att gå ihop? Har ni något alternativ till detta eller gömmer ni er bakom att allt ska utredas? Är det inte så att ni vill ha kvar värnplikten och att betydligt fler ska göra den? Hur ska det i så fall gå ihop ekonomiskt med de besparingar som ni föreslår? Hur ska det gå ihop kvalitets- och kompetensmässigt? 15 () replik: Ska den här prova-på- eller rekrytutbildningen vara avlönad eller ska man gå på studielån? Hur ska det finansieras? Vad är det som gör att man måste ha en tremånaders prova-på-utbildning? Som jag ser det är det Försvarsmakten som ska pröva dem som eventuellt ska söka . Eller går det att söka direkt till befattningsutbildningen utan att ha gått prova-på-utbildningen? Det handlar också om att man ska söka frivilligt till detta. Vi vill ha en grundläggande utbildning som ska omfatta en ganska stor del av befolkningen. Det är 7 0008 000 ungdomar som ska gå en motsvarande värnpliktsutbildning och mönstra. Efter den kan man söka anställning eller utbildning inom försvaret eller hemvärnet. Varför måste man ha denna tremånadersutbildning? Varför kan man inte söka direkt? Varför ska det vara frivilligt? Då kan man lika gärna ha en mönstring till det för att man mönstrar in till försvaret för att få en prova-på-utbildning. 16 () replik: Läser på i propositionen framgår det tydligt hur den långa utbildningen ska vara utformad och vilka villkor som ska gälla. Det är i hög grad detsamma som gäller för dagens värnpliktiga med dagersättning, medinflytande och insyn. Skillnaden är att man söker sig dit frivilligt och att det inte bara är Försvarsmakten som prövar utan att man som individ får en chans att få en grundläggande utbildning och bilda sig en uppfattning. Det är en svår och riskfylld sysselsättning att vara anställd i Försvarsmakten, och på detta sätt får man en bra bild av vad det kan innebära att fortsätta antingen på heltid eller på deltid. talar om en ganska stor del av befolkningen, 7 0008 000 i varje årskull. hade vi årskullar på 130 000140 000 18-åringar. För mig är 7 0008 000 en liten del av årskullen. Det är ungefär lika många som de 4 0005 000 av årskullen som vi tror att vi ska kunna rekrytera frivilligt. Varför ska man då lägga in pliktinstrumentet? Plikt är en ganska stor inskränkning. En av finesserna med detta är ett vi inte använder pliktinstrumentet om det inte behövs, om försvarsberedskapen inte så kräver. Denna poäng har dock helt klart gått förbi. 17 (): har väl redovisat utskottsmajoritetens syn, och och kommer senare att göra detsamma.