prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — 1 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 1 V, 15 KD För res. 1: 98 S, 22 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 4 KD Punkt 3 (Forskning och statistik) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 141 för res. 2 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:99 M, 21 FP, 21 C, 18 SD, 16 KD För res. 2: 100 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 SD, 3 KD Punkt 5 (Skötsel av skog för rekreationsändamål m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 173 för utskottet 141 för res. 4 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 21 C, 17 SD, 15 KD För res. 4: 100 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 3 SD, 4 KD (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU3 Enklare redovisning Kammaren biföll utskottets förslag. CU7 Aktieägares rättigheter Kammaren biföll utskottets förslag. CU11 Revisionspolitik Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. SkU2 Folkbokföring av personer med anknytning till internationella organ Kammaren biföll utskottets förslag. SkU11 Anpassningar av tobaksbeskattningen med anledning av ändrade tobaksskattedirektiv Kammaren biföll utskottets förslag. SkU13 Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med utsläppsrätter för växthusgaser Kammaren biföll utskottets förslag. MJU3 Kemikalietillsynen Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (på kemikalieområdet) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 140 för res. 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 21 C, 18 SD, 16 KD För res. : 100 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 4 MP, 3 FP, 2 C, 2 SD, 3 KD MJU4 Fiskevårdsområden Kammaren biföll utskottets förslag. MJU5 Åtgärder för levande hav Punkt 9 (Skatt på handelsgödsel) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 140 för res. 9 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 17 SD, 15 KD För res. 9: 100 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 MP, 3 FP, 2 C, 3 SD, 4 KD Punkt 11 (Kalkning) 1. utskottet 2. res. 11 (S) Votering: 197 för utskottet 100 för res. 11 19 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 MP, 21 FP, 21 C, 17 SD, 16 KD För res. 11: 100 S Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 3 SD, 3 KD Punkt 14 (Deka-BDE) 1. utskottet 2. res. 14 (S, MP, V) Votering: 176 för utskottet 139 för res. 14 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 18 SD, 16 KD För res. 14: 98 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 SD, 3 KD Punkt 24 (Oljeborrning) 1. utskottet 2. res. 25 (MP, V) Votering: 262 för utskottet 47 för res. 25 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 S, 100 M, 21 FP, 21 C, 18 SD, 14 KD För res. 25: 7 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 17 S, 7 M, 4 MP, 3 FP, 2 C, 2 SD, 5 (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 29 (Barlastvatten) 1. utskottet 2. res. 30 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 141 för res. 30 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 16 KD För res. 30: 100 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 3 KD Punkt 32 (Skarv) 1. utskottet 2. res. 33 (S, SD) Votering: 195 för utskottet 118 för res. 33 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 98 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 18 V, 15 KD För res. 33: 98 S, 19 SD, 1 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 4 KD Punkt 38 (Utfiskning i fattiga länder) 1. utskottet 2. res. 40 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 139 för res. 40 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 16 KD För res. 40: 99 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU6 Kammaren biföll utskottets förslag. KU9 Intern styrning och kontroll för myndigheter Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009 Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2009 (skr. 2009/10:130). 143 (MP): Om vi ställde en fråga till svenska folket om hur de vill att deras pensionsmedel ska förvaltas tror jag inte att någon skulle komma på tanken att föreslå placeringar i vapenindustri eller bolag vars huvudsakliga verksamhet handlar om att bryta kol och utvinna olja eller företag som kränker mänskliga rättigheter. Jag är övertygad om att de skulle välja investeringar i företag som arbetar med grön omställning och för en säkrare värld framför företag vars verksamhet tär på jordens resurser, orsakar stora utsläpp av koldioxid eller bryter mot internationella konventioner. En mycket stor del av svenska folkets pensionskapital förvaltas av AP-fonderna. Trots att fonderna har ett uppdrag att väga in miljöhänsyn och etiska aspekter i sin verksamhet återfinner vi placeringar i företag som utnyttjar människor och miljö på ett oacceptabelt sätt. uppfattning är att riktlinjerna för miljö och etik därför behöver ges större tyngd i AP-fondernas placeringsbeslut. Vi vill förbjuda investeringar i företag som tillverkar vapen, och vi vill förbjuda investeringar i företag med fossil energi som sin huvudsakliga verksamhet. var AP-fondernas samlade kapital . Med ett större fokus på placeringar som gynnar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet och en ökad möjlighet för fonderna att investera i lokal och regional utveckling skulle det gemensamma fondkapitalet kunna ge både god avkastning och bidra till en mer rättvis och hållbar värld. Detta har vi tillsammans med gett uttryck för i en reservation som jag yrkar bifall till och som följer med finansutskottets betänkande. När man reformerade pensionssystemet fastslog att AP-fondernas övergripande mål skulle vara att trygga pensionssystemet. I förarbetena till lagstiftningen påpekades det att fonderna just skulle ta hänsyn till miljöaspekter och etiska dimensioner i sin placeringsverksamhet. tillsattes en särskild kommitté med uppdrag att utvärdera hur första till samt sjunde AP-fonden arbetat och lyckats med att ta dessa hänsyn. lämnade de sitt betänkande. Betänkandet gav olika bilder av hur väl AP-fonderna lyckats. Å ena sidan konstaterade kommittén att fonderna hanterat sitt uppdrag på ett bra sätt. Å andra sidan konstaterade de att AP-fonderna borde arbeta mer proaktivt, och man lämnade flera förslag på förändringar för att miljöhänsyn och de etiska perspektiven skulle få större genomslag i placeringarna. I vilken utsträckning fonderna arbetade med etik- och miljöfrågor berodde enligt kommittén på fondledningarnas inställning. Styrelserna hade hållit sig informerade men inte varit drivande. De etiska och miljömässiga dimensionerna hade inte heller varit en naturlig del i förvaltarnas löpande analyser och förvaltningsbeslut. Allt detta står att läsa i kommitténs betänkande. Kommittén föreslog bland annat att kraven på miljöhänsyn, etiska hänsyn och andra hållbarhetsaspekter borde göras tydligare genom att man lyfter in detta i lagen om AP-fonder. De föreslog också att fonderna borde utveckla den värdegrund som de ska ha för sin verksamhet och att värdegrunden också ska innefatta att säkerställa en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Kommittén såg också ett behov av att AP-fonderna avsätter tydliga resurser för kompetens att ta etiska och miljömässiga hänsyn i sina placeringar och i sitt ägande. Det har gått kommittén lämnade sitt betänkande. Frågor om företagens ansvar, om AP-fondernas placeringars betydelse för mänskliga rättigheter, klimatförändringar och miljöpåverkan har inte blivit mindre aktuella . har vi upplevt ett flertal företagsskandaler, både i och på andra håll. Vi har sett företag som gynnat sig själva på människors och miljöns bekostnad, företag där AP-fonderna har varit, och i vissa fall även fortsatt är, delägare. Regeringen har efter kommitténs betänkande haft en avvaktande inställning och inte vidtagit några särskilda åtgärder. Regeringen gör i årets redovisning av AP-fondernas verksamhet samma bedömning som , det vill säga att fondernas värdegrund behöver utvecklas. Regeringen konstaterar också att inget speciellt hänt i detta arbete men verkar därefter sätta sig på åskådarbänken. Vi i vill se ett mer aktivt förhållningssätt. Vi är övertygade om att svenska folket utgår från och vill att deras pensionsmedel förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt och investeras där vare sig människor eller miljö tar skada. anser att regeringen bör återkomma till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik som bygger på kommitténs betänkande. Vi ser inget skäl till att AP-fonderna ska äga aktier i vare sig vapenindustri eller bolag vars huvudsakliga verksamhet går ut på att utvinna kol och olja. Vi vill att regeringen återkommer till med förslag till riktlinjer som förbjuder AP-fonderna att investera i sådana bolag. Avslutningsvis: AP-fondernas samlade kapital var . Med större fokus på placeringar som gynnar ekonomisk, social och ekologisk utveckling och en ökad möjlighet för fonden att investera i lokal och regional utveckling skulle det gemensamma AP-fondkapitalet kunna skapa trygghet i det svenska pensionssystemet och bidra till en positiv utveckling både i och i vår omvärld. I detta anförande instämde (MP). 144 (V): För en ålderspensionär med i pension betyder det en sänkning med . Det är oerhört mycket pengar för en person som lever på små inkomster. har liksom flera andra konsekvent påpekat det nya pensionssystemets instabilitet och konsekvenserna för pensionärerna. De ekonomiska riskerna i det nya pensionssystemet har överförts från staten till de enskilda pensionärerna. Enligt en av de politiskt ansvariga bakom pensionsreformen, från , skulle det nya pensionssystemet vara stabilt till nästa istid. Men systemet var inte ens stabilt nog att klara den här krisen. Inför valåret ändrade man beräkningsreglerna så att de stora sänkningarna av pensionerna skulle komma efter valet. Det är knappast hållbart att det måste till skatteförändringar eller nya fiffiga beräkningsgrunder varje gång pensionssystemets svagheter får faktiska konsekvenser för pensionärernas ekonomi. Det är beräkningsgrunder som i sig påverkar pensionärers ekonomi mer negativt än om de inte hade antagits. Ett sådant pensionssystem måste förändras i grunden. Staten och samhället, och inte de enskilda pensionärerna, måste ta de ekonomiska riskerna. Det största problemet just nu är den automatiska bromsen, som träder in när pensionssystemet är underfinansierat och börsen faller. Därmed sänks pensionerna. Det viktigaste nu är att avskaffa denna broms och ta ett politiskt ansvar för bristerna i systemet. överskred pensionsutbetalningarna de inbetalda pensionsavgifterna med . Det är här det grundläggande problemet finns pensionsavgifterna är för låga. Ett vida spritt missförstånd är att man har förutsett att det skulle bli ett avgiftsunderskott när de stora pensionsgenerationerna går i pension och att vi har AP-fonderna för att möta dessa underskott. Det är sant. Det var faktiskt tänkt så. Men genom att överföra 250 miljarder från AP-fonderna till statsbudgeten har man i stor omfattning dränerat AP-fonderna på kapital, så de har inte det kapital som krävs. När balanstalet tilläts gå ned mot 1,0 redan innan de stora pensionskullarna nått pensionsåldern upphävdes också fondernas buffertfunktion. Varje extra påfrestning som stora pensionärskullar måste alltså mötas genom andra förändringar som förstärker systemet. Låt oss gärna diskutera dem öppet och se vilka lösningar som finns, för de finns faktiskt! Till exempel skulle man kunna höja avgifterna. Trots bättre resultat är buffertfondernas samlade bidrag till finansieringen av pensionssystemet fortfarande negativt. Det var till och med ett minus på . Regeringens beräkningar i skrivelsen tyder också på att buffertfonderna inte skulle ha kunnat förhindra aktiveringen av bromsen även om fonderna hade lyckats med att helt undvika det internationella börsfallet och redovisat ett resultat i linje med inkomstindex. Detta i sig visar också att pensionssystemet inte är långsiktigt hållbart. De facto har vi byggt ett system som bidrar till ökad spekulation och finanskriser. Dessutom används våra pensionspengar i strid mot gällande konventioner och lagstiftning. Jag tänker återkomma till detta senare, herr talman. Fondernas förvaltningskostnader fortsatte att stiga , vilket i sig kan vara ett tecken på att de kortsiktiga placeringarna ökar och därmed spekulationen. AP-fondernas uppdrag är visserligen inte att gynna företag utan att ge en bra avkastning till ägarna, det vill säga pensionsspararna. Men det är tveksamt att de kortsiktiga placeringarna skulle ge en bra avkastning. De blåser upp möjligheter för ledningen att tjäna pengar, men det är inte nödvändigtvis en bra strategi för ägarna eller för pensionsspararna. Jag tänker nu återkomma till våra pensionspengar, som används i strid mot gällande konventioner och lagstiftning. har länge drivit att det offentliga ägandet behöver användas aktivt för att bidra till, och inte motverka, olika samhällsekonomiska mål. Etiska riktlinjer för investeringar borde vara ett av de minst kontroversiella verktygen för det. Det finns en bred samsyn om att offentliga medel inte borde investeras i företag som till exempel bryter mot internationella konventioner. Avkastningskravet är direkt överordnat kraven på att investeringar ska göras med hänsyn till miljön och med respekt för mänskliga rättigheter. Dessa två mål är ibland svårförenliga. Gång på gång får de etiska riktlinjerna stryka på foten. Det finns gott om exempel på fall där AP-fondernas placeringar bidrar till förbrytelser i världen. Det finns därför mycket att göra för att förändra och förbättra. Miljö- och etikreglerna behöver uppenbarligen väga tyngre i AP-fondernas investeringsbeslut. Pensionspengar borde nog över huvud taget inte investeras i företag som bryter mot internationella konventioner. Riktlinjerna för AP-fondernas investeringar behöver omformuleras. används de som ursäkt och som motargument när det gäller varför AP-fonderna investerar i oetiska bolag och bolag som bryter mot internationella konventioner. Jag har sett det personligen, och jag har fått höra det av representanter som har åkt hit till exempel från för att träffa AP-fondernas representanter för att höra varför de eller vi, ska jag säga äger aktier i ett bolag som bryter mot konventioner i . Det handlar om ett företag som heter och som sysslar med gruvbrytning. Man har haft folkomröstningar i för att stoppa företaget eftersom det får så oerhört svåra konsekvenser för befolkningen som lever där. Men AP-fonderna tycker inte att man ska sälja aktierna, och hänvisar till att man har avkastningskrav och att dessa är överordnade allt annat ansvar. Omkostnaderna för att driva AP-fonderna ligger på drygt 4,3 miljarder . som vi har dessa orimliga kostnader för förvaltningen avsätts nästan inga resurser alls för att granska vilka bolag investerar i. verksamhet har tillgång till resurser motsvarande i storleksordningen , och då har vi räknat snällt. På tusen personer som arbetar med att placera pengar anställs en person för att utföra det otacksamma jobbet att granska och se över om det finns problem med placeringarna en på tusen! Det är naturligtvis helt otillräckligt. Vi har sett gång på gång hur AP-fonderna har investerat i företag som många andra ratar av etiska skäl. Var och en av AP-fonderna har investeringar i omkring 3 500 bolag. har 26 företag under granskning. var placerade i företag som på olika sätt bröt mot internationella konventioner. Den siffran är med all sannolikhet en kraftig underskattning eftersom en så liten andel av investeringarna granskas av . Trots omfattande placeringar, i strid med internationella konventioner som har skrivit under, är rådets verksamhet högst begränsad i jämförelse med kostnaderna för AP-fondernas placeringsverksamhet. Men vi ser ytterligare två problem med rådets verksamhet. Dels är det problematiskt att AP-fonderna själva styr det råd som är satt att granska deras investeringar, dels är det olyckligt att granskningarna görs i efterhand och inte innan fonderna väljer att investera i ett visst bolag. Institutioner som spelar en viktig roll. Men det behövs också resurser till oberoende granskningar av AP-fondernas investeringar. Framför allt behövs en tydligare politisk vilja att ändra investeringsbesluten, men det behövs också mer resurser till granskning av verksamheten. Med ett mer stabilt och långsiktigt ägande, herr talman, skulle det bli betydligt enklare att upprätta en fungerande granskning. Därmed yrkar jag bifall till reservationen under punkt 2. I detta anförande instämde och (båda V). 145 (S): AP-fonderna har återhämtat en stor del av de omfattande förluster som gjordes under finanskrisen. Ett resultat på eller 136 miljarder var faktiskt en stark återhämtning. Om man tittar på resultatutvecklingen kan man se att den visar på en fortsatt positiv utveckling, och detta trots en osäker och orolig finansmarknad. Oaktat att vi har goda resultat måste fondernas långsiktiga resultatförmåga bedömas med försiktighet. Om man blickar tillbaka kan man se att 2009 blev då utbetalningarna översteg inbetalningarna. Det innebär att de så kallade buffertfonderna fick tillskjuta medel på 15,6 miljarder för att man skulle klara av pensionsutbetalningarna. De bedömningar som görs är att kommer inbetalningarna fortsättningsvis att vara lägre än utbetalningarna, men en återhämtning och balans prognostiseras och nås . Givet det är fondernas resultat av betydelse för att både på kort och på lång sikt kunna säkerställa pensionsutbetalningar. Mycket fokus har varit på fondernas förvaltningskostnader som uppgår till 1,2 miljarder eller av det förvaltade kapitalet. Att ha fokus på den typen av kostnader är bra, och det ska vi alltid ha. Men, herr talman, även när vi talar om de kostnaderna måste vi inse att de inte på något sätt är avgörande för att säkerställa pensionsutbetalningar vare sig på kort eller på lång sikt. Det avgörande är förhållandet mellan in- och utbetalningar och hur fonderna lyckas i sina placeringar. Om vi närmare studerar fondernas strategi kan vi se att man mer har fokuserat på långsiktiga, strategiska beslut och minskat aktiva, operativa förvaltningsbeslut. Jag tycker att det har varit en förändring i rätt riktning. Det ser man också när man analyserar resultatutvecklingen. Huvuduppdraget för AP-fonderna är att skapa en hög avkastning på fondkapitalet på en låg risknivå. Det finns vissa indikationer på att uppsatta regelverk kan verka hämmande på det uppdraget, varför detta framgent bör studeras och analyseras för att ge fonderna större förutsättningar att tillskapa hög avkastning på kapitalet. Jag tror att det är betydligt mer verkningsfullt att vi ser över regelverket i stället för att ensidigt fokusera på förvaltningskostnader. Beträffande regelverket vad avser miljö och etik ska fonderna ha högt ställda krav på miljö och etik. Däremot är det vår uppfattning att inte bör lagstifta om vilken typ av bolag, branscher eller marknader som fonderna bör eller inte bör investera i. Den kommitté som AP-fonderna har gemensamt, , arbetar på ett bra sätt med etik- och miljöfrågor, men det kan givetvis utvecklas och förtydligas. Fonderna har på ett effektivt sätt, trots små aktieinnehav, kunnat påverka etik- och miljöfrågor i rätt riktning. I de fall det inte gått har man klivit ur. Man har faktiskt valt att vara med i de rum där man kunnat påverka men klivit ut ur de rum där det inte gått. Men man har inte gått ut innan man har prövat, och det är precis så som vi gör i det här rummet. Vi är med och påverkar i stället för att gå ut och inte påverka. Jag tror att det är ett effektivt sätt att påverka saker i rätt riktning. Det är ett arbete som vi givetvis måste följa med intresse. Jag yrkar därför bifall till förslaget i finansutskottets betänkande och avslag på de motioner som behandlats i betänkandet. 146 (M): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande FiU6. AP-fonderna är ett viktigt instrument för att säkerställa svenska folkets pensioner. AP-fondernas oberoende ställning slås fast i lag. Det är viktigt att AP-fondernas oberoende ställning upprätthålls. Avkastningen från AP-fonderna har dock ej varit helt tillfredsställande. har AP-fonderna avkastat , vilket reellt är eftersom inflationen uppgår till . Avkastningen har dock varit bättre , , vilket reellt ger , men också detta är för lite. AP-fonderna har att förränta. Det är ett jättebelopp. De beslut som fattas är oerhört viktiga för att vi ska klara våra pensionsåtaganden för svenska folket. Som tur var steg kapitalet med till slutet av 2009, vilket var mycket viktigt. Det operativa resultatet 2009 blev 136 miljarder med en avkastning på när börsen steg, vilket var bra då fonderna visade ett negativt resultat på hela . Det gäller generellt att få bättre avkastning på AP-fondernas pengar. Det handlar dels om att placera kapitalet med bättre avkastning, dels om att se till att kostnaderna för AP-fondernas verksamhet inte fortsätter att öka. De har ökat mycket . Samarbetet mellan de olika fonderna måste öka för att man ska få bättre effektivitet och lägre kostnader. har haft en speciell uppgift att också investera i expansionsbolag. Tyvärr har avkastningen varit negativ, och regeringen har beslutat att begränsa investeringar i expansionsbolag och flytta över investeringarna till mer och mer mogna tillväxtbolag. Det är bara att konstatera att inriktningen har varit för operativ. Som tidigare talare sade här behöver vi långsiktiga investeringar som är säkra och som ger en vettig förräntning. Regeringen har också slagit fast att detta är den nya strategin. I en utredning slås fast att det finns skalfördelar när det gäller fondernas resultat. Större fonder ger högre avkastning och naturligtvis lägre kostnader. För rätt förvaltat kapital blir avkastningen god. Att slå ihop AP-fonderna skulle förmodligen leda till ett bättre resultat, men det politiska systemet skulle då bli en jättefond, vilket innebär en risk beroende på hur framtiden ser ut. Man ska aldrig ha allting i en korg. Vad gäller etik och miljö har naturligtvis respektive styrelse en viktig funktion att fylla. Fonderna har, som ni vet, också bildat ett etikråd som tar upp olika frågor vad gäller vilka företag man ska investera i. Det är viktigt att nu arbetar fram en gemensam värdegrund. Man kan inte bara chansa och säga: Det här är inte bra. Det här är inte etiskt. Det är en dålig miljö i det här företaget. Det måste finnas noga definierat vad som är värdegrunden. Vi tycker att det är bra att arbetar fram denna gemensamma värdegrund. har bland annat beslutat att sälja sina tillgångar i tio bolag på grund av deras produktion av klusterbomber och antipersonella landminor, vilket vi helt stöder. har också en pågående dialog med olika bolag tillsammans med andra investerare. En dialog förs med bolag inom gruvindustrin, vilket vi tycker är bra. Men det är viktigt att det inte bara är AP-fonderna som tar de här kontakterna utan att även andra bolag är med i det arbetet. ska däremot inte gå in och lagstifta om vilka typer av bolag, branscher eller marknader som fonderna bör eller inte bör investera i.