prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Det råder en klimattrötthet, inte bara bland medborgare i som är besvikna efter Köpenhamnstoppmötet. Det råder också en klimattrötthet hos många politiker, vilket jag alltför ofta ser när jag reser runt nu som ny EU-minister. Här är det viktigt att ligger i framkant. Det gör vi tillsammans med länder som exempelvis som har en offensiv klimatpolitik. Det är komplicerat och svårt. Ska man bygga stora breda allianser, där inte bara länder som är bäst i klassen kan vara med utan också länder som släpper ut mycket och är de stora miljöbovarna, måste man vara strategisk. har inte lämnat kravet på 30-procentiga utsläppsminskningar. Det är något som vi lyfter fram. Det kommer att diskuteras på statsministrarnas möte. 100 () replik: Först vill jag hälsa välkommen i debatten och välkommen som EU-minister. Jag tror att det är tack vare som regeringen nu så här i efterhand har kastat in jämställdhetspapperet som inte fanns med från början. Men det är bara att välkomna att det finns nu i svaret. När nämner i sitt anförande att andra länder ser som ett föredöme när det gäller välfärdssektorn undrar jag om ser det som ett problem att den borgerliga regeringen nu monterar ned välfärdssektorn. Dessutom undrar jag om ser att det är ett problem att regeringens politik leder till låga löner. Ser det som ett problem att kvinnors arbetskraft inte tas till vara med den borgerliga regeringen? Ni har infört vårdnadsbidrag som ökar segregationen och som gör att kvinnor inte tar del av arbetsmarknaden som de skulle göra. Jag har också en fråga när det gäller den inre marknaden. Ser det som ett problem att EU 2020-strategin mycket handlar om den inre marknaden och lite om frihandeln? 101 Statsrådet () replik: Vi ser en värld som har levt med en lågkonjunktur och en finansiell kris . Det har naturligtvis påverkat många länder, och de protektionistiska vindarna växer sig starka i . Det är något som vi förstås från regeringens sida vill bekämpa. Vi har fört in i alla diskussioner om EU 2020 en starkare skrivning för frihandel. Vi jobbar också med frågan i långtidsbudgeten, som inte ligger i detta dokument EU 2020, med en öppenhet för att minska jordbruksstödet. Vi måste ha en öppenhet mot resten av världen. I EU 2020 betonar man inte bara öppenhet på den interna marknaden. Man tittar också ut mot resten av världen. Vi har en frihandelsvänlig tradition och är som alltid på den sida som går ut på att man ska ha så pass mycket öppenhet och frihandel som möjligt. Jag är stolt över den svenska välfärden. Vi var i mitt eget parti intensiva vänner av att bygga ut barnomsorgen . Det är viktigt att man har barnomsorg, förskola och äldreomsorg som gör det möjligt för både kvinnor och män att arbeta. Vi tycker också att det är viktigt att man inte har ett socialt . Jag tycker inte att byråkrater eller politiker nere i ska sitta och bestämma över svensk barnomsorg och föräldraledighetsdirektiv. Det tycker jag att ni i riksdag och politiker här ska ha makten att göra. Där gör vi en åtskillnad. Däremot vet jag att väldigt många länder under tittar på hur just och de skandinaviska länderna har lyckats kombinera en god välfärd med god tillväxt. Man har sett sambanden: Kvinnor kan inte yrkesarbeta på lika villkor som män om man inte har en god och fungerande barn- och äldreomsorg. Det är många länder som har varit något mer konservativa som tittar på den svenska modellen när det gäller detta, och det ska vi vara stolta över och uppmuntra. Det är därmed inte sagt att och ska bestämma över barnomsorgsfrågorna. 102 () replik: Tack för svaret, även om det inte var det jag frågade om. Lissabonstrategin har ju absolut inte sagt att EU ska bestämma över barnomsorg och äldreomsorg. Däremot innehöll Lissabonstrategin att länderna skulle mäta och ha möjliga mätmål och på det sättet också uppmuntra varandra att se till att vi bygger ett socialt starkt med skyddsnät, trygga arbeten och så vidare. Min fråga gällde om ser det som ett problem att välfärdssektorn i som har varit ett föredöme nu monteras ned, att 25 000 människor som har arbetat i välfärdssektorn redan har fått lämna sektorn och att den borgerliga regeringen räknar med att 60 000 personer kommer att få lämna sina arbeten inom välfärdssektorn. Det blir en försämrad kvalitet på välfärd, och jag undrar om ser det som ett problem. Min fråga gällde också om ser det som ett problem att har påpekat att den borgerliga regeringens politik leder till lägre löner, att det är låglönejobb som kommer att komma i takt med att jobbskatteavdraget införs. Jag frågade också om ser det som ett problem att kvinnors arbetskraft inte tas till vara, eftersom ni har infört vårdnadsbidraget som har gjort att segregationen har ökat och kvinnor inte deltar lika mycket som på arbetsmarknaden. 103 Statsrådet () replik: har varit och är ett föredöme vad gäller välfärdsfrågor i och internationellt. Det kan jag vittna om efter det senaste i , där jag träffade mina kolleger . Vi ses som ett föredöme och vi är ett föredöme jämfört med andra länder i när gäller kvinnors förvärvsfrekvens. Jag tror att många länder som är något mer konservativa upplever att vi är för offensiva och för radikala i dessa frågor, men det ska vi fortsätta vara. Det är något som jag såväl som statsminister och finansminister driver på på vartenda möte vi är med på. Hade inte funnits i den debatten hade det definitivt inte varit någon diskussion över huvud taget om ett konkret mål för kvinnors sysselsättning kopplat till tillväxt. Där har vi spelat en oerhört stark roll. Vi kan också se att liksom resten av världen har drabbats av en lågkonjunktur. Det pågår även en finanskris globalt och parallellt. Men vi ser också att är ett av de länder som tack vare sunda offentliga statsfinanser har lyckats bättre än många andra jämförbara länder. Vi ska vara stolta över att vi har en regering som har fört en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi ser också att många fler, inte minst kvinnor, har gått från deltid till heltid. Vi ser att jobbskatteavdraget har gjort att många kvinnor som jobbar inom den offentliga sektorn har mer pengar kvar i plånboken. Vi ser att det har hänt saker i positiv och rätt riktning. Jag tycker alltså inte att man ska säga att bilden av har raserats när det gäller välfärdsfrågorna. Tvärtom ska man bekämpa fattigdom och utanförskap, vilket är viktigt i och resten av , måste man inse att det är jobb och tillväxt och att bägge könen jobbar i lika stor utsträckning som är modellen. Detta driver vi i och också internationellt. 104 () replik: EU-ministern sade att det fanns en klimattrötthet ute i många europeiska länder. Det är sant. Problemet är bara att den tröttheten också verkar sprida sig till den svenska och regeringen, och det ser jag som ett ännu större problem. Det nämner i anförandet tyder på att ska agera kraftfullt. finns fortfarande med och så vidare. Det är samma sak som man har sagt : Om det blir ett internationellt bindande avtal kommer även EU att gå . Men förutsättningarna för ett legalt bindande avtal har ju minskat i och med att det inte gick så bra i . Från , Socialdemokraterna och Vänstern har vi sagt att då ska vi ensidigt gå fram med att EU kan gå . Vi har den potentialen. Om detta står det ingenting i finansutskottets borgerliga majoritets utlåtande. Där framhävs enbart att det är viktigt med koldioxid- och energiskatter och hur bra detta är, men det står ingenting mer om målsättningarna. Utlåtandet berättar inte heller hela sanningen om hur den borgerliga regeringen agerar med klimatskatter i , men det är en annan historia som jag inte tar upp här. Däri ligger dock problemet, det vill säga, man säger en sak och gör någonting annat. Jag skulle vilja att regeringen tog initiativ på EU-nivå och drev detta hårdare. Vi kan faktiskt gå , och vi kan göra en green new deal, alltså en grön omställning av EU där vi satsar på klimatsmarta lösningar för att skapa nya arbetstillfällen på EU-nivå. Där bör EU gå i bräschen och inte tillhöra klubben för klimattrötta. 105 Statsrådet () replik: Den jobbar oerhört hårt för att se till att denna klimattrötthet inte sprider sig alltför mycket och att inte alltför många somnar i diskussionen. Jag besökte i och träffade då gruppledarna för bland annat den gröna gruppen, den liberala gruppen, den konservativa gruppen och den socialistiska gruppen i parlamentet. Där jobbade jag tillsammans med andra för att se till att vi måste hålla fast vid den ambitiösa politiken. Intresset kan vara olika stort beroende på vilka partier och länder man representerar, men det fanns en väldigt stark kampvilja som gladde mig. Det var flera personer och grupper inom parlamentet som vill fortsätta ha en hög ambition. När det gäller regeringar ser man dock på den europeiska nivån att det inte är lika många som är lika pådrivande som det var exempelvis vid , men som jag sade tidigare: och med flera ligger kvar på samma offensiva nivå. Det som är positivt är också att kommissionen har bestämt sig för att vi ska titta på vad det kostar att gå . Vi ser också, mot bakgrund av den lågkonjunktur som pågår parallellt, att det kanske inte skulle vara så dyrt som många länder vill påskina. Där har vi alltså ett argument att lyfta fram, och har man väl intagit en radikal position och satt upp ett ambitiöst mål är det svårare att gå tillbaka. Därför tror jag att det nu är väldigt strategiskt att alla goda krafter trycker på respektive parter i den riktningen, oavsett om det är liberala regeringar, högerregeringar, socialistiska regeringar eller gröna regeringar ute i . Det här är ingen höger- eller vänsterfråga i . Labour, socialdemokraterna, styr i , Alliansen styr i , och det är vi som är mest offensiva just . 106 () replik: Jag tycker att det är bra att EU-ministern är klar och tydlig och också ger en känga åt den borgerliga majoriteten i finansutskottet som inte har lyft fram den här frågan som viktigare utan bara pratat om svensk inrikespolitik och vikten av miljöskatter och så vidare utan att gå in på vad den politiska målsättningen är. I detta uttrycker sig faktiskt EU-ministern mycket tydligare än den borgerliga majoriteten. Det står heller ingenting i finansutskottets utlåtande om den gröna omställningen, utan det handlar om grön upphandling. Jag har ingenting emot det, men den gröna omställningen är så mycket mer. Den ser ju inte bara till att vi kanske löser klimatkrisen. Vi har finans- och jobbkrisen också som är minst lika viktig. EU-ministern tog också upp i sitt anförande att ungdomsarbetslösheten är en stor utmaning, inte minst för , och vi måste skapa förutsättningar för att kunna lösa den. Tack och lov, fru talman, bestämmer inte EU det här, men det är väldigt bra att man kan samordna och lära av andra länder och plocka fram goda lösningar som kan spridas till andra länder, som vi brukar säga i den öppna samordningsmetoden. Jag saknar dock helt en strategi från den att lyfta in det här synsättet på EU-nivå. Det undviker man väldigt tydligt att prata om. Slutligen, fru talman, fick vi inte något specifikt svar på den fråga som ställde om hur den ser på de landsspecifika målen och hur de ska kontrolleras. Står den fast vid den öppna samordningsmetoden, det vill säga att vi inte vill ha EU-lagstiftning när det gäller detta, eller kommer den att acceptera att det i princip blir en kontrollmekanism på detaljnivå från när det gäller på vilket sätt vi ska uppnå målen i varje specifikt land? Det är i så fall en nyordning från den som jag beklagar. 107 Statsrådet () replik: Som jag beskrev tidigare i mitt svar till är det fyra pelare vad gäller styrning och genomförande av strategin. Det ena handlar om att det är färre mål och att det blir enklare att följa upp dem. Det andra handlar om öppenhet, det som man kallar good governance och transparens i processen. Här är huvudfokus inte detaljerade nationella planer. Det handlar lika mycket om name, shame and blame att se till att länder som sackar efter och inte tar ett tillräckligt stort ansvar exempelvis för att se till att kvinnor ska kunna arbeta på lika villkor som män på arbetsmarknaden ska få höra detta. Då kan vi inspireras och visa vilka steg som går i rätt riktning. Det handlar också om att avkräva ansvar på högsta nivå men också om att se till att kommissionen tar ett ansvar för att trycka på länder i rätt riktning. Det behöver inte handla om exakta detaljer eller sådant som en del upplever går för långt, utan det handlar mer om att se handlingsplanen i ett bredare perspektiv. När det gäller frågan om klimatet är det viktigt att se det hela ur ett bredare perspektiv. Det handlar inte bara om vilka procentsatser som vi ska ha, utan det handlar också om att se att i en hållbar ekonomi och i en hållbar tillväxt är gröna jobb, grön tillväxt, klimat och energi viktiga komponenter. Det är också viktigt att koppla klimatfrågan till energifrågorna, vilket vi har gjort för lite . En del har här under diskussionen sagt att vi har för lite fokus på vad som händer på hemmaplan när det gäller att följa upp detta. Då kan jag som medlem av alliansregeringen konstatera att den rödgröna oppositionen vill fördubbla skatterna för att anställa unga personer upp till . Det om något är väl arbetsfientligt för ungdomarna? Här återstår också mycket på er front att förbättra. 108 (): Vi har en viktig debatt, en framtidsdebatt om och framtid. Denna debatt har visat på avgörande ideologiska skillnader. Det är också viktigt eftersom jag tycker att det lite grann är politikens uppgift. De borgerliga debattörerna har pratat om EU 2020 som någon sorts biståndspolitisk åtgärd. talade om att de fattiga länderna skulle må bra av en dos EU 2020. pratade om att det fanns andra länder här i som kanske skulle må bra av lite EU 2020. Detta visar på ett tydligt sätt skillnaden mellan den borgerliga majoriteten och oss socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister. Vi har nämligen uppfattningen att en smart hållbar tillväxt för alla ska gälla just alla och ska vara bra för alla. När det gäller att föra politik här i har vi socialdemokrater haft folkets förtroende att få styra detta land och sätta vår prägel på detta land. Detta har gjorts med insikten och kunskapen om att någonting som är bra för alla är bra för samhället. Om vi skapar ett samhälle med stor jämlikhet blir det bra för alla. Om vi skapar ett samhälle med jämställdhet är det bra för alla. Det var en av de borgerliga ledamöterna som här nämnde någonting om att om han hade varit kvinna hade han varit lite förbannad på bristen på jämställdhet. Det är också ett tydligt exempel där man ser den ideologiska skillnaden mellan oss socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister och den borgerliga majoriteten. Jag som man blir lika förbannad på bristen på jämställdhet som mina kvinnliga kolleger. Jag som har anställning blir lika förbannad på arbetslösheten som den arbetslöse. Men det är inte en tanke som de borgerliga kan ta till sig. Detta är tydligt i denna debatt. kom jag hem från . Där besökte vi i arbetsmarknadsutskottet . Det är ett det kallas i dagligt tal som arbetar med arbetslivsforskning och de frågor som vi måste lösa för att klara av den framtidssatsning som EU 2020 är en del av. Det handlar om att lösa problem när det gäller arbetsmiljö och arbetsliv så att människor faktiskt kan arbeta länge och vara kvar i sysselsättning. Det handlar om att få in unga på arbetsmarknaden och lösa problem och ta bort trösklar på arbetsmarknaden så att unga kan få tillträde till den. Det handlar om att se till att äldre arbetskraft kan vara kvar i arbete och tillföra samhället nytta. Detta är de avgörande frågorna för oss socialdemokrater när det gäller att skapa tillväxt och välfärd för alla. Om vi ska skapa en smart hållbar tillväxt för alla måste vi lösa dessa frågor. En av de borgerliga ledamöterna räknade upp ett antal huvudstäder i . Det var kanske inte alla men nästan alla. Denna ledamot hade besökt alla dessa städer. Vi riksdagsledamöter reser en del, som ni känner till. Jag har inte besökt fullt så många städer. Men det finns en annan sak som är intressant med dessa städer i , och det är att alla har ett arbetslivsinstitut eller liknande som forskar om och driver dessa frågor. Det gäller till exempel det institut som vi besökte i där man gör det på EU-nivå. I har den borgerliga regeringen som en av sina första åtgärder dragit undan mattan för att vi över huvud taget skulle kunna närma oss de målsättningar som man så stolt deklarerar i dessa texter. Där har vi en tydlig ideologisk skillnad. Det finns den borgerliga politiken, och det finns en socialdemokratisk politik, tillsammans med och . Denna skillnad har blivit väldigt tydlig i denna debatt. Vi har under denna debatt pratat om som ett föredöme. Här blir det lite grann ett bekymmer när lägger ned . Man bygger upp sådana institut i andra länder för att lösa dessa problem. Vi rustar ned det som så att säga har varit kännetecknet för den svenska modellen och som har lett till en smart hållbar tillväxt för alla, det vill säga välfärden och trygghetssystemen. Det finns en sak som jag tycker är värt att notera i betänkandet för att sätta detta i sitt sammanhang. Utskottsmajoriteten skriver följande på s. 15: Farhågorna för massiv social dumpning och s.k. social turism i samband med visade sig vara felaktiga. Det är troligen den insikten som har gjort att man har tagit till sig Lavaldomen och öppnat för just detta. Om man hade tyckt att det var bra att dessa farhågor visade sig vara felaktiga hade man naturligtvis inte sett till att öppna för dem via det sätt som man har hanterat Lavalfrågan. Där har vi ytterligare ett sätt att visa skillnaderna mellan den borgerliga politiken och den politik som vi i oppositionen står för. Vi är alltid oroade över social dumpning var den än förekommer och hur den än uppstår. Om denna farhåga visade sig vara felaktig, varför öppnar man i så fall för detta på nytt genom sitt agerande när det gäller hanterandet av konsekvenserna av Lavaldomen? Här har den borgerliga regeringen med öppna ögon och med friskt mod sett till att dessa möjligheter till social dumpning verkställs och hålls öppna. En av ledamöterna jag kommer inte ihåg vem i den tidigare debatten påstod att det inte förekommer någon social dumpning på svensk arbetsmarknad och att det inte förekommer på svenska arbetsplatser att man utnyttjar folk som kommer utifrån. Då kan jag bara säga att det handlar om att vi pratar om olika verkligheter. Antingen ser man inte det som sker på svensk arbetsmarknad , eller också vill man inte se det, eller också tycker man om det som man ser. Under debatten har ställt följande frågor under replikskiftena till i stort sett alla i debatten: Hur svarar ni mot den låglönepolitik som ni nu driver? Kan ni ge något exempel där den har skapat jobb? Jag har, som sagt, som en trogen ledamot av riksdag ägnat mig lite grann åt resor och kunnat konstatera att en stor skillnad mellan och andra länder är att det överallt i andra länder finns skoputsare. besökte jag FN-delegationen i . Överallt fanns det skoputsare. I fanns det också skoputsare överallt. Till och med i fanns det skoputsare. När jag kom hem till fanns de ännu inte här. Men det är väl den typen av samhälle som vi kan vänta oss att få se till följd av den borgerliga politiken. Jag måste fråga: På vilket sätt kan ett sådant låglönesamhälle leda till en smart och hållbar tillväxt för alla? Finns det något exempel här på jorden på att ett sådant samhälle har lett till det? , som har varit ett föredöme i de här frågorna, är ett sänke i den europeiska politiken. Det är ett problem inte bara för utan för som helhet. Jag yrkar bifall till reservation 1. 109 (): Regeringen har vid alla tillfällen då vi i samrått med regeringen påtalat att det är väldigt viktigt att målen blir färre i förhållande till den gamla Lissabonstrategin. På olika sätt har vi försökt få reda på vilka mål det är som ska tas bort, på vad som ska plockas bort i de här sammanhangen. Man säger: Ni får vänta tills meddelandet kommer. Sedan kom meddelandet. Där fanns det ett antal mål, bland annat om andelen sysselsatta och så vidare som vi alla har läst om. Det som är intressant framgår när man läser hela meddelandet, inte bara det som står på första sidan. Det handlar om en rad olika dokument. För att exemplifiera från mitt område, näringsutskottets område, handlar det om en Small Business Act. Tanken är att alla de målen ska räknas in nya 2020. SET-planen hoppas man kan tas in i nya 2020. Frågan återstår därför: Hur mycket tydligare blir nu detta dokument i förhållande till den gamla Lissabonstrategin? Den frågan tycker jag att vi måste ställa oss så här i debattens sista . Jag blir förvånad när jag läser där redogör kanske för sin egen uppfattning, för uppfattning eller möjligen för alliansregeringens uppfattning. Hon redogör för hur hon anser att strategin ska hanteras. En sak som förvånar mig är att det är kommissionen som helt och hållet ska hantera utvärderingen. Det ska alltså inte de demokratiskt valda regeringarna och inte heller parlamenten runt om i och knappast göra. Då måste jag ställa mig frågan om det kanske inte finns skäl för oss att fundera på om man inte nu börjar gå mot ett mer eller kanske ett alltför elitistiskt eller om det hela möjligen är ett utslag av att man har suttit för länge i . Jag vet inte svaret på det. Annan kritik som jag tycker att vi här framfört gäller att väldigt mycket av 2020 andas den kris som vi just genomgått. Det är bra att saker och ting, att alla dokument och det som vi tar fram i lagstiftningssammanhang, återspeglar den aktuella situationen i samhället. Men trots allt var, som vi vet, en av nackdelarna med Lissabonstrategin att den tillkom då det inte var några problem med tillväxten. Allting liksom blomstrade i . Det fanns ingen ände på hur mycket vi skulle få se att allting växte. Därmed blev också målen därefter det kan väl så här efteråt konstateras: Allting skulle växa i all oändlighet. Men vi vet ju att det inte fungerar så. Därför tycker jag att det när man nu börjar om på nytt, när man nu tar om processen, är ganska rimligt att bortse från den ekonomiska kris som just varit och från framtida ekonomiska kriser och kanske också att bortse från de riktiga höjderna i ekonomin som kommer även , . Rent statistiskt ska vi få uppleva åtminstone ett par tre nedgångar i ekonomin men också ett par tre riktigt ordentliga uppgångar om det är som det brukar vara med hur ekonomin fungerar. För att gå in på några småsaker i sammanhanget: Var i dokumentet, i slutprodukten, finns diskussionerna om handelspolitiken? Handelspolitiken är mycket viktig för oss i där vi är så lyckligt lottade att vi har ett helt departement som står bakom just begreppet frihandel. Visst finns det en del invändningar om småsaker, men i huvudsak är vi i detta avseende eniga i vårt land. Vi är också eniga med fackföreningsrörelsen och de stora näringslivsorganisationerna om att frihandeln har gynnat vårt land. Men inte i något avseende återspeglas detta, bortsett från den lilla passus som vi tack och lov fick in från näringsutskottets yttrande i sammanhanget. De små och medelstora företagen kan man säga är i allra högsta grad styvmoderligt behandlade i detta förslag. De nämns som de som ska vara den viktiga tillväxtfaktorn, men det står inte något om på vilket sätt de ska vara det. I förbigående nämns lite grann om exportaktiviteter. Men sett till hur det fungerat i verkligheten vet vi att man inte följt detta tvärtom! I spåren av krisen är det just den här typen av aktiviteter som det just nu skärs ned på. Inte heller finns det några reflexioner om hur de små och medelstora företagen ska kunna få kvalificerad arbetskraft. Det finns brister i här dokumentet ett dokument som riskerar att bli en hyllvärmare. Det är mycket bra att man säger att vi ska öka ambitionerna på forskningsområdet. Men om forskningen inte kommersialiseras kan vi forska hur mycket som helst.