prot · GX09106 · 2010-04-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 3 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2009/10:23 från utrikesutskottet, prot. 2009/10:26 från justitieutskottet samt prot. 2009/10:30 från trafikutskottet. 4 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från följande EU-nämndssammanträden inkommit: 5 § Svar på interpellation 2009/10:325 om den ekonomiska situationen i kommuner och landsting 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de förväntade nedskärningarna inom kommuner och landsting orsakade av det avskaffade konjunkturstödet. Låt mig först framhålla att när vi diskuterar sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn måste även de privatanställda som levererar tjänster på uppdrag av kommuner och landsting tas med. Även dessa tjänster finansieras av kommuner och landsting. Såsom redovisas i den ekonomiska vårpropositionen beräknas den totala kommunfinansierade sysselsättningen ha minskat med omkring 20 000 personer , varav 15 000 kan förklaras av utfasningen av plusjobben och friåret. Den kommunfinansierade sysselsättningen, rensad för plusjobben och friåret, har därmed minskat med omkring 5 000 personer. Det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting på är vilket framgår av beteckningen ett tillfälligt stöd. Stödet är avsett att användas för verksamhet . Därtill har en tillfällig höjning gjorts 2010 av det generella statsbidraget med . Skälen till detta är de bedömningar av den ekonomiska utvecklingen som gjordes i den budgetproposition som regeringen lämnade . Då beräknades att antalet arbetade timmar skulle minska , vilket skulle påverka de kommunala skatteintäkterna negativt. räknar vi med att antalet arbetade timmar ökar med en halv procent . har ökningen reviderats upp från enligt bedömningen till . Det innebär att vi har reviderat upp de kommunala skatteintäkterna med i storleksordningen . Regeringen har dessutom tidigare aviserat en höjning av det generella statsbidraget med . Det förbättrade arbetsmarknadsläget gör att kommunsektorns ekonomiska förutsättningar har förbättrats. Den kommunalt finansierade sysselsättningen väntas ligga kvar på samma nivå som . beräknas den öka. Det är alltså inte nedskärningar vi ser framför oss. Regeringen gör därför nu bedömningen att några ytterligare tillfälliga medel inte behöver tillföras kommuner och landsting. Resursbehovet varierar dock mellan olika verksamheter. Om till exempel antalet barn i skolåldern minskar i en kommun behövs inte lika många lärare. kan resursbehovet öka inom andra verksamheter. Att prioritera mellan olika verksamheter är något som kommuner och landsting själva måste hantera. Det är en följd av den kommunala självstyrelsen och en förutsättning för att resurserna används där de gör bäst nytta. Jag vill avslutningsvis framhålla att den ekonomiska utvecklingen är svår att förutse. Regeringen följer därför noggrant den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn och återkommer med en förnyad bedömning av kommunsektorns ekonomi i höstens budgetproposition. 2 (): Tack, statsrådet, för svaret! har genomfört en undersökning av läget på landets skolor och av hur kommunerna hanterar ekonomin , 2010. Man har kommit fram till att fyra av fem kommuner har skurit ned på skolan budget fyra av fem kommuner. uppger att lärartätheten var sämre 2009 än 2008. Från Lärarförbundets sida säger man att man länge har varnat för att 2010 kan bli ett nattsvart år för skolan. Man har krävt att man ska satsa mer pengar på kommunerna. Man uttalar en stark besvikelse och säger att det är ett svek mot skolan nu när statsbidragen kommer att minska med hela 12 miljarder. Även om regeringen säger att man lägger på 5 miljarder i en generell ökning handlar det om en minskning i storleksordningen 12 miljarder. Detta är grundläggande fakta. Dessa 12 miljarder motsvarar ungefär 35 000 heltidstjänster i kommunerna. Det är klart att detta kommer att märkas. Det är stora pengar det handlar om, och det har heller inte varit lätt för kommunerna att leva upp till balanskravet . Många har klarat det, men det har också krävt stora åtstramningar i verksamheten. Jag kan förstå att regeringen känner sig tvingad att dra bort de 12 miljarderna, för om man har sänkt skatterna så mycket som man har gjort under den här mandatperioden närmare 100 miljarder, där en stor del har gått till de mest välbeställda, de med de största villorna och förmögenheterna, de som har tjänat är det klart att man i sina kalkyler kommer fram till att det inte finns pengar över till den offentliga sektorn och till kommunerna. Därför föreslår man denna sänkning som man nu genomför, och så ger man sken av osäkerhet och målar upp en bild av att det kanske blir bättre och att ekonomin kanske är sådan att det håller i alla fall. säger att skatteintäkter utvecklas svagt som kostnadstrycket ökar. Man skriver att det krävs stora anpassningar för att klara balanskravet 2011. Man pekar på att det krävs 13 ½ miljarder ytterligare till kommunerna, och då drar regeringen bort 12 miljarder! Detta kommer att märkas i skolorna, i äldreomsorgen och i den kommunala verksamheten. Den dagliga verksamheten är inte en sådan idyll som tycks tro eller som han försöker måla upp. Om man ska kunna få en bättre kvalitet i skolan behövs det fler lärare, inte färre. Det behövs fler vuxna i skolan som kan hjälpa till med att på olika sätt stå för den sociala verksamheten. Det behövs personal som kan ställa upp och stötta när elever med särskilda behov behöver extra hjälp. Det kräver resurser. De resurserna finns inte i tillräcklig utsträckning. För att få effektivitet i uppbyggnaden av skolans verksamhet skulle vi behöva ha ett riktat statsbidrag som gick direkt till skolan och inte kunde användas på andra områden. Annars tror jag inte att vi får ut den effekt som skulle behövas för att på ett ordentligt sätt kunna bygga upp och förbättra kvaliteten i skolan. Det är alltså ett mycket negativt besked att man minskar statsbidragen . Jag skulle vilja fråga : fel i sin bedömning att det krävs 13 ½ miljarder ytterligare? 3 Statsrådet (): beslutade regeringen om den här skrivelsen till om utvecklingen i den kommunala sektorn. Där kan och andra intresserade läsa att lärartätheten har ökat och så långt fram som statistiken sträcker sig. Först och främst borde kanske kunna enas med mig om att vi ska vara glada över att antalet anställda i den kommunfinansierade sysselsättningen bara har minskat med 5 000 personer som ett resultat av den största finansiella och ekonomiska kris som världen har upplevt. arbetar ungefär 1 050 000 personer i kommunsektorn. Enligt prognos kommer den här siffran att öka till 1 075 000 personer 2014. Vi kan titta lite bakåt och gå till 1997. Då såg det mycket annorlunda ut. in i den mandatperioden hade man den så kallade 90-talskrisens värsta period bakom sig. Då hade den dåvarande regeringen genomdrivit en politik som gjorde att det bara fanns 993 000 som var anställda av kommuner och landsting. Det var en minskning med ungefär 140 000 anställda på bara . Och det var bara ett fåtal av dem som hade gått till privata utförare. Då kan man naturligtvis fråga sig: Hur blev det så? Ja, man får väl anta att statsbidragen, som den socialdemokratiska regeringen sköt till, inte räckte. Man kan nog till och med anta att om man hade skjutit till ett antal miljarder hade den massiva sysselsättningsminskningen kunnat undvikas. Men man gjorde andra prioriteringar. Man kanske tog ansvar för statens finanser. Vad vet jag? kanske kan erinra sig hur man tänkte . I alla händelser har Alliansen skjutit till så mycket pengar till kommunsektorn att minskningen av antalet anställda och sysselsatta i välfärdssektorn har minimerats. Vi har heller aldrig äventyrat de offentliga finanserna, även om den rödgröna oppositionen gärna hade sett att vi hade gjort det, om jag uttrycker mig lite profilerat i den delen. Det har ju kommit ett antal förslag om utökade utgifter av olika slag. Men man måste ändå fråga sig: Hur kunde Socialdemokraternas politik under och under 199497, som ledde till 140 000 färre i välfärdssektorn, vara rätt när Alliansens politik nu är fel, trots att den leder till 25 000 fler jobb i samma sektor? 4 (): undersökning visar att lärartätheten sjunker i många kommuner. av de tillfrågade uppger att lärartätheten var sämre 2009 än 2008. Är den undersökning som de har gjort fel? Är det resultat som de konstaterar fel, att fyra av fem kommuner har skurit ned på skolan budget? Det vi hade under vår regeringstid var ett riktat statsbidrag till skolan, Wärnerssonpengarna, om minns dem. Jag var kommunalråd i . Jag kunde följa hur de här Wärnerssonpengarna föll ut och sätta det i relation till nyanställning av lärare och personal. Det var ett mycket bra sätt att se att det hände någonting på skolan. Jag skulle vilja ha tillbaka det här riktade statsbidraget. Det är nog så, , att det inte blir fullt trovärdigt för er del om ni inte vågar er på att rikta ett statsbidrag till skolan. Det har ju visat sig, när det gäller det tillskott som ni gav i statsbidrag , att det endast var av kommunerna som använde det på ett sådant sätt att den totala andelen av statsbidraget, som motsvarar skolans andel av de kommunala budgetarna, gick till skolan. I av kommunerna gick inte en enda krona till skola och utbildning. Vad händer när man tar bort 12 miljarder ? Det är ju det som är ursprunget till den här debatten. Kan vi se framför oss en förbättrad situation i skolan och på andra områden i kommunerna? Är de här 12 miljarderna någonting som inte kommer att märkas? Självklart kommer det här att märkas, och det kommer att leda till åtstramningar i den kommunala sektorn. Det ni hade som ingångsvärden när ni tog över ansvaret för var en ekonomi som var sund. Det var en arbetslöshet som var låg. ligger vi på ett underskott i statsfinanserna i storleksordningen 100 miljarder. Man har sänkt skatterna företrädesvis för de välbeställda med ungefär ett lika stort belopp. Och arbetslösheten ligger på . är en mycket hög arbetslöshet. Det är ingen låg arbetslöshet. Det är en mycket hög arbetslöshet. Att i det läget dra ned så här stora belopp på statsbidragen, som ska ske under nästkommande år, tycker jag är oansvarigt. Det är inte rimligt. Det kommer att leda till stora åtstramningar, och det kommer att vara arbetstillfällen som försvinner. Oavsett vad man säger om att man ska förbättra kvaliteten i exempelvis skolan kommer det inte att leda till de resultaten, för det man behöver i skolan är fler lärare och mer övrig personal. Jag skulle vilja rekommendera ett antal skolbesök för Odells del, så att han kan diskutera just de här frågorna. För jag delar inte den bild som ger av hur det ser ut runt om på skolorna i . Däremot finns det i undersökning en bild som stämmer ungefär överens med de skolbesök som jag har gjort. Fyra av fem kommuner har skurit ned på skolan. Man visar också att av de tillfrågade upplever en sämre lärartäthet, att det har utvecklats på det sättet. Sedan ska man ha klart för sig att plusjobben var någonting som underlättade mycket i skolan. Det kom in annan personal som kunde hjälpa till på ett mycket konstruktivt sätt. Återupprätta plusjobben och gör därmed också en insats för svensk skola! 5 (): Jag begärde ordet eftersom jag ställde frågor till om just varför ni har dragit ned det tillfälliga stödet till kommunerna eller varför ni bara ger tillfälligt stöd under valåret. Hur tänker ni då? Tänker ni att väljarna glömmer av sådant? Tänker ni att det bara är viktigt att hålla sysselsättningen uppe i kommunerna under valåret? Jag tycker då att det är ganska cyniskt att man till och med räknar med att väljarna inte själva kan räkna ut att det, om kommunerna får mindre pengar , innebär försämringar i kvaliteten. Det blir mindre personal på fritidshemmen. finns det fritidshem som har 4045 barn i sina grupper med bara en eller två anställda. Det är fruktansvärt dåligt för de här barnen. Det blir inte någon ro eller någon tid för läxläsning eller någonting på eftermiddagarna. Ska det dras in ytterligare i kommunerna blir det etter värre. Sedan var det detta med . Min fråga kvarstår, för ville inte svara mig om varför man bestämt sig för att dra in det tillfälliga stödet till kommunerna och bara ha det under valåret. Han ville inte svara på frågan om hur ni hade tänkt. Det är möjligt att vill svara på det. Då lägger jag till frågan om . Tror inte på bedömningar? räknar med att det krävs 13,5 miljarder mer. Eftersom vi har en sådan här befolkningsstruktur och eftersom befolkningen blir äldre och äldre och eftersom det krävs mer resurser till sjukvården och till äldreomsorgen krävs det mer pengar från staten. Det är bedömning. Delar inte den bedömningen? Jag kan lägga till ytterligare en fråga. Det gäller plusjobben. Enligt räknas de inte. Dem drog han bara bort. Dem behöver vi inte räkna med. Jag träffade många personer som var plusjobbare. Och jag träffade många inom äldrevården och på förskolorna som sade att plusjobbarna gör ett fantastiskt arbete. De ser till så att vi kan sätta guldkant på tillvaron. Man kan gå ut och gå med de äldre, och man kan hjälpa till i köket. Man gör en insats i samhället. Men ni bestämde er. Så fort ni hade vunnit valet kastade ni ut plusjobbarna. De ska ut i arbetslöshet. Många plusjobbare kontaktade mig och var förtvivlade över att de skulle gå arbetslösa när de visste att de kunde göra en jättebra insats i kommunerna. Men det tyckte inte den borgerliga regeringen. Jag fick säga till de plusjobbarna att det tyvärr inte är vi socialdemokrater som styr det här landet längre. Men vi kan ändra på det . Då kan vi se till så att det återigen blir möjligt för skolan att behålla personal, möjligt att ha kvalitet i äldrevården, att ta hand om de äldre, att det blir möjligt för sjukvården att fortsätta att ha en hög kvalitet. Det kan vi socialdemokrater se till om vi vinner valet . Vi tycker att det är oansvarigt av den borgerliga regeringen att se till så att det blir ännu fler som sägs upp inom kommuner och landsting. Hur många räknar ni med? Ni har räknat med att 60 000 personer ska försvinna inom välfärdssektorn. Kan det bli ännu fler? Kan det bli 70 000? Kan det bli 80 000 personer som kommer att försvinna inom välfärdssektorn? De personerna behövs i allra högsta grad, . 6 Statsrådet (): Jag tror att vi här samtliga är medvetna om att och inte bara utan hela världen är på väg, förhoppningsvis, ut ur en kris som är den värsta som vi har upplevt . Om vi tittar på omvärlden ser vi att har klarat sig kanske bäst av medlemmarna i Europeiska unionen och är en av de absolut bästa inom . Vi har kunnat skjuta till 17 000 miljoner, 17 miljarder, till kommunsektorn detta år. Vi ser att skatteintäkterna ökar med 13 miljarder mer än vad vi trodde när vi presenterade budgetpropositionen för . Det är saker som man måste ta in. Det jag säger i mitt svar och det vi säger i vårpropositionen är att vi följer utvecklingen noggrant. Det är svaret både till och . Ja, är en statlig myndighet som hjälper regeringen att ta fram underlag för sina beslut. Och vi följer utvecklingen. Vi följer vad säger. Sedan kommer vi att ta ställning till detta när vi kommer fram till en tidpunkt då det är dags att göra det. Det är i samband med att vi presenterar budgetpropositionen. säger, och även , att det försvinner en massa jobb. Sanningen är att prognosen är att det tillkommer 25 000 nya fasta riktiga jobb inom den kommunfinansierade sektorn. Det är den prognos som finns. Man kan naturligtvis alltid försöka trolla med siffror och få det att verka som att det försvinner jobb. Men det är en ganska brant uppförsbacke, skulle jag vilja säga, om man tittar på hur det verkligen ser ut. Vi ska komma ihåg att under den här krisen har välfärden kunnat förstärkas kraftigt. Enskilda anställda inom kommunsektorn har också fått det bättre. De skattesänkningar som och framför allt talar föraktfullt om har gett en undersköterska mer netto i plånboken . Det är en månadslön till . Det betyder att det handlas i och Ica runt om i , att hjulen hålls i gång och att vi har kunnat ta oss igenom den här krisen på ett så pass lyckosamt sätt som har kunnat göra jämfört med andra länder. Det tycker jag inte att man kan bortse från. Ja, vi ersatte plusjobben med något mycket bättre, nämligen nystartsjobb som leder in till riktiga jobb. Det är en reform som jag tror att alla som har omfattats av plusjobb och de som finns i nystartsjobb kan glädja sig åt. Det är en stor förbättring. 7 (): Plusjobben innebar att man inom exempelvis skolsektorn kunde få in många äldre personer som kunde gå in och hjälpa till med eleverna i skolans sociala verksamhet och även i klassrummen i vissa stycken. Plusjobben har inte ersatts av nystartsjobben när det gäller verksamhetens inriktning, det som har betytt något i exempelvis skolans verksamhet. Ditt uttalande här är inte relevant och överförbart. När det gäller skatterna kan man säga att har man sänkt skatten så pass mycket som man nu har gjort, med 100 miljarder, är väl pengarna slut så att man inte kan upprätthålla det här med 12 miljarder extra . Det går inte heller att skylla på att krisen är orsaken till att man inte klarar 12 miljarder extra . För hade man haft en medveten vilja att precis som vi gjorde rikta ett statsbidrag till skolan och på det sättet garantera fler lärare och mer personal hade man kunnat göra det och avstå en del av skattesänkningarna, framför allt dem som har gått till de mest välbeställda. Vi tycker att det är viktigare att satsa pengarna i skolan och rikta ett statsbidrag dit än att fortsätta de här skattesänkningarna. Jag vill bara påminna om grundläggande fakta som tog fram. Fyra av fem kommuner skär i skolan. har bekräftat detta. har bekräftat att så ser verkligheten och realiteten ut. Jag tycker att regeringen som värderar och analyserar bör ta till sig att så här ser verkligheten ut. Det går inte att prata om kvalitet och kvalitetsutveckling om man inte är beredd att stå upp och rikta pengar och se till att det blir ekonomi så man har tillräckligt med personal. Så ser verkligheten ut. 8 (): Jag var i i går. Det är en av de kommuner som har det tuffast, en av de kommuner som har det jättesvårt ekonomiskt och som har svårt att få finansiering för sin verksamhet och klara balanskraven. De står inför hur de ska klara verksamheten, hur de ska klara att ge de äldre den vård de behöver. De i är inte ensamma. Det var dem jag besökte i går, men jag har varit i och i . Jag har varit i många av de kommuner som har det väldigt svårt. Jag träffar de anställda där och även vårdtagarna som vill ha en bra kvalitet. Ni är så cyniska i den borgerliga regeringen så ni ger ett tillfälligt stöd under valåret till kommunerna. Ni räknar med att sedan ska de säga upp personal . Vi följer utvecklingen noga, säger . Kan det vara så att ni före valet i ett valmanifest smäller till med att nu ger vi pengar till kommunerna? Det är ännu mer cyniskt att innan valet ge sådana besked. Det hade varit nu man hade kunnat säga att vi kan ge besked att även behöver kommunerna, och landstingen som har sjukvården, det här stödet. Sedan säger att undersköterskorna har fått mer pengar i plånboken. Om de får behålla jobbet har de fått några hundralappar, men de har fått dyrare försäkringar på bilar och a-kassa och allt annat. Om de förlorar jobbet, vilket många av dem har gjort, blir de straffade dubbelt. De får betala högre skatt bara för att de är arbetslösa. Dessutom får de lägre ersättning. Ni straffar de arbetslösa dubbelt för att ni tycker att det är deras eget fel. I själva verket är det ni som ser till att kommunerna inte klarar sina balanskrav och klarar av den viktiga verksamhet som de bedriver för sina kommuninvånare. 9 Statsrådet (): Jag är lite förvånad. har varit kommunalråd och måste därmed anses ha en överblick över hur en kommun fungerar och hur kommunpolitikerna ska prioritera. Ändå tror han inte att han själv eller hans partikamrater förmår att prioritera det som är viktigast i deras kommuner. Det handlar om det kommunala självstyret. Vi ska förse kommunerna med resurser som gör att de tillsammans med utjämningssystemet har goda förutsättningar att ge sina medborgare välfärd. Ska vi sitta här i riksdag och bestämma och öronmärka det precis? Det där är något som vi frångick när vi fick regeringsmakten. Jag som kommunminister arbetade för att vi skulle lägga tillbaka i påsen för att myndigförklara kommunpolitikerna. De finns närmast människorna, de träffar på medborgarna i Ica och och ute på stan. Det är viktigare att de fattar de här besluten än att vi fattar detaljbeslut här. Det är i alla fall vår uppfattning. Det vi nu är inne på är att sänka skatten för landets pensionärer. Det är någonting som är oerhört viktigt. De står på tur. De har burit en tung börda för att vara med och bygga upp vårt land, och de har all rätt att nu få en del av välfärden. Detta kommer vi att göra. Vi kommer också att ta ställning i budgetpropositionen till om det behövs mer resurser till kommuner och landsting, men vi tycker inte att det nu finns tillräckliga skäl att ge kommunerna tillfälliga konjunkturbetingade stöd, eftersom skatteintäkterna har gått upp så mycket. Men vi följer som sagt utvecklingen och har beredskap att återkomma i budgetpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2009/10:323 om projektstöd till bredbandsutbyggnad i glesbygd 10 Jordbruksminister (): har ställt en fråga om vad infrastrukturministern tänker göra för att säkerhetsställa att de ekonomiska föreningar som ansökt om projektstöd, utifrån de då givna förutsättningarna enligt landsbygdsprogrammet 20072013, ska få sina ansökningar prövade i enlighet med de ursprungliga reglerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Först vill jag poängtera att det är länsstyrelserna och som är beslutande myndigheter för bredbandsstöd inom landsbygdsprogrammet, vilket också innebär att de har den grannlaga uppgiften att prioritera mellan inkomna ansökningar inom ramen för en given budget. Varken jag eller andra myndigheter kan eller får ifrågasätta länsstyrelsernas eller prioriteringar och beslut i enskilda ärenden. Samma sak gäller för kommunernas beslut om medfinansiering av projekt. Projektstöd för bredbandsutbyggnad har sedan programstarten varit möjligt inom ramen för landsbygdsprogrammet om det varit fråga om småskaliga infrastruktursatsningar inom programåtgärden för grundläggande tjänster på landsbygden. Budgeten för denna åtgärd är totalt för programperioden , men åtgärden ska förutom bredband också inrymma andra satsningar såsom utveckling av kommersiell och offentlig service. För alla stöd inom landsbygdsprogrammets åtgärder för Diversifiering och förbättring av livskvalitet på landsbygden (axel 3) fanns det fram ett krav på att i medfinansiering skulle komma från andra offentliga källor än den statliga budgeten. Denna tillkommande medfinansiering innebär att får tillgång till betydligt mer pengar från EU än om vi bara hade statliga anslagsmedel till medfinansieringen. Kravet på i medfinansiering togs bort i syfte att förenkla för vissa typer av projekt som annars inte hade kunnat genomföras. Kravet kvarstår dock för offentliga projektägare. Bedömningen är att de offentligt drivna projekten tillför mer offentliga medel än de som krävs. Detta kan då kompensera för bortfallet av offentlig medfinansiering i andra projekt. Det finns således en flexibilitet i medfinansieringskravet som kan avgöras från fall till fall.