prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Inom utgiftsområde 5 ligger som främjar Sverigebilden utomlands, den utrikes- och säkerhetspolitiska forskning som bedrivs av och , internationella fredsforskningsinstitut som forskar om nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. är helt enigt beträffande inriktningen på internationella samverkan, och därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 84 (MP): Det stämmer att vi inte har några andra synpunkter på budgeten när det gäller det här utgiftsområdet. Det brukar sällan vara några större kontroverser när det gäller utgiftsområde 5, Internationell samverkan. Sedan har vi naturligtvis olika uppfattningar inom området. Internationell samverkan är ändå väldigt viktig att diskutera, även om vi inte har några reservationer eller särskilda yttranden att ta upp kanske särskilt när det väl är ofrånkomligt att nämna det som hände här i . Utan att på något vis spekulera i gärningsmannens syfte eller om han varit ensam eller tillsammans med andra, för det måste vi lämna till polisen, kan man ändå konstatera att vår globaliserade värld innebär nya utmaningar för alla länder och för alla medborgare, var vi än befinner oss i världen. De säkerhetspolitiska svar vi hade på gårdagens problem och hot fungerar inte när hoten eller utmaningarna är helt andra. Vad drev denna 28-åring att tappa tron på livet och tillvaron till den grad att han bestämde sig för att gå till historien på det sätt som har skett? Det vet vi ingenting om, och därför är det naturligtvis oerhört svårt att förebygga brott av det här slaget. Det skulle inte hjälpa om vi lämnade dag eller om konstnären fälldes för hädelse. Det finns naturligtvis annan frustration, ilska och besvikelse med i bilden när det gäller den enskilda gärningsmannen. Det viktigaste när det gäller brott av alla slag är förebyggande arbete. Det förebyggande arbetet när det gäller terroristbrott bygger mycket på internationell samverkan, men det måste också ske på individnivå. Det allra viktigaste är, som jag ser det, att arbeta för en rättvisare värld, en fredligare värld och en mindre diskriminerande värld. Utskottet tar på s. 11 i betänkandet upp på vilket sätt regeringen arbetar inom EU när det handlar om terrorism. Bland annat talas om stödinsatser i tredjeland för att främja en positiv utveckling. Det är bra. Jag utgår från att det handlar om en positiv utveckling i alla aspekter, det vill säga fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter, konfliktlösning etcetera. Propositionen genomsyras också av att ska vara en stark röst i EU. EU är enligt regeringen den viktigaste arenan i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen är också stolt över att vi finns med i alla EU- och FN-insatser. Det ger gott anseende. Det är förstås väldigt bra att har gott anseende i andra länder i världen, men jag undrar ofta om vi menar samma sak när vi talar om gott anseende. Det blir nämligen en del dubbelmoral när vi som vi vill framstå som bäst på att främja mänskliga rättigheter, demokrati och nedrustning samt är en aktiv part i många fredsinsatser är det tredje största vapenexportlandet. Till exempel exporterar vi vapen till för miljardbelopp, trots att landet präglas av stora inre oroligheter och en ökad talibanisering. bekämpar vi talibanerna med våra trupper i . Vi upprustar både och , trots de stora spänningar som råder mellan de två länderna i stället för att bidra till nedrustning och ökad stabilitet i den här mycket explosiva delen av världen. gavs politiskt klartecken till en av största krigsmaterielaffärer . Det var export av det militära radarövervakningssystemet Erieye till . Det är en affär som kostar . Tillstånd till svensk vapenexport får enligt lag ges bara om exporten har försvars- och säkerhetspolitiska skäl och inte strider mot svensk utrikespolitik. Stater i krig och stater som präglas av inre oroligheter eller är skyldiga till grova kränkningar av mänskliga rättigheter ska inte få köpa svenska vapen. Men det sker ändå. , som är den myndighet som godkänner svensk vapenexport, försvarar den här exporten till med att man inte ingår nya avtal med landet utan bara genomför de avtal som redan finns. Till råga på det här vapenexporteländet inrättar en särskild myndighet för att främja just vapenexport. Ekvationen går inte ihop för mig. Våld föder våld. Mer vapen leder inte till stabil fred. Det behövs helt andra åtgärder. Man kan tycka vad man vill om Wikileaks, och åsikterna går uppenbarligen isär. Jag tycker att det varit mycket värdefullt att Wikileaks och andra whistleblowers har visat världen på vilket sätt både fredsfrämjande och fredsframtvingande trupper betett sig så att ansvariga för övergreppen kan ställas inför rätta och så att övergrepp inte sker igen. Civila får lika lite bli offer i och som på gatorna i , och . Allas liv är lika mycket värda. Avslutningsvis vill jag bara nämna att regeringens planer för Nordic Battlegroup 2014 också omnämns i betänkandet. Den här frågan kommer att diskuteras , så jag vill bara understryka att regeringens planer för mandatperioden så som det är nämnt i betänkandet om utgiftsområde 5 inte är en fråga som avgörs i och med att vi antar förslaget i det här betänkandet. 85 (FP): Vi har att diskutera det första betänkandet. Vi har ju två betänkanden kring de utgiftsområden som utrikesutskottet ansvarar för i behandlingen av budgetpropositionen här i . gäller det det första betänkandet som rör utgiftsområde 5 i statsbudgeten. Det andra betänkandet som vi kommer till efteråt är lite maffigare och omfattar ungefär 35 miljarder. Det här omfattar ungefär 2 miljarder, varav ungefär tre fjärdedelar handlar om avgifter till internationella organisationer där vi i är med. Därutöver behandlas kostnader för nordiskt samarbete, ISP, , , Östersjösamarbetet, att hjälpa svenskar i nöd utomlands och en del annat som är mycket viktigt. För att anknyta till det som hände och som från nämnde innan: Det visar hur vi lever i en tillvaro, i en värld där gränser alltmer suddas ut. Man kan å ena sidan betrakta det som hände som att en person i åkte till en annan stad i och genomförde ett attentat, men det är klart att det här också vittnar om en annan problematik i form av ett ideologiskt krig som i praktiken pågår mellan dem som verkar för demokrati och frihet och dem som vill krossa demokratin och friheten i världen och introducera andra system bestående av någon sorts stöveltramp eller totalitarism och så vidare. Vi ser hur den här nya verkligheten påverkar också på andra sätt, med vår närvaro i och i den globala debatten inte minst kring karikatyrer eller annat som blir någon sorts symbol som leder till ökade spänningar mellan länder. Det är klart att fred och säkerhet är någonting som vi i måste bidra till att bygga långsiktigt. Vi måste inrikta vårt arbete på att undanröja och motverka att samhällen utvecklas på ett sådant sätt att det leder till krig, konflikter och våld. Regeringen har förtjänstfullt i denna budgetproposition listat en rad olika organisationer och internationella samarbeten där deltar, till exempel Europeiska unionen, givetvis, som är en del av ryggraden i vår utrikes- och säkerhetspolitik . Vi har , där som vi vet har varit mycket engagerat . Vi har , , och den typ av forskning vi bedriver i kring detta inom ramen för , bland annat . När det gäller nedrustningsfrågor kan jag säga att nedrustning är ett problem i världen . Det går för långsamt. går upprustningen i världen lite för fort, som vi vet, inte minst när det handlar om den islamiska republiken , som är det kanske viktigaste globala säkerhetspolitiska hot världen står inför på i alla fall om landet får tillgång till atomvapen. Om är så pass involverat som vi vill vara i dessa olika internationella forum är det också viktigt att vi vet vad vi vill driva när vi är där, förstås. Det är viktigt hur vi formulerar politiken. För del är det oerhört viktigt att den svenska politiken för fred och säkerhet, och även i det vi diskuterar senare, nämligen biståndet och även våra militära insatser, måste ha fokus på demokrati och mänskliga rättigheter. Det är detta som är det viktigaste för den svenska utrikespolitiken. Jag vill därför avslutningsvis bara citera ett stycke i budgetpropositionen som jag tycker är viktigt att nämna och som även nämnde i anförandet innan. Man skriver så här i budgetpropositionen med anledning av för mänskliga rättigheter: Efter en inledande institutionsuppbyggande fas i FN:s nya råd för mänskliga rättigheter är prioriteten att bidra till att rådet ska leva upp till sitt mandat att granska efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och stödja förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna. Sedan skriver man i budgetpropositionen: kommer att verka för att rådet, inklusive dess mekanism för universell granskning där bl.a. granskats , blir ett trovärdigt och effektivt instrument i det globala arbetet för de mänskliga rättigheterna. För att rådet ska vara relevant måste dess medlemmar leva upp till kriterierna för medlemskap när det gäller respekten för mänskliga rättigheter. Detta är viktiga ord, men jag skulle vilja att de blev ännu tydligare. Den som följer kommer till slutsatsen att det inte har blivit särskilt mycket förbättringar alls. var pådrivande för att reformera den tidigare kommissionen för mänskliga rättigheter i FN, inte minst genom . Man skapade det nya som också skulle granska alla länder som är medlemmar i . Granskningen av var ett skämt, bokstavligen ett skämt. Där stod representanter för stater som , och på rad för att säga att brister i sin lagstiftning mot tortyr. Där var stater som som sade att inte ger tillräckligt med personlig integritet och så vidare. En rad diktaturer efter varandra skulle berätta hur hemskt, illa och dåligt det var ställt med mänskliga rättigheter i . Det är klart att vi inte kan ha det så. Vi vet att om FN har ett MR-råd eller inte kommer det inte att påverka situationen i särskilt mycket, därför att de hänger kvinnor i lyftkranar i alla fall i det landet, så länge det inte sker en demokratisering i . Vi vet att FN inte ska bli en arena där diktaturer på olika sätt kan gå ihop och bekräfta varandra och på så sätt också försöka underminera FN:s arbete för mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt att regeringen ånyo tydliggör detta i budgetpropositionen, vilket vi givetvis också stöder i utskottet. ska fortsätta att verka för ett reformerat MR-råd som också blir relevant framöver. Det är viktigt för legitimiteten för hela FN-systemet. 86 (MP) replik: Jag skulle vilja fråga hur han får ihop det han säger om vår starka röst för nedrustning och att det går alldeles för sakta med nedrustningen i världen samt vår starka röst för demokrati och mänskliga rättigheter med vår ökande vapenexport och att vi i det här landet dessutom till och med ska främja vapenexporten. Sedan vill jag också ta upp det som säger om . Jag kan instämma i att det naturligtvis finns brister också i , men just i den del där de säger att vi brister i vår lagstiftning mot tortyr har de faktiskt rätt, eftersom vi inte har någon sådan lagstiftning. Vi har i vår brottsbalk inte ett brott som faktiskt heter tortyr, utan man säger att det går under grov misshandel. Grov misshandel kan vara väldigt annorlunda mot tortyr. Vi bytte ju en gång, vi ändrade till exempel till grov kvinnofridskränkning just därför att man ser det systematiska i brottet. Likaväl är tortyr någonting som kanske är mer systematiskt än bara en grov misshandel, så hade alldeles rätt i det fallet. Vi brister i vår lagstiftning när det gäller tortyrbrott oberoende av om det är eller andra diktaturer som har sagt det. Om vi ska vara trovärdiga när vi talar om mänskliga rättigheter måste vi börja på hemmaplan. Man måste städa framför egen dörr först. 87 (FP) replik: har alldeles rätt och jag är också positiv till detta. Det finns nog många som är det när det gäller att förtydliga den svenska lagstiftningen vad gäller brottsrubriceringen tortyr. Detta är också någonting som och andra driver. I den specifika sakfrågan kan man mycket väl diskutera det. Men det jag försökte beskriva i mitt anförande var att det är något speciellt med det kanske även skulle kunna instämma i att här står 1015 totalitära stater på rad för att berätta för att vi brister i skyddet av mänskliga rättigheter. Det är nämligen så. Det ser man mycket tydligt. Man kan gå in på Internet och ta del av protokollet för utfrågningen av i . Då ser man mycket tydligt att nästan exakt det som vi i kritiserar odemokratiska stater för enskilda stater kritiseras för olika saker beroende på var bristerna finns vänder man tillbaka mot i de här utfrågningarna. Det har alltså blivit så inom ramen för råd för mänskliga rättigheter att odemokratiska stater använder detta råd som en sorts plattform för att kritisera demokratiska stater. Det var inte riktigt så det var tänkt. Det var inte det som var tanken med granskningarna. Ett annat fall som diskuterades under utfrågningen av var kritik mot att inte har kriminaliserat rasistiska organisationer. Det finns andra typer av lagar som vi kan använda mot dessa och där den svenska uppfattningen är att vi inte kritiserar organisationer utan handlingar. Detta drevs sedan i den svenska debatten om en del organisationer där man sade att brister i respekten för mänskliga rättigheter. De stater som krävde detta utslag i utfrågningen var bland andra och . Från vår sida, och Alliansens, anser vi förstås att diktaturerna inte ska sätta dagordningen för detta viktiga arbete. 88 (MP) replik: Då menar jag att man måste utgå från att vi nu ger de här staterna möjligheten att kritisera oss därför att vi inte lever upp till de mänskliga rättigheterna. Rasistiska organisationer ingår ju inte i den så att säga vanliga listan över mänskliga rättigheter. Där håller jag med dig, . Man tar ställning till de enskilda brotten, inte till organisationerna som sådana. Om vi bjuder på den kritiken får vi skylla oss själva i andra fall, som tortyr till exempel, där de länderna kritiserar oss. Jag tycker inte att vi ska säga att är dåligt bara för att det också råkar ingå diktaturer i det. Ett MR-råd är ju till för alla, även för oss. Det är naturligtvis bra att även vi granskas. Det är bra att andra länder får ge sin syn på hur de upplever oss. Vi ska naturligtvis inte bjuda dem på poängerna. Jag fick inte något svar på frågan om vapenexporten. Hur går det ihop med att vi också ska jobba för nedrustning, att vi ska gå i bräschen för nedrustningen och att vi ska gå i bräschen för demokrati och mänskliga rättigheter medan vi ska främja vapenexport från ? Det går inte ihop. Det går faktiskt inte ihop. 89 (FP) replik: Jag hoppas att jag hörde fel, att säger att vi inte ska säga att i FN är dåligt. Jag skulle vilja dra det längre än så. för mänskliga rättigheter saknar legitimitet. Det är ett tämligen irrelevant organ. Det är därför som det är så viktigt att , med den trovärdighet vi har i internationella sammanhang, lägger större kraft och möda på att bidra till en förändring så att arbete för mänskliga rättigheter kan bli relevant och få legitimitet. Det skulle gynna utvecklingen i hela världen. Men vad händer om brister i det grundläggande arbetet för att skydda de mänskliga rättigheterna? var det av samtliga resolutioner som antogs i detta råd som var riktade bara mot staten . har det sjunkit en aning ned mot strax över hälften av alla resolutioner. Om vi tittar på världen bor det sex och en halv miljon människor i och sex sju miljarder på jordklotet. Då är det lite förvånansvärt om MR-brotten är så oerhört mycket värre just precis där och inte i grannlandet , inte i grannlandet och definitivt inte i det andra grannlandet som just nu är ordförande i . Det är klart att detta inte är riktigt rimligt. Om har ambitioner på det internationella området att vara en stark röst inom det internationella samfundet ska vi ta fasta på det som regeringen skriver, och ska höja profilen för att kunna reformera . När det handlar om vapenexporten delar jag inte uppfattning i grunden. Jag är inte pacifist. Jag ansluter mig inte till den filosofin. Jag har svårt att se att folkmord och krig i världen skulle lösas genom att demokrater inte får beväpna sig. Men det är viktigt att det finns en exportkontroll av den svenska vapenexporten, att det finns ett starkare demokratikriterium och så vidare. Detta är vi givetvis överens om. 90 (C): Detta är ett enigt betänkande, så man kan naturligtvis fundera på varför vi ska ha denna debatt. Men till skillnad från vill jag konstatera att så inte alltid varit fallet. Vi har haft rätt omfattande debatt på detta område. Jag tycker därför att det finns skäl att uppmärksamma kammaren och alla andra på att vi nu faktiskt har ett enigt utskott. Vi har inte längre den årliga debatten om något av våra organ. har stått på agendan år , men är vi överens. Det finns det skäl att betona. Att investera i samarbete är att investera i fred och i ökad säkerhet för oss i och i andra länder. EU:s och FN:s centrala roller stryks under i utskottets betänkande och i underlaget till regeringens budget. EU är det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Vi vill se att EU kan utvecklas och ta en starkare global roll. Det hoppas vi få se under den kommande mandatperioden. FN är det centrala globala forumet, och vi ska, precis som regeringen betonar i budgeten, sträva efter att ha en tydlig svensk röst i FN, såväl policyskapande som ute i fält. ska bidra till att FN med sina freds- och säkerhetsfrämjande instrument kan verka både effektivt och kraftfullt. En del av detta är naturligtvis det som berörs i två socialdemokratiska motioner som handlar om medling och medlingskapacitet. Jag noterar att vi är eniga även här om att de insatser som gör, inte minst genom , är en del av de viktiga insatserna för att skapa utrymme för fortsatt medling och för att förstärka dessa områden. Jag tycker att det finns skäl att lyfta fram ännu ett perspektiv som inte har tagits upp i de tidigare inläggen. Det handlar om kvinnor och kvinnors deltagande för att bygga säkerhet. Kvinnor är självklart viktiga också i internationell samverkan för att kunna utveckla mänskliga rättigheter och för att kunna bygga säkerhet för alla. Det är bra med de signaler som regeringen lämnar när det gäller resolution och de initiativ som signaleras ska komma för ökade insatser på detta område. Det är välkommet eftersom det är en viktig del för att klara det uppdrag som vi har. Jag vill kortfattat också beröra det som har tagits upp när det gäller mänskliga rättigheter. Det är självklart centralt för vår utrikes- och säkerhetspolitik. Det är centralt för människor att få sina rättigheter tillgodosedda oavsett var i världen de bor. Där är FN naturligtvis den globala aktör där vi möts. är en institution som med rätta är kritiserad. Men det är bra att vi har en ambition att gå in för att försöka påverka och försöka förändra. Det är genom ett aktivt deltagande, genom internationell samverkan, genom aktiv debatt och genom att våga vara närvarande som vi kan göra vår röst hörd. Då har vi många instrument, men detta är ett område där vi naturligtvis ska finnas med. Avslutningsvis vill jag beröra det som redan har berörts lite grann av , och det handlar om vårt medlemskap i olika organ , och för min del, vilket jag särskilt vill understryka, . har en viktig funktion och är den enda mötesplatsen på vår kontinent där hela möts. Där skapar vi möjligheter att hävda mänskliga rättigheter med domstolens unika roll och med ombudsmannens möjligheter att verka över hela vår kontinent och naturligtvis genom de möjligheter som den parlamentariska församlingen har att bryta åsikter, inte minst där det råder konflikt. Jag kan bara konstatera att en av de saker som kommer att göras i den delen är att försöka hitta några drag för att föra positionen framåt i en aktivitet där både ryska och georgiska parlamentariker ska mötas i en dialog under spännande ledning med ombudsman och andra närvarande. Jag hoppas att det ska kunna vara ett sätt att öppna en liten dörr på glänt för att komma fram i den mycket konfliktfyllda situation som råder i detta område. Det är viktigt att vi värnar dessa instrument. De är en del av det som kan ge oss alla säkerhet, det som kan ge oss möjligheter att bygga en rättsstat och som också kan säkra mänskliga rättigheter, inte för vissa utan för alla. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 91 HANS (V): Vi debatterar utgiftsområde 5 om internationell samverkan. Det är sällan det utgiftsområde som skapar mest debatt i denna kammare. Men det innebär inte att detta utgiftsområde är mindre viktigt. Hur vi väljer att samverka med andra stater avgör också hur vårt land uppfattas internationellt och avgör våra möjligheter att påverka. Det är inte alltid så att det är orden i de högtidliga deklarationerna som avgör svensk säkerhetspolitik och svensk utrikespolitik utan också vårt handlande. Detta betänkande är ett tydligt exempel på det. Utskottet skriver om starka stöd till FN och att det är centralt i svensk utrikespolitik. vet vi att aldrig i modern tid haft så få svenska soldater och svenska militärer i just FN-insatser. Retoriken om stödet till FN och handlandet går inte hand i hand. Det starka stödet i riksdag som man talar om i betänkandet är knappast något man känner i FN:s medlemskrets, i synnerhet inte när vänder ryggen till FN-insats efter FN-insats världen över. Utskottet har i detta betänkande valt att behandla betydligt fler och större frågor än bara de som ryms inom utgiftsområdet. Man berör EU:s ökade internationella roll, Nordic Battlegroup och relationer till Nato som är centrala frågor för vårt lands säkerhets- och utrikespolitik. Jag vill därför kortfattat beskriva utgångspunkt. Vårt land må vara litet, men vårt välstånd, vår militära alliansfrihet och vår i stora delar avsaknad av kolonial historia ger oss en unik möjlighet att spela en avgörande roll internationellt. Vi ser att världen är i akut behov av länder som konsekvent står upp för fred, nedrustning och mänskliga rättigheter oavsett var och av vem freden och friheten hotas. skulle kunna vara ett sådant land. Vi skulle kunna spela en avgörande roll som medlare i konflikter, som värdar för samtal och som brobyggare i det internationella samfundet. Vårt grannland har genom sitt arbete mot klustervapen visat att ett litet land kan göra skillnad. Det är alltså inte de politiska möjligheterna som saknas, utan det är den politiska viljan hos den nuvarande borgerliga regeringen. För oss är den militära alliansfriheten vår största utrikespolitiska och säkerhetspolitiska tillgång. Alliansfriheten är en av förklaringarna till att generation efter generation har kunnat leva i fred i vårt land. Men alliansfriheten har också gett oss en möjlighet att agera internationellt, att spela en positiv roll i konflikter och i fredsprocesser. Därför vänder jag mig som vänsterpartist mot utskottets positiva skrivningar om fördjupat samarbete med Nato och den ökade utrikespolitiska samordningen inom EU. Det är en internationell samverkan som undergräver alliansfriheten, tömmer den på trovärdighet och hotar vårt lands möjligheter att agera självständigt internationellt. Sist noterar jag, fru talman, att den borgerliga regeringen har ökat stödet till med . Det är självklart välkommet. internationella fredsforskningsinstitut spelar en avgörande roll genom sina årsböcker och genom sitt arbete i freds- och nedrustningsfrågorna. Men detta ska också ses i ljuset av att den borgerliga regeringen har minskat bidraget till just , något som vi i den rödgröna oppositionen har uppmärksammat och starkt kritiserat. Man kan så klart nu spekulera i varför den borgerliga Alliansen väljer att göra helt om i frågan om och gå från nedskärningar till satsningar, men jag kan notera för att få det till protokollet, att den borgerliga regeringen ersatte som ordförande med , tidigare moderat ordförande i utrikesutskottet. Det saknas reservationer i betänkandet.