prot · GY0927 · 2010-12-03 00:00:00 — Då får man väl ställa frågorna till dem. Jag är inte arbetsmarknadsminister, utan jag är migrationsminister. Det som jag har ansvaret för är utlänningslagen. Det tycker jag också är viktigt att komma ihåg i det här sammanhanget. Regeringen har varit tydlig med att villkoren ska vara desamma, oavsett varifrån i världen arbetstagaren kommer. Därför ska en person som vill arbeta i ha ett konkret erbjudande om anställning för att beviljas ett arbetstillstånd. Vidare ska samma villkor avseende lön och försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor gälla som för personer som redan är bosatta i landet. Då är det viktigt att komma ihåg att det här gäller legala arbetskraftsinvandrare. De personer som tar upp, som har låsts in eller levt under slavliknande förhållanden och så vidare, är ju, om jag förstår saken rätt, personer som saknar tillstånd att vistas i riket, de så kallade tillståndslösa eller papperslösa. Det är en helt annan kategori av människor som vi pratar om. Om Socialdemokraterna och vill göra någonting åt detta borde man snarare bejaka en öppen och välfungerande arbetskraftsinvandring som gör det möjligt för människor att komma hit med tillstånd på ett legalt sätt, så att vi vet vilka som kommer, när de kommer, hur de kommer och var de kommer. Men det är alltså två helt olika kategorier av människor som pratar om. Och det är lite fult. Jag har noterat att det finns flera som gör detta och försöker blanda ihop till exempel den fria rörligheten inom EU med arbetskraftsinvandring från tredjeland. Det kan man inte göra. Man måste hålla isär de här kategorierna, för det är två helt olika regelverk ur migrationsrättslig synvinkel som styr dem. Att det sedan är samma rättigheter när det gäller arbetsrätt och arbetsmiljö är en annan sak. Men det är viktigt att komma ihåg detta. Blanda inte ihop rumäner och bulgarer eller andra kategorier som kommer från med de människor som vi pratar om i det här sammanhanget. Det är också viktigt att komma ihåg, när vi pratar om att människor kommer till och börjar arbeta, att det finns möjligheter i lagstiftningen för att vara observant på att ansökningarna är seriösa, att det inte handlar om skenförfaranden. Det står tydligt och klart i propositionstexterna. För att upprätthålla legitimitet för systemet måste vara observant på att anställningsavtalen inte är skenavtal. Det är tydligt och klart, inga konstigheter. Men ändå låtsas i den här diskussionen som att lagstiftningen skulle vara oklar, att det inte skulle råda ordning och reda, när det helt klart är frågan om efterlevnaden av lagstiftningen och inte en ny lagstiftning som borde stå i fokus. Avslutningsvis gäller det frågan om . Jag tycker att det är bra att det är en oberoende organisation, med tyngd, trovärdighet och karaktär, som gör den här bedömningen. Att inte har hittat någonting på regeringens hemsida är väl rätt naturligt med tanke på att utredningen pågår. Den kommer inte att leverera något besked förrän , 2011. Då kommer vi å andra sida att få veta inte bara vad tycker utan också hur ser på det svenska systemet i relation till andra jämförbara system. Det är intressant att säger att vi ska göra detta i en svensk kontext. Nej, vi ska göra precis tvärtom. Vi ska jämföra det svenska systemet, hur det fungerar, med övriga internationella system för arbetskraftsinvandring. Och det är precis vad håller på med. Dessutom gör man det i nära kontakt med fack, arbetsgivare och myndigheter här i . Jag tror inte att behöver vara orolig för att den här utredningen inte skulle visa på en mångfasetterad bild när den väl är färdig. 22 (S): Jag måste säga att gör det väldigt enkelt för sig. När det gäller kan jag konstatera att på regeringens hemsida glatt och villigt via pressmeddelanden har meddelat när man har tillsatt olika OECD-utredningar som gäller henne. Det har inte gjort. Jag har varit inne på hemsida, den svenska sidan. Jag hittar ingenting där heller. Det är mycket möjligt att man inte behöver skriva vad uppdraget utgår från, inte ens på regeringens hemsida. Men det skulle ha varit intressant. Jag tycker också att det är relevant att jämföra hur det varit i innan och efter man införde det här. För jag upplevde ändå att det var flaskhalsarna på arbetsmarknaden som man ville få bort genom den här ändringen. Jag gör inte skillnad på EU-medborgares människovärde kontra till exempel kinesiska medborgares. Det vore faktiskt helt emot min människosyn och emot Socialdemokraternas människosyn. För mig är det lika illa om en rumän eller en kines blir illa behandlad i , precis som när det gäller en svensk medborgare. Jag redovisade ett exempel på människor som blev inlåsta. Det var anställda kineser hos en arbetsgivare med arbetstillstånd. Jag tycker att det är viktigt att arbetstagare som träder fram och söker hjälp för att uppnå sjysta arbetsvillkor inte ska riskera utvisning. Annars säger man per definition: Träd inte fram, för då utvisar vi dig! Låt i stället arbetstagarna stanna uppehållstillståndet ut och söka nya arbetsgivare! Jag tycker också att det är viktigt att man anpassar lagstiftningen till utländska arbetsgivare som är verksamma i . Lagstiftningen är konstruerad för svenska arbetsgivare som ansöker om arbetstillstånd. ska kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett utländskt företags erbjudande. Utländska entreprenad- och bemanningsföretag utgjorde av arbetstillstånden . Men det här tror jag att statsrådet är medveten om. För mig är det i alla fall viktigt att människor som kommer till ska jobba på lika villkor och inte bli utnyttjade i en traffickingsituation. 23 Statsrådet (M): För det första vore det bra om man kontrollerade vilken terminologi man använder. Trafficking är inget begrepp som man kan svänga med sig med lite hur som helst, utan det är ett definierat brott. ((S): Jag ber om ursäkt för det.) Det spelar ingen roll. Jag konstaterar bara att trafficking som det används i debatten, som någon sorts allmänt begrepp för när människor far illa, inte kan användas på det viset utan måste begränsas till den typen av brottslighet som handlar om att människor säljs i sexuella syften. Det är det inte fråga om i de här fallen. Sedan var det detta med . Jag är ju inte ansvarig för regeringens hemsida; jag är bara ett enkelt statsråd. Men som statsråd är jag ansvarig för regeringsbesluten, och regeringen har fattat ett beslut om att ge det här uppdraget, vilket kommer att hitta i regeringens protokoll. Det är bara att gå in och bläddra och hitta det här uppdraget. Syftet med att skapa ett väl fungerande arbetskraftsinvandringssystem för har varit att se till att vi kan få den arbetskraft till vår arbetsmarknad som behövs för att svenska företag ska kunna växa och i sin tur kunna anställa fler personer. Det är ett stort problem att företag som inte hittar rätt arbetskraft inte får möjlighet att expandera och därmed inte kan anställa fler personer. Sedan måste jag bara en gång för alla göra upp med argumentet om att arbetstagare som utnyttjas inte skulle våga berätta om de dubbla kontrakten, eftersom de är rädda för att bli av med jobbet och utvisas. Det är ett väldigt dåligt argument, eftersom de svenska reglerna för arbetskraftsinvandring är utformade så att en arbetstagare som av någon anledning inte är nöjd med sin arbetsgivare ska kunna lämna denna utan att för den sakens skull bli av med sitt uppehållstillstånd. Den vars anställning avslutas ges en möjlighet att stanna kvar för att söka ett nytt jobb, och denna regel gäller oavsett om det är arbetsgivaren eller arbetstagare som avslutar anställningen. Denna bestämmelse är bland annat till för att minska arbetstagarens beroendeförhållande till arbetsgivaren. Jag tycker inte att man se något tydligare exempel på vilket ansvar regeringen har tagit gentemot arbetstagaren och gentemot ordningen på den svenska arbetsmarknaden än den här regeln. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:91 om identitetskravet vid anhöriginvandring 24 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att föreslå ändringar i utlänningslagen eller vidta andra åtgärder så att familjer från och andra länder inte splittras på grund av ej godtagna identitetshandlingar. Migrationsöverdomstolen har i ett antal avgöranden betonat utlänningslagens krav på att utlänningar ska ha pass vid inresa och vistelse i . Passkravet är grundläggande för kontroll av utlänningars inresa och vistelse i . Annorlunda uttryckt är kravet på pass en förutsättning för ordning och reda i invandringsreglerna. Det är också enligt EU-lagstiftningen ett villkor för inresa i Schengenområdet att en utlänning innehar giltig resehandling som tillåter passage vid gränsen. Enligt min mening bör huvudregeln att utlänningar ska ha pass vid inresa och vistelse i ligga fast. Även kravet på klarlagd identitet för att beviljas uppehållstillstånd bör kvarstå. Jag har uppmärksammat att vissa grupper, till exempel somalier, generellt har svårigheter att klarlägga sin identitet och visa upp pass som godtas av svenska myndigheter. Därför anser jag att det kan finnas anledning att i ljuset av den pågående praxisutvecklingen titta närmare på den här frågan. 25 (V): Tack för svaret, statsrådet! har det varit krig i . Folkbokföring finns inte, inte heller en rättsstat. Människor flyr av fullt förståeliga skäl. Sedan en dom från Migrationsöverdomstolen med hänvisning till en gammal föreskrift ställs så oerhört hårda krav på att styrka sin identitet att det i praktiken har blivit omöjligt för somalier att få främlingspass. Somaliska handlingar godtas inte. Muntliga intyganden från familjemedlemmar godtas inte heller. Personer som ändå lyckas ta sig till och söker uppehållstillstånd som skyddsbehövande har rimligare krav på att styrka sin identitet, vilket gör att somalier som är här kan få uppehållstillstånd. Att få återförenas med sina barn eller andra nära anhöriga blir dock i praktiken omöjligt om dessa är kvar utanför . De svenska reglerna och den nya praxisen leder till att familjer splittras och att barn inte får träffa sina föräldrar. Även personer som har kunnat bevisa att de faktiskt är föräldrar till barnet har nekats återförening, eftersom barnet måste kunna styrka sin identitet. Hur detta anses förenligt med kan man verkligen fråga sig. Hur det är förenligt med portalparagrafen om barnens bästa i utlänningslagen kan man också fråga sig, eller hur det är förenligt med artikel 8 i där man slår fast rätten till familjeliv. Det vi nu ser tydligt gällande den splittring vi ser av somaliska familjer som faktiskt har levt tillsammans är att bryter mot internationella konventioner. Anser statsrådet att den här familjesplittringen verkligen är i enlighet med dessa konventioner, eller avser statsrådet att vidta någon åtgärd med anledning av detta? Många av dessa barn och anhöriga skulle på grund av situationen i få uppehållstillstånd som skyddsbehövande om de var på plats i och kunde ansöka om det. Men de kan ju inte göra det eftersom det inte är möjligt att söka asyl från utlandet. Den enda lösningen för de här familjerna blir att barnen får lämnas till flyktingsmugglare så att de när de väl har tagit sig hit kan söka asyl eftersom identitetskraven då är rimligare. Domen som kom har också tolkats olika. kör den hårda linjen, medan andra, till exempel en av domarna vid migrationsdomstolen gör en helt annan tolkning som också gör det möjligt att få hit sin familj. I P1 Morgon kunde vi höra hur de diskuterade sina tolkningar och vad det blev tydligt med att det behövs ett politiskt ansvar för att lösa situationen. Det efterfrågades också. En av de aktuella domarna är nu överklagad och handlar om rätten att vara med sin förälder. Relationen är bevisad med hjälp av dna, och frågan är om det ska väga tyngre än skyldigheten att styrka sin identitet. Avser statsrådet att barn ska få leva med sina föräldrar? Situationen måste lösas genom att andra typer av intyg än pass godkänns. När någon kan lämna dna-bevis bör det funka som tillräckligt bevis, och det är absurt att inte ens de personerna kan få uppehållstillstånd. har statsrådet sagt att han har för avsikt att se över detta. Frågan blir då: När kommer det att ske? Kommer det en ändring och i så fall när? 26 Statsrådet (M): Tack så mycket för möjligheten att diskutera den här frågan, som naturligtvis är viktig och betydelsefull ur lite olika perspektiv. Jag tror inte att det är så enkelt som vill göra det till, att man bara snurrar på en lagparagraf eller förändrar någonting i utlänningslagen och sedan har man löst problemet. Som jag har sagt, och har själv refererat till inslag i medierna, pågår det ett arbete med att titta närmare på den här frågan inom . Den är mycket komplicerad mycket mer komplicerad än vad gör den till i sin interpellation eller här i sina inlägg. Vi följer praxisutvecklingen, men det är som sagt inte någon lätt fråga. Migrationsdomstolarna har gjort olika bedömningar när det gäller kravet på pass och klarlagd identitet i anknytningsärenden. Det är helt riktigt. Det beror på att det ju alltid kommer att finnas ett visst tolkningsutrymme för domstolarna. Men har Migrationsöverdomstolen meddelat prövningstillstånd i ett mål som rör uppehållstillstånd på grund av anknytning, och det återstår att se vad domstolen kommer att komma fram till. Jag vill gärna understryka här i kammaren att kravet på pass och klarlagd identitet gäller alla som ansöker om uppehållstillstånd i . Jag har uppmärksammat att somalier generellt har svårt att uppfylla kravet på pass och klarlagd identitet. Men som sagt: Frågan är komplicerad, och avvägningar måste göras utifrån många olika intressen. som nämner är naturligtvis viktig, men det är bara en av många konventioner som har undertecknat. Vi har till exempel också undertecknat konventioner om att arbeta mot människohandel, och i flera fall rörande människohandel har det rapporterats att inresa och beviljande av uppehållstillstånd har skett på felaktiga grunder, inte minst på grund av falska identiteter. För att förebygga människohandel är därför tillgång till resedokumentation en viktig aspekt. arbetar mycket aktivt nationellt och internationellt för att förebygga och bekämpa människohandel. har tillträtt alla relevanta internationella konventioner. räknade själv upp ett antal av de andra konventionerna, men det kunde vara värt att nämna de här också. Såväl FN-protokollet som konvention om människohandel pekar på vikten av att resehandlingar är riktiga och att inresa därmed kan ske på korrekta grunder. Allt det här är viktigt för att förstå varför regeringen intar en mycket försiktig position i de här frågorna och varför vi tycker att det är rätt att göra detta. Det är enkelt att, som här, vara det godas förkämpe. Men hur är det vi säger: Det goda får inte lov att bli det bästas fiende. Det är lite det som måste stå i fokus för den här diskussionen. Det kan inte heller finnas en övertro på att avskaffandet av identitetskravet löser alla problem. Det kanske uppstår nya problem. Vill ta på sitt ansvar att stå här i kammaren och diskutera varför har förvandlats till ett transitland för människor som vill ägna sig åt människohandel? Jag har under förra mandatperioden blivit uppvaktad av organisationer som kämpar mot människohandel och som har haft synpunkter på hur hanterar identitetskraven. Jag anser att deras röster är minst lika viktiga att lyssna på som de som uppvaktar mig för att prata om behovet och betydelsen av att ta hänsyn till . Man kan inte bara välja och vraka utan man måste väga av. Det är vår uppgift som politiker att ibland att göra dessa avvägningar. 27 (V): Visst har vi som politiker i uppgift att göra olika avvägningar. Men frågan är om man har viljan att göra den avvägningen och hur man anser att en sådan avvägning ska få ta. Det här handlar om familjer. Det handlar om barn som tvingas leva kvar i krig, som tvingas leva separerade från sina föräldrar. Trots att identiteten är fastställd, det vill säga att de är föräldrar till sitt barn, får inte barnet komma hit för att identiteten för barnet inte kan fastställas. Denna praxis innebär att människor som kommer från länder med en svag stat indirekt diskrimineras och inte får en chans att få sin sak prövad. Det i sin tur ökar människosmugglingen. Det enda alternativet för dessa familjer är att lämna över sina barn till människosmugglare. Jag tror att vi alla vill leva med våra barn och att det är en förutsättning för våra liv. Inte ens personer som har somaliskt pass, eller till och med somaliskt med chip, godkänns på grund av hänvisningen till förordningen . Den var inte gällande före domen tidigt . Jag tog upp ett flertal konventioner, precis som statsrådet sade. Jag menar att de konventionerna borde väga tungt. Även i förordet till utlänningslagen ges möjlighet för att hålla en annan linje. Det borde vara möjligt och rimligt av statsrådet att ändra på lagstiftningen så att det går att skapa möjligheter även för familjer från svaga stater att återförenas. Det har blivit en omänsklig hantering av familjerna. För sedan var jag hemma i på en manifestation. I har vi tagit emot många familjer från . Det var en jobbig manifestation där person efter person berättade om sin förtvivlan och längtan efter sina barn, sin fru eller sin man. Personer som till och med har fått svenskt medborgarskap nekas möjligheten att ta hit sina barn. De har levt här och gjort allt vad de kan för att få hit sina barn, men det är inte möjligt. Man känner sig totalt uppgiven, en moment 22-situation. En person sade: Om jag bara hade en möjlighet skulle jag faktiskt åka tillbaka. Jag vill se hur mina barn har det. Det här säger mycket om vad detta handlar om. När avser statsrådet att meddela ett svar? Hur länge kommer översynen och övervägandena att pågå? Det är många familjer som just nu lever i förtvivlan och väntar på svaret. 28 Statsrådet (M): Migrationsöverdomstolen har i ett antal avgöranden betonat utlänningslagens krav på att utlänningar ska ha pass vid inresa och vistelse i och att regeln är absolut, såvida inte uttryckligt undantag finns. Den omständigheten att en utlänning faktiskt inte har möjlighet att erhålla ett pass som är giltigt i har i domstolens avgöranden inte i sig utgjort skäl för undantag. Skälet till det är naturligtvis självklart. säger det själv när hon pekar på hur viktigt detta är i förhållande till svaga stater. Just det faktum att lyfter fram en svag stat där man inte har koll på sina egna medborgare gör att vi som är mottagare av dessa personer måste slå vakt om vår möjlighet att kontrollera att vårt territorium inte används som transitområde för till exempel människohandel. Jag har i flera av de intervjuer som jag har gett i dessa sammanhang sagt att jag inte vill ha en diskussion från nu där blir anklagat för att inte ha haft koll på vem som reser in och vistas här. Jag vill inte ha den diskussionen om den går att undvika. Jag inser naturligtvis att även detta är svårt. Jag skulle kunna ha en debatt från rakt motsatt håll jämfört med och ställa mig frågan: Gör tillräckligt för att se till att vi kontrollerar den som reser in? Men jag inser att knappast skulle befinna sig på min sida i en sådan diskussion. Varför har olika beviskrav för en person för att klarlägga sin identitet när han söker asyl i jämfört med när han söker uppehållstillstånd på anknytning från hemlandet? Frågan om klarlagd identitet är nu uppe i ett mål som Migrationsöverdomstolen har meddelat prövningstillstånd i. Vi får se vad Migrationsöverdomstolen kommer fram till i sitt praxisavgörande. Det är inte så att somalier diskrimineras i sammanhanget. Som jag sade tidigare är kravet absolut. Migrationsöverdomstolen har meddelat prövningstillstånd i ett mål om uppehållstillstånd för en somalisk man på grund av anknytning till hustru i med följande, som man säger, uppsläppandemening: Fråga om metod för prövning av anknytningsskäl i utlänningsmål. prövade i sitt beslut inte anknytning i sak utan avslog ansökan endast på grunden att identiteten inte var styrkt. Migrationsdomstolen menade att verket borde ha prövat anknytningen i sak och återförvisade därför målet till . Det är som har överklagat återförvisningsbeslutet till Migrationsöverdomstolen. Det är inte troligt att det i det här fallet kommer ett praxisavgörande förrän tidigast . Inte ens en gång då är jag beredd att här i kammaren utlova någon lagförändring. Jag vill först veta mer i frågorna. Jag vill först se hur vi ska säkerställa att vårt land inte används som transitland, inte används som bas för människohandel och smuggling av människor som mot deras egen vilja tas hit till därför att vi inte kan säkerställa identitetskraven. 29 (V): Till skillnad från statsrådet vill jag inte ha en diskussion om att har förhindrat barn att leva med sina föräldrar. Det är fråga om barn och föräldrar som faktiskt har påvisat att de hör ihop med hjälp av vittnesmål, styrkta identiteter och dna-bevis. Inte ens det hjälper. Vad ska man då göra, statsrådet? Vad anser statsrådet att dessa familjer och barn ska göra? Jag vill inte ha en diskussion om att bryter mot eller , som vi faktiskt gör just , eller att vi inte ens följer de föreskrifter som finns i utlänningslagen, som öppnar möjligheter för familjer att återförenas, även familjer som lever i svaga stater. Situationen måste lösas. Vi har väntat , och det är oerhört frustrerande för alla drabbade. Det gör till och med ont att titta och lyssna på dem. Jag kan förstå deras förtvivlan. Det borde gå att lösa problemet om den politiska viljan finns. Andra intyg än pass borde godkännas, vilket de blev innan domen kom. När någon kan lämna dna-bevis borde åtminstone det fungera. Det borde vara ett tillräckligt bevis. Det brukar det vara när man dömer i brottmål. Försök att lösa problemet så fort som möjligt. Det är alltför mycket som står på spel för dessa familjer. Det går inte att göra som statsrådet, det vill säga frånsäga sig någon form av politiskt ansvar och hänvisa till olika domar i de olika domstolarna. Det är möjligt att ta politiskt ansvar. Då kan det bli möjligt för familjerna att återförenas. Det politiska ansvaret vill åtminstone ta. 30 Statsrådet (M): är tydligen inte beredd att ta en diskussion om brott mot , men hon är tydligen öppen för att ta en diskussion om huruvida bryter mot FN-beslutet om att bekämpa människohandel eller för den delen konvention om att förhindra och motverka människohandel . Jag är inte beredd att göra det. Jag tycker inte heller att man kan göra det så enkelt för sig som att hänvisa till . stadgar att vi ska se till barnets bästa. Barnets bästa är inte en så enkel fråga som att säga att människor ska få lov att återförenas; oavsett om det leder till att 20 andra barn utsätts för trafficking ska ett barn få återförenas med sina föräldrar. Jag är inte beredd att göra den typen av överväganden. Jag vill veta vad vi håller på med. Det är därför som jag har sett till att mina duktiga tjänstemän på sitter och arbetar med de här frågorna och försöker hitta en lösning på problemen. Men lätt är det inte. Jag vill gärna peka på att tidigare utredningar som har granskat frågan om svensk rätt överensstämmer med samtliga har kommit fram till att utlänningslagstiftningen är förenlig med de krav som ställer. Det är ställt utom allt tvivel att det är på det viset. Vi kommer säkert att ha anledning att fortsätta att diskutera den här frågan, men jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder innan jag är absolut säker på att vi vet vad det är vi håller på med i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:87 om omförhandling av skatteavtalet med 31 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till ett nytt avtal och i så fall när. Frågan avser de regler om utjämning mellan och som finns i ett sidoavtal till det nordiska skatteavtalet. Frågan har delvis sin grund i en rapport från . Enligt denna har regeringen inte tagit fram tillräckliga underlag för analys av utjämningsordningen.