prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Förutom bostäder finns det exempel på polishus, skolor, förskolor och idrottshallar bara för att nämna några som har mycket stora problem med höga fukthalter, halter av ohälsosamma kemikalier, ofta också i kombination med omfattande mögelpåväxt på stora ytor av byggmaterialen i dessa hus. Trots att dessa problem med sjuka hus och ohälsa till följd av en dålig inomhusmiljö är väl kända har inte tillräckliga åtgärder vidtagits för att undvika att nya ohälsosamma byggnader tillkommer i vår byggnadsuppsättning och inte heller för att åtgärda att de byggnader som redan är drabbade av fukt och mögel eller skadliga kemikalier åtgärdas. Därför föreslår vi i en reservation en lagstiftning om garantier som verkligen innebär att den som bygger och den som förvaltar får ett reellt ansvar för att det som man har byggt och som man förvaltar inte är hälsofarligt. Vi menar att det inte, som är fallet, ska vara möjligt att först ta betalt och sedan ta betalt en gång till för att åtgärda det som man från början byggt fel. Inte heller räcker det, menar vi i , att en sådan garanti gäller , utan vi måste komma till ett läge där den typen av garantier gäller . Eller varför inte så länge det är tillåtet att använda en byggnad? Vi utfärdar ju körförbud för trafikfarliga bilar. Varför skulle det då vara så konstigt med brukarförbud för hälsofarliga byggnader? Jag vill inte bli påkörd av en okontrollerbar bil när jag är ute och går på en trottoar i stan. Lika lite vill jag bli bombarderad av farliga kemikalier eller mikroorganismer när jag kliver in i en klädbutik, en frisersalong eller en livsmedelsbutik eller när jag besöker en granne eller en gammal bekant. Självklart vill jag inte heller att mina barn eller barnbarn när de är i skolan eller på fritidshemmet ska utsättas för en ständig dusch av ämnen som är vävnadsnedbrytande, immunförsvarshämmande och cancerogena. Ekonomiskt ansvar för dem som förvaltar och för dem som bygger ett ansvar som de inte kan komma undan är förmodligen enda sättet att få slut på sjuka-hus-problematiken. Det borde vi som lagstiftare försöka skapa. Ett annat förslag som i betänkandet avstyrks av majoriteten handlar om inrättandet av en . På samma sätt som haverikommissioner utreder dödsolyckor i trafiken, stora olyckor till sjöss och flyghaverier är det nödvändigt, menar vi i , att inrätta en också för bygghaverier. En sådan kommission skulle rycka ut varje gång sjuka-hus-larmet går, och den måste ha en så bred kompetens att den kan hantera både byggnadstekniska problem och sjukdomsproblem som uppstått. Tack vare att man väldigt noga utrett orsakerna till att människor skadats så allvarligt som faktiskt skett vid många trafikolyckor har våra bilars inre krocksäkerhet kunnat utvecklas enormt mycket. Med den smarta tekniken och den utvecklingen slutar olyckor som tidigare faktiskt ledde till döden ibland med bara blåmärken och illamående. Att vi fullständigt har nonchalerat möjligheterna att genom att noga följa upp varje drabbad och varje sjukt hus nå samma kunskapsutbyggnad beträffande både den byggda miljön och bilismen är egentligen en gåta, menar jag. Jag hoppas att en ny regering ändrar på det. är känt för att komma med nya smarta styrmekanismer. Ett av våra förslag som majoriteten avstyrker i betänkandet handlar om en ekonomisk mekanism för självreglering inom byggsektorn. Vi föreslår att en fond inrättas med syftet att ge ersättning till dem som drabbas av sjuka hus. Fonden föreslås bli finansierad genom avgifter från dem som bygger. På så sätt kommer dessa att jaga varandra så att var och en tvingas göra rätt för sig. Ingen vill ju vara med och betala för misstag som andra inom sektorn begår. På det viset får vi alla goda krafter på vår sida, menar vi. Ett förslag om översyn av byggregler i syfte att sänka byggkostnaderna avstyrks också i betänkandet. Det gäller även ett förslag om att komma till rätta med de mellan olika upplåtelseformer orättvisa skattereglerna. Man avstyrker dessutom ett förslag om att införa besiktning av balkonger och ställer sig avvisande till oppositionens krav på att initiativ tas för att stimulera till en bättre kunskapsutbyggnad på byggområdet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jag är riktigt besviken på att jag är tvungen att reservera mig när det gäller avstyrkandet av vårt förslag om en översyn av lagstiftningen om bostadsanpassningsbidrag. Förslaget syftar till att fler studenter med funktionsnedsättning som verkligen har behov av anpassade tillfälliga studentbostäder på studentorter ska kunna få den hjälp som de rimligen behöver få. Allra sist: Jag tycker att det är dags att sätta i gång bygget av dubbelspår mellan och . (: I och för sig en byggfråga.) 52 (): I betänkande CU9 behandlas en redogörelse från om införandet av energideklarationer samt en motion som har väckts med anledning av redogörelsen. Vidare behandlas en del motioner som härstammar från allmänna motionstiden. I dessa tar man upp frågan om lagstiftningen på byggområdet och andra frågor relaterade till byggsektorn. För att vi ska lyckas möta morgondagens klimatutmaningar krävs det att vi på alla sätt ger utrymme för olika verktyg. Utan tvekan finns det stora möjligheter att göra energibesparingar på flera områden. Inte minst gäller det inom vårt byggnadsbestånd. Det handlar om ett individuellt ansvar men även om att finna former för strukturer som underlättar och som uppmuntrar till att göra dessa besparingar. Arbetet med detta har inte optimerats. Till viss del handlar det om bristande kunskaper. Jag hoppas och tror att systemet med energideklarationer kan hjälpa till med att höja kunskapsgraden. Energideklarationernas främsta syfte är att främja fastighetsägarnas investeringar i energieffektiviserande åtgärder. Dagens lagstiftning som bygger på EU-direktiv om byggnaders energiprestanda ställer krav på att energideklarationer görs vid nyproduktion, nyttjanderätt uthyrning och försäljning. En deklaration får inte vara äldre än . Deklarationerna måste göras av certifierade besiktningsmän. Direktivet håller på att omförhandlas. Ett nytt direktiv antas troligen under detta år. Det är inte möjligt att, som några motionärer önskar, göra besiktningen frivillig. Sedan lagen om energideklarationer trädde i kraft har verksamheten inte varit problemfri. Bland annat har bristen på energiexperter lett till att deklarationer inte tagits fram i den takt som krävts för att leva upp till satta tidsgränser. Kvaliteten på deklarationerna har också varierat. Det har till exempel inte alltid tydligt framgått vilka åtgärder som bör vidtas. Det är mycket angeläget att hålls informerad om hur lagen tillämpas . Jag kan väl säga att jag har haft tur. Jag har sett tre sådana här deklarationer. Det var när jag sålde mitt hus och fick se till att en deklaration togs fram, när jag köpte ett nytt hus samt när min dotter köpte ett hus. Det var väldigt bra deklarationer. Men det ser, som sagt, olika ut. När det gäller energieffektiviseringarna har arbetet intensifierats i flera avseenden. Olika former av lågenergihus har blivit vanligare med nya byggtekniska lösningar. Byggregler har skärpts. Självklart ska regelverken vara både material- och teknikneutrala. är byggregler utformade som verifierbara funktionskrav i form av energianvändning per kvadratmeter. har i uppdrag att följa hur det går med energianvändningen både vid nyproduktion och vid ombyggnationer detta för att utveckla regelverken och samla erfarenheter. Det gäller att sträva efter lösningar som bidrar till en bättre inomhusmiljö som energianvändningen minskar. har lagen om byggfelsförsäkring varit föremål för övervägande i tre utredningar. Vissa ändringar föreslås beträffande den nya plan- och bygglag som vi i har fått utdelad. Bland annat försvinner kravet på byggfelsförsäkring för så kallade självbyggare. Att göra försäkringen helt frivillig för övriga aktörer, som en del motionärer önskat, anser utskottet vara allt för långtgående; det skulle innebära inskränkningar i konsumentskyddet. Regeringen har i en skrivelse till uppmärksammat frågan om eurokoder, europeiska konstruktionsstandarder. Även näringsutskottet har behandlat frågan om standarder och prissättning och kommit fram till att finansieringsfrågan kan behöva ses över. Utskottet har fått information om att regeringen har frågan under uppsikt och att den kommer att få ökad uppmärksamhet i EU-samarbetet. Vad gäller motioner rörande lågenergihus och olika bostadsanpassningsbidrag har utskottet behandlat dessa förenklat, eftersom liknande motionsförslag varit uppe till behandling tidigare . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och därmed avslag på samtliga motioner. 53 (): Det är ett antal motioner med varierande innehåll men med byggfrågor som gemensam nämnare som ingår i dagens debatt. Om jag börjar med energideklarationerna konstaterar jag att den försening som oppositionen skriver om i sin reservation till största delen beror på dem själva. Det tog dem nämligen att besluta om införandet av EU-direktivet i den svenska lagstiftningen. Däremot ligger det säkert mycket i kritiken från om att det finns en del deklarationer som inte innehåller några råd om förbättringar, och det är självklart inte godkänt. Det är bra att har gjort en uppföljning, men får vi kanske visa lite tålamod. En ny verksamhet med nya aktörer innebär att det blir en del fel i början, och så är det säkert i detta fall också. När det gäller energieffektivisering i bostadsbyggnader finns det väl en gemensam syn på att det är viktigt, men många av dessa investeringar är lönsamma utan att blanda in statliga subventioner. blir också följden en bättre inomhusmiljö. Det finns krav från att införa ett tioårigt hälsoansvar vid byggnation. Det är ytterligare ett av många märkliga förslag som kommer från det hållet. Hur ska man kunna ställa ett hälsokrav på ett hus när vi agerar och reagerar olika som individer? Vi kan genom ett felaktigt beteende göra ett hus ohälsosamt, och det kan göra att man utvecklar till exempel allergier över tiden på grund av olika orsaker. Vad händer om man kommer fram till att ett visst ämne är olämpligt att använda i en bostad? När det gäller förslaget om en fond för stödåtgärder som andra finansierar är syftet gott, men hur kan en fond som betalas av andra stimulera byggbranschen att bygga rätt? I mina ögon är det precis tvärtom. Det är bostadsköparna och skattebetalarna som får svara för denna fond, enligt er reservation. Fukt- och mögelskador är en annan sak. Där är det ofta byggfel eller till och med byggfusk som ligger bakom, och då är det tydligare vem som är ansvarig. Det gäller för övrigt även andra byggfel. När det gäller småhus finns det till exempel ett tioårigt ansvar för ägaren och säljaren. Det går också tillbaka i ägarkedjan. Det är därför självklart för mig att man alltid ska göra en riktig besiktning av hus man köper. Uppdagas det något fel har man stora möjligheter att få ersättning, eller så kan man dra sig ut affären. Det finns också motioner om byggkostnader, och det är ett svårt men intressant problem. De signaler jag har fått är att det visst går att bygga billigare, men det slår inte igenom på hyresnivåerna. Stämmer det med verkligheten är det beklämmande. är jag inte främmande för att det verkligen förhåller sig så. Jag tänker då främst på orter där det är brist på bostäder. Normal marknadsekonomi säger att det inte är förrän det är balans på marknaden som priserna kan bli lägre för konsumenterna. Skulle det vara så innebär det att det tar innan hyrorna på nyproducerade lägenheter kan börja sjunka. Jag har en egen motion om egenkontroll av balkonger. Tyvärr har det ju hänt några tråkiga incidenter , och jag tycker att det är fastighetsägarnas ansvar att själva kontrollera sina fastigheter. Det borde också vara möjligt för försäkringsbolagen att genom lägre eller högre självrisker stimulera till återkommande besiktningar. Det ska inte behövas en lagstiftning som för med sig att både administration och kostnader ökar för såväl ägare som hyresgäster. , fru talman, vill jag avsluta på ett något annorlunda sätt . Vi vet att det är många aktörer som är inblandade i bygg- och fastighetsbranschen och att var och en kan bidra till att det byggs fler bostäder. Jag vill därför uppmana dem att ta sitt ansvar och försöka se till att det börjar byggas, och det gör jag så här. Jag vänder mig till fastighetsägarna och säger: Vi vet ju att många vill hyra båd etta och tvåa och fyra beställ nya hus med värme och ljus och de får ej vara för dyra. Jag vänder mig till byggbranschen och säger: Trots kunder så många och trygga ni bostäder inte vill bygga vi inte förstår varför det inte går, de behöver ej ens vara snygga. Och så finns byggmaterialindustrierna. Om sten och om träet ni kiva och fördelar, egna beskriva men bättre ändå om ni kunde förstå att murarna mellan er riva. Sedan har vi och hyresrätten. Ja, formen den är nog den bästa i hyran där ingår det mesta blott lyfta sin lur behövs eller hur och sedan man tar sin . När det gäller villaägarna säger jag: Vi sänkte er skatt för de flesta, en skatt som ju livet förpesta så gör ej revolt för när ni har sålt ni pengar har kvar för att festa. säger jag till , med hänvisning till de tidigare nämnda: Om rättvisa skatter de tycka vi vill ingen av dem förtrycka Så utred nu fort, se till få det gjort så alla får tomtebolycka. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 54 () replik: Anledningen till att jag begärde replik på är att han ordnade ett seminarium om just bostadspolitik för en månad sedan där han bjöd in olika aktörer från byggbranschen och också fackligt folk. Det var faktiskt ett bra initiativ, ! är alltså säkert intresserad av dessa frågor. Sedan kan man väl konstatera att regeringen tyvärr inte verkar lika intresserad. När det gäller energideklarationer har majoriteten i utskottet konstaterat att verksamheten med energideklarationer inte har varit problemfri under dessa . Att det kan gå utan att man följer upp och gör någon utvärdering av energideklarationer är förvånande. Ni tycker som vi att det är angeläget att hålls informerad, mot bakgrund av de problem som inledningsvis gällt för deklarationsverksamheten. Som jag säger är jag lite förvånad över vad regeringen tycker när jag läser regeringens övervägande i budgetpropositionen. I betänkandet konstaterar regeringen att det är som har huvuddelen av ansvaret för genomförandet av energideklarationssystemet, men det framgår av regleringsbrevet och instruktionerna för verket, säger man. Kan det vara så att regleringsbrevet och instruktionerna varit otydliga från regeringen, eftersom utvärdering föreslår ett förtydligande av regelverket? 55 () replik: Jag börjar med den konkreta frågan på slutet och säger: Nej, alldeles säkert inte. Denna regering skriver nämligen aldrig otydliga regleringsbrev. Det är alltså mycket enkelt att svara på det. Skämt åsido: Jag menar att det när det gäller detaljer självklart är som har ansvaret i detta fall. Huvudlinjerna drar vi, och sedan går det vidare till regeringen. Detaljerna måste därefter styras av statliga verk och myndigheter. Jag upplever dock att vi har en hyfsad samsyn i detta, . Vi vet att det inte har blivit helt bra i många fall. Det har tyvärr varit en del konsulter och företagare och vad vi nu kallar dem som inte har fullgjort uppdragen på det sätt vi alla vill att de ska göra för att energideklarationer ska vara det instrument som underlättar ett framtida hållbart samhälle. Det är bara att beklaga att det finns de som hanterar det på detta sätt. Efter gårdagens debatt på pratade jag också med någon i branschen, och han sade att de tyvärr har fått göra om ett antal av dessa deklarationer på grund av att det saknas råd. Jag skulle som lekman och med min kunskap kunna göra upp en beskrivning av hur en fastighet ser ut och om det finns 20 centimeters isolering, treglasfönster och så vidare. Men jag har inte kunskapen och kompetensen att tala om för fastighetsägaren vad denne ska kunna göra mer för att det ska bli bättre. Det kravet ställer jag på de auktoriserade energiföretagen, som tar betalt för detta. Jag har själv råkat ut för att en person från ett sådant här företag frågade mig: Ska jag komma ut? Ja, det är klart att du ska komma ut! Det går inte att göra en deklaration bara på papper och sedan ta i betalt. Därav värdet av synpunkter, men också av att regeringen har lämnat uppdraget till att ta sig an detta. Jag tycker att regeringen har fullföljt sitt uppdrag så här långt. 56 () replik: För det första ligger det väl lite i er natur att inte kritisera er egen regering. Men trots allt gäller det vad som står i regleringsbrev till myndigheter. har en central roll i våra byggfrågor och i bostadspolitiken. Många av våra frågor i utskottet är det som ansvarar för. Jag tror också att de följer sitt uppdrag, vad det nu gäller. Därför är det väl viktigt att man är väldigt tydlig i sina regleringsbrev om vad man vill att de ska göra. Jag är också byggnadsarbetare och vet att det här med kvalitetssäkring, tillsyn, kontroller och besiktningar inte fungerar. Många säger att de har varit där och tittat och skrivit under papper, men de har inte sett alla delar i byggandet. Det där fungerar inte; jag tycker att man ska se över det. Både utskottets majoritet och vi tycker att det ska byggas fler bostäder, att byggfusket är utbrett, att byggkostnaden borde pressas och att man även ska forska inom andra byggmetoder. Vi har varit djärva och satt ett mål på 40 000 nyproducerade bostäder . Majoriteten känner också säkert till behovet av att det produceras fler bostäder, framför allt hyresrätter, för att man ska få en rörligare arbetsmarknad. Jag har inte uppfattat någon enda gång att ansvarig minister i svaren på mina interpellationer, skriftliga frågor och enkla frågor i hållit med om att det behöver göras mycket. Han tycker att det kan behövas smärre justeringar och att det inte riktigt är deras ansvar. Han skyller ifrån sig och säger att det är vi som orsakat detta. 57 () replik: När det gäller det här med att kritisera regeringen finns det kanske en viss samsyn oberoende av vem som sitter i riksdagsmajoriteten och har sin regering. Jag har en känsla av att det var precis detsamma under de föregående tolv åren; man kritiserar aldrig sin egen regering. Men oaktat det: Det jag tror att vi möjligen skulle kunna fånga och det kan kanske ligga på också är hur kan vi förmedla information till fastighetsägarna på ett sådant sätt att de vet vilka krav de har rätt att ställa på en energideklaration. Jag tänker framför allt på småhussidan. Jag tror att det skulle vara bra att kunna förmedla den bilden både till mäklare och till dem som äger fastigheterna, så att de vet vad man har rätt att kräva innan man betalar för produkten. När det gäller flerbostadshus kan det tyvärr vara så att en del fastighetsägare själva tycker att det är besvärligt. Det är bara en kostnad. Man har ingen nytta av det, och man vill inte se det som en resurs. Det gör att man glider igenom detta på enklast möjliga sätt bara för att kunna visa att man har gjort en energideklaration, utan att man har något syfte att göra det bättre. Det är klart att det är ett dilemma om både uppdragsgivare och uppdragstagare är tillfreds med detta. Då händer det ingenting. Jag tror över huvud taget att vi också ska lägga lite större ansvar på fastighetsägarna, att det är de som ska ställa krav. Det är de som köper en tjänst. Om jag köper en tjänst eller en produkt är det upp till mig att ställa krav på den jag köper av om att det ska vara en riktig vara. Så bedömer jag att det inte har varit i detta fall. Jag tror att vi är överens om målen. Vi behöver bygga 40 000 bostäder. Ni har satt det målet, men ni har ingen som vill bygga. Man kan sätta vilka mål som helst. Jag vill också att det ska byggas bostäder, men vi har inte lyckats få branschen att ställa upp . Men det kommer. 58 (): Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Utan att nedvärdera vikten av någon fråga i betänkandet kan vi väl ändå vara överens om att den del som handlar om energideklarationer är den centrala delen i betänkandet. Det handlar om och utvärdering av hur energideklarationer har fungerat så här långt. Det är som har lämnat en redogörelse till om detsamma. När det gäller syftet med energideklarationer är vi naturligtvis rörande överens om att detta är ett verktyg som ska användas för att få till energieffektivisering, inte minst med tanke på klimatmålen och klimatfrågan i övrigt. lyfter fram ett antal punkter där man ser att det här inte har fungerat riktigt. Det som jag och kan tycka är mest anmärkningsvärt är att det i hälften av samtliga energideklarationer inte finns några råd om åtgärder, vilket egentligen var syftet. Det var det som var drivkraften: Man skulle få råd så att man konkret skulle kunna göra någonting med sin fastighet. Annars blir detta tämligen värdelöst för fastighetsägaren. är det lyckligtvis som sade, att det säkert ändå fanns de som var bra i det här sammanhanget. Det här förhållandet måste naturligtvis förändras så fort som möjligt. Man kan bara konstatera att regeringen redan på grundval av behandlat frågan i budgetpropositionen. Man fastslår där att energideklarationerna är viktiga verktyg, som vi sade , för att få igenom lönsamma energibesparande åtgärder. Inte minst finns det en problematik när det gäller att tillföra kunskap. Det är viktigt med regelförenkling i detta sammanhang för att förtydliga, så att lagen om energideklarationer verkligen fungerar som det är tänkt. fick i uppdrag att titta på vad man kan göra. Man gick igenom detta och hade en del synpunkter, men slutsatserna blev väl inte så där alldeles klara de heller. Man föreslog fortsatta utredningar och en del konkreta åtgärder, bland annat att man skulle kunna utöka sanktionerna mot dem som inte utför energideklarationer . Jag kan ändå inte låta bli att gå tillbaka lite grann i historien. Frågan diskuterades i , då vi inte minst från sida hävdade att det var ett alldeles för krångligt regelverk, att det skulle komma att fastna i administration och byråkrati och att fokus inte alls låg tillräckligt på åtgärder. Det var naturligtvis inga åsikter som vi fick något slags gehör för då. Man ska väl inte säga Vad var det vi sade?, men systemet måste vara enkelt för att det ska kunna utnyttjas. Fokus måste ligga på det som ger verkliga resultat. Det är en förhoppning att vi efter den utvärdering som har skett kan hamna där. Vidare i betänkandet finns ett avsnitt om byggfelsförsäkringen. I reservationen handlar det främst om kravet på att självbyggare skulle undantas från att teckna en försäkring som de i praktiken inte kan utnyttja. Vi har konstaterat från civilutskottets sida att det här egentligen är en orimlig situation. Man får betala för en försäkring som man sedan aldrig någonsin kan tillgodogöra sig. Därför är det glädjande att den förändringen finns med, precis som nämndes här tidigare, i det förslag som handlar om och som hamnade på bord så sent som i går. Man kanske kan glädja någon annan också. Från torde väl just det problemet vara löst, och då tillgodoses mycket av den reservation som finns i betänkandet. Jag vill säga några ord om besiktning av balkonger inte för att just besiktning av balkonger skulle vara så centralt, utan det handlar över huvud taget om det sätt på vilket den samlade oppositionen vill lösa de flesta problem, vill jag påstå. Det är klart att det är ett problem om vi har bristande underhåll och bristande översyn av våra balkonger. Att oppositionen då nästan reflexmässigt kräver skärpt lagstiftning är något som vi har blivit vana vid. I den lagstiftning som finns är det fullständigt klart att det är fastighetsägaren som har ansvar för sin byggnad och skyldighet att underhålla den så att människor inte utsätts för ohälsa och bristande säkerhet.