prot · GX09127 · 2010-05-27 00:00:00 — Hur ska det i så fall utformas? Dessa frågor har diskuterats och utretts . Regeringarna har kommit med olika förslag. Vad som inträffat är att Europeiska kommissionen har slagit fast i brev till regeringen att det svenska presstödssystemet måste förändras, eftersom det nuvarande systemet snedvrider konkurrensen. Kommissionens beslut baseras på EU:s förbud mot statliga subventioner till företag. Detta markerar en ny milstolpe i den långa debatten om presstödet. Kommissionen konstaterar att presstödet ger en extra snedvridning av konkurrensen i storstadsområdena. Det innebär att storstadsstödet pekas ut som den problematiska delen av presstödet och att stödets konkurrenspåverkan i de här områdena inte kan negligeras. Kommissionen konstaterar också att presstödets marknadsdefinition inte är relevant. Vidare slår kommissionen fast att det svenska storstadsstödet varken är nödvändigt eller lämpligt. Detta ska ses mot bakgrund av att konkurrenssnedvridningen anses vara särskilt problematisk i storstadsområdena. Ett presstöd som bidrar till ökad mediemångfald kan enligt kommissionen vara legitimt om det utformas på rätt sätt. Men kommissionen anser att det svenska presstödet i sin nuvarande form strider mot fördraget. Däremot accepterar kommissionen stödet till landsortstidningar och stödet till låg- och medelfrekventa tidningar, det vill säga tidningar som kommer ut med ett till två nummer respektive tre till fem nummer . Kommissionen anser också att hänsyn bör tas till storstadstidningar med stor upplaga som behöver få tid att anpassa sig till de ändrade stödbeloppen och kan tillåta en gradvis utfasning av stödbeloppet. Men kommissionen vill ha en tidsfrist för stödsystemet . Regeringen har naturligtvis tagit den hårda kritiken från kommissionen på största allvar och gör bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstödsförordningen som reglerar stödet måste ändras för att säkerställa att förordningen inte står i strid med . I den proposition som vi nu behandlar lämnar regeringen förslag till olika ändringar och redovisar sin bedömning av olika frågor. Särskilt intressant är hur regeringen hanterar storstadsstödet, det vill säga det bidrag på som utgår till vardera och . Regeringen gör bedömningen att dessa tidningar även fortsättningsvis måste få ett driftsstöd. Annars skulle det innebära en överhängande risk för att de tvingas lägga ned. på tidningsmarknaden skulle då, befarar regeringen, få en monopolställning. Regeringen menar också att det finns skäl att göra driftsstödet till högfrekventa storstadstidningar mer proportionerligt. Men de bör också kunna få ett extra stöd för de extra kostnader som tidningarna har på grund av sin konkurrenssituation på sina marknader. Regeringen föreslår också att gränser ska införas för hur stor del av tidningsföretagens kostnader som får täckas av driftsstödet. Det här är ett väldigt klokt förslag, menar jag. Klokt är också att regeringen bedömer att presstödsförordningens giltighet bör begränsas till att gälla till och med utgången av 2010 och att en ny översyn av presstödet bör göras med nödvändiga ändringar, så att detta kan träda i kraft . Jag vill rekommendera regeringen att sätta i gång med det här arbetet , för det här är en mycket komplex fråga, som vi har märkt, och det finns många starka intressenter. Regeringen har alltså tagit till sig kritik. Hade man inte gjort det hade det funnits risk för att frågan om det svenska presstödet skulle hamna i . Den risken hade inte varit värd att ta. återstår det att se om regeringens föreslagna ändringar kommer att godkännas av Europeiska kommissionen, som genomför en prövning av presstödet. kan vårt beslut inte träda i kraft. Men vad jag har hört ryktesvägen är att Europeiska kommissionen lär komma att godkänna det nya förslaget. Det ska i alla fall bli mycket intressant att följa de fortsatta turerna kring presstödet. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 122 i (s) replik: Jag vill ställa en fråga till . I anförandet pratar mycket om vad EU säger, vad kommissionen säger och vad regeringen säger. Det hade inte varit värt att ta risken för en strid i . Vad tycker och om pressstödet ? 123 () replik: Det är ingen hemlighet att jag har varit tveksam till presstödet och uttryckt det i talarstolen. Jag gör ändå, när man nu har gått in i de här diskussionerna, bedömningen att det är värt att behålla presstödet som det nu ser ut. 124 i (s) replik: kommer och om hon finns kvar i alltså att stå upp och plädera för pressstödet? 125 () replik: 126 Kulturminister (): Den proposition som regeringen lagt fram innehåller vissa justeringar av det svenska presstödet för att det ska vara förenligt med för statligt stöd till företag, vilket mina vänner från Alliansen redan redogjort för. För mig känns det väldigt bra att vi nu har lagt fram ett slutligt förslag, som vi bedömer också kommer att accepteras av kommissionen. Därmed kan vi bevara det svenska presstödet och äntligen lägga denna fråga bakom oss. Det är, vill jag betona, en stor framgång i förhållande till läget 2006, då hela presstödet ifrågasattes. Regeringens proposition innehåller framför allt förändringar när det gäller stödet till storstadstidningarna. Det maximala stödet sänks från ca 60 miljoner till , vilket berör och . Stödet är villkorat av de extrakostnader tidningarna har för att kunna verka på en storstadsmarknad. Dessa ändringar gör vi för att det svenska presstödet ska vara förenligt med om statligt stöd. De nuvarande stödnivåerna för mindre och medelstora tidningar berörs däremot inte. I presstödsförordningen införs också ett antal generella regler om att tidningarna ska redovisa hur stödet används. Redovisningarna ska granskas av , och en rapport ska skickas till EU. Presstödet godkänns för en period och kan förnyas efter en översyn. Alternativet till att genomföra dessa totalt sett ändå ganska små förändringar av det svenska presstödet hade varit att välja ett handlingsalternativ som i grunden hade kunnat ompröva hela stödet. Då hade kommissionen inlett en fördjupad granskning av presstödets förenlighet med . En sådan granskning kan leda till en process i , vilket innebär av osäkerhet för tidningsföretagen. Dessutom kan besluta om mer genomgripande ändringar i stödet än vad kommissionen anser nödvändigt. Detta kan även drabba landsortsstödet, som inte är ifrågasatt . Vår inställning har därför varit att genom diskussioner med kommissionen bedöma vilka förändringar i presstödet som behöver ske. Jag är också glad över den enighet vi nått i konstitutionsutskott om hanteringen av denna mycket komplexa fråga. Det har varit många möten, och de överläggningar vi haft om regeringens ståndpunkt vad gäller kommissionens förslag till ändringar i presstödet har bidragit till att vi framgångsrikt kunnat nå fram till en lösning. Jag vill avslutningsvis tacka för ett gott samarbete. 127 i (s) replik: Som jag sade i mitt anförande är detta ett ärende som vi har hållit på med . Den kritik som vi har mot hanteringen är väl känd för kulturministern, så jag ska inte nu uppehålla mig vid den. Jag vill plocka upp två frågor. Det gäller framför allt minoritetspressen. När jag fick propositionen blev jag lite förvånad: Oj, där dök det upp lite fler frågor än vad vi hade haft på samrådet och i ! Jag såg fram emot läsningen, men hittade bara att regeringen passar i de frågorna. När det gäller minoritetsfrågorna tar ni nu ett initiativ tillsammans med och att börja diskutera. Varför, kulturministern, har inte detta initiativ kunnat tas innan? Även om det hade hanterats en driftstödsfråga i en diskussion med så hade regeringen kunnat lyfta upp frågan om minoritetspressen. har vi fått kritik från för att det inte finns någon dagstidning på samiska och meänkieli. Det är min huvudfråga. Varför har inte detta initiativ tagits innan, kulturministern, utan släpats med ? Den andra frågan gäller översynen som ska vara klar . Här ligger enligt propositionen och utskottets majoritet fler frågor i denna översyn. Min fråga är: Är detta också frågor som ska släpa innan de kommer till en lösning eller tills det kommer förslag? 128 Kulturminister () replik: Vi har redan tagit ett antal steg när det handlar om just minoriteternas rätt till exempelvis en tidning genom att sänka kravet från 2 000 till 1 500 exemplar, vilket underlättar och också har varit ett önskemål. Sedan är minoriteternas ställning och språket en fråga för flera departement. På integrations- och jämställdhetsområdet finns en proposition om minoritetsspråken. Vi har också antagit en språklag som i sin tur ger ett ökat stöd till minoritetsspråken, bland annat samiskan och meänkieli. Som flera i debatten tidigare framhållit när det gäller kontakterna med och är detta ett första steg. Det är också en fråga som jag har tagit upp med mina nordiska kolleger på ministermötena. Det är givet att det finns många frågor som man behöver se över när det handlar om dagspressens framtid. Här går utvecklingen oerhört fort inte minst tekniskt. Det är säkert ett antal frågor utöver dem vi behandlar som kommer att bli föremål för diskussioner framöver. Jag har haft många möten med dagspressföreträdare på olika redaktioner nu när jag rest runt i . Jag vet att det finns en intensiv debatt och att man också diskuterar hur man ska kunna värna såväl papperstidningens framtid som nyhetssidorna. Jag tror att vi egentligen inte har en aning om hur det kommer att se ut . Men vi är alla måna om att vi ska bevara mångfalden. Vi är överens om att nyhetsrapporteringen är viktig och också att papperstidningen är viktig. 129 i (s) replik: Det är just det som gör mig så bekymrad, kulturministern. Här fanns en utredning som presenterades 2006. Trappan med 1 500 är jättebra. Men det har de facto inte hjälpt minoritetstidningarna att kunna ha en dagstidning, eftersom det finns för litet underlag. Därför är diskussionerna med och väldigt viktiga. Jag fick inget svar av kulturministern om varför det har dröjt innan ni tagit initiativet, innan mandatperioden går ut. Ni har haft på er att ta det. Diskussionerna hade kunnat vara i full gång. Det hade kunnat finnas förslag i denna proposition om de frågorna. Ni har i stället glidit på dem . I de andra frågorna finns det också förslag i denna utredning. Det har undan för undan kommit frågor från om förslag. Vi har själva i gjort utredningar bland annat om samdistributionen och tittat vidare på det. Det finns konkreta förslag, och man har sett problemen. Det finns ett underlag. Men upplever jag att detta kommer att skjutas framåt . Vid den kommande behandlingen i , , året därpå, året därpå och året därpå när frågor om presstöd kommer upp kommer man att hänvisa till en utredning som presenteras och kommer att vara klar . Jag tycker inte att det är acceptabelt i dessa frågor. De fordrar en snabbare lösning än så. 130 Kulturminister () replik: Jag har respekt för att måste leta för att hitta sådant som hon är missnöjd med. Det sitter lite långt inne att erkänna att detta är bra och att i själva verket är mycket nöjd med det förslag som finns. Då gäller det att leta upp det där man möjligen kan hitta någon blotta. säger att det är jättebra med sänkningen från 2 000 till 1 500 exemplar. Vi har tagit ett första steg genom de diskussioner som handlar om minoritetsspråken. Men det är inte det enda sättet för dem som talar exempelvis meänkieli eller samiska att få del av information. Radio och tv har också ett starkt uppdrag på det här området. Vi har översättning av litteratur, och det finns skolundervisning. På alla dessa områden har det blivit betydligt bättre . 131 HANS (): Som dagens sista talare, i varje fall som det ser ut nu på talarlistan, känner man sig lite grann som en tredjeopponent vid en doktorsdisputation med de förväntningar som just ligger på tredjeopponenten. Vi har att diskutera propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen. Jag skulle inte vara trogen mina grundläggande uppfattningar om jag inte kände viss sorg över att det blir denna proposition som ska debatteras och beslutas om i stället för en som burit namnet Avskaffat presstöd. Dock kan vissa små steg sägas ha tagits genom den begränsningsregel som införs för så kallade storstadstidningar som innebär att ingen kan få mer än . Dessutom ska ordningen prövas av Europeiska kommissionen före ikraftträdandet. Dagens ordning gäller fram till , och ska en översyn och analys göras. För egen del ser jag helst ett avskaffande av presstödet. Det uppfyller inte det syfte för vilket det en gång infördes. Marknaden har förändrats, och i grunden är jag emot statsstöd till näringslivet. Europeiska kommissionen har också att vaka över att länder inte förser egna företag med statsstöd. Exempel på snedvridande konkurrens kan iakttas. I noteras hur ett tryckeri som ägs av en presstödstidning trycker danska gratistidningar. Det ses av konkurrenterna som illojalt. Den norska Schibstedtskoncernen med ägarintressen i och redovisar miljardvinster som vi svenska skattebetalare ska förse ägarna med miljonstöd till en tidning. Men det framlagda lagförslaget begränsar den norska miljardkoncernens ägares möjligheter att få del av de svenska skattebetalares pengar till . Den fråga man rimligtvis kan ställa är om inte pengarna hade kunnat användas bättre. Stödet till dagspressen kostar . Hur många fler områden inom kultur och medier hade inte kunnat stödjas med hjälp av hela eller delar av den summan? Det hade kunnat handla om både den fria radions koncessionsavgifter och reklamskattens avskaffande. Presstödet infördes för att förhindra den så kallade tidningsdöden. Då fanns ofta två eller rent av tre tidningar på större orter. har i praktiken alla tredjetidningar försvunnit och så även många andratidningar. Så lustigt är det att på sina håll har förstatidningen köpt sin konkurrent och fortsatt att ge ut den som man tar ut presstöd för att ge ut andratidningen. Kanske har presstödet rent av medverkat till utslagningen av tidningar. Man har vant sig vid intäkter i stället för att genomföra ordentliga och genomgripande förändringar av tidningens material, ledning, organisation eller utformning. Stödet kan ha medverkat till att sakta kväva, som konkurrenter på andra sidan gatan på förstatidningens redaktion har fått se hur samma typ av nyhetsbevakning, samma typ av grävande journalistik eller kulturanalyser belönats med återkommande överföringar av statliga pengar till andratidningen mitt över gatan. har också konkurrensen ökat för papperstidningarna. Det finns så många fler nyhetskanaler jämfört med . Den fråga som ständigt måste ställas är om 500 miljoner till dagspressen med dagens presstöd inte kan användas bättre och mer effektivt till nytta för medier, kultur och opinionsbildning. Propositionen är en kompromiss mellan olika intressen. Regeringens bärande ambition har varit att inom ramen för säkra presstödet. Det är en uppfattning man kan respektera, även om jag själv personligen har en annan uppfattning. Så är det att vara en del av ett regeringsunderlag. Det är ett givande och ett tagande. För egen del uppfattar jag presstödet och de nya villkor som föreslås i propositionen som ett givande. Ifall EU accepterar och anser det vara förenligt med statsstödsreglerna accepterar jag de politiska spelreglerna och har för avsikt att fortsätta att bedriva opinionsbildning inför det kommande beslut som måste fattas då dagens system gäller till . Jag är glad över exempelvis energiöverenskommelsen! Men jag tycker att det är principiellt felaktigt med propositionen om presstöd. Sänkningen av storstadsstödet kan dock ses som en liten, mycket liten, nedtrappning. Diskussionen om presstöd i vårt land har flammat upp genom beslutet om stöd till . kan jag bara notera att följer gällande regelverk. Det finns där ute fler tidningar som jag politiskt vänder mig lika starkt emot som . Märkligt finner jag det att alla som är så upprörda har varit tysta så länge, för presstödet pumpas redan in i ett antal tvivelaktiga tidningar som på goda grunder kan ifrågasättas för sitt politiska innehåll. Enligt Presstödsnämndens egna uppgifter fick oberoende socialistiska Flamman , trotskisternas Internationalen 1 679 000, marxist-leninistiska Proletären 2 239 000 samt trotskistiska Offensiv 2 239 000. Det har möjliggjort publiceringen av artiklar som Kubanska revolutionen , vidare Endast socialism kan säkra revolutionen i och avslutningsvis Hos och i . Gärna en granskning med anledning av att nu blivit bidragsberättigad, men det bygger på en tydlig kvalitetströskel som omöjliggör all form av extremism. I sak kommer det att bli mycket svårt. Alternativet tror jag i så fall är avskaffat presstöd. Visst hade jag hoppats att ett regeringsskifte skulle ha inneburit något annat och mer än det vi nu har att behandla, Nya villkor för stödet till dagspressen. Men sådant är det politiska livet. 132 i (s): Eftersom mina repliker till kulturministern var slut och hon tyvärr var tvungen att gå får jag framföra detta till protokollet. Kulturministern sade att det var den borgerliga regeringen som införde trappan på 1 500 exemplar. Det vill jag bestämt motsäga. Det var den socialdemokratiska regeringen som som lade fram den propositionen, och den behandlades i . Sedan har detta trätt i kraft under den borgerliga regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Uppehållstillstånd för skyddspersoner Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2009/10:SfU19 Uppehållstillstånd för skyddspersoner (prop. 2009/10:190). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:227 Fiskevårdsområden Skrivelse 2009/10:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet Motion med anledning av prop. 2009/10:216 Ny postlag 2009/10:T10 av m.fl. (s, v, mp) 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:839 Ökat cyklande till skolan av () till statsrådet () 2009/10:840 Miljökrav vid tillverkning av läkemedel av () till miljöminister () 2009/10:841 Polisens utredning av arbetsmiljöbrott av () till justitieminister () 2009/10:842 Abort i för utländska kvinnor av () till socialminister () 2009/10:843 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor av () till socialminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 18 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.