prot · GY0934 · 2010-12-14 00:00:00 — Men jag tror inte att en företagare som har 10, 15 eller 20 anställda och som ska skicka i väg 2 personer till nöjer sig med detta och tycker att det är jättebra att försvarsutskottets vice ordförande talar om utmaningar. Man vill ha konkreta besked om vad som gäller. Vad gäller om det värsta skulle inträffa? Är det så svårt för politikerna, i det här fallet för regeringens fyra partier, att ta på sig att ge Försvarsmakten mycket tydliga uppdrag och säga vad som ska göras? Jag blir mycket orolig av uttalandet om att ta på sig ledartröjan, om en samhällsreform och om det ena med det tredje. Tyvärr, , jag köper inte detta! Det är alltför luddigt, uppfattar jag, om det är ditt svar på den stora personalförsörjningsfrågan som ju är helt avgörande för om Försvarsmakten ska lyckas. Faller detta, då faller allting. Alla inköp som ska göras materielbeställningar och alla internationella uppdrag som man ska åka ut på faller om vi inte har folk som kan söka in. Jag har träffat några ungdomar som är jättepositiva, sägs det här. Okej, men det får vara lite mer, , om man också ska gå från ord till handling. Slutligen: Du glömde att svara på min fråga om JAS. 77 (M) replik: vill gärna gå händelserna i förväg. Det vore naturligtvis bättre om vi visste allt redan innan vi påbörjat reformen. fick vi ytterligare en utredning på våra bord. Den remissbehandlas nu och kommer att ge svar om ett antal lagstadgade möjligheter för arbetsgivarna när det gäller att kunna hantera detta. Förhoppningsvis får en proposition med förslag till åtgärder som kan göra det möjligt för arbetsgivare och soldater att i samklang hantera detta. Än så länge har vi haft ett bra samtal med och andra som engagerat sig på frivillighetens väg. Fler svar kommer efterhand. Det är bra att är på och vill vara engagerad i den här reformen. Men på något sätt måste allt få ha sin gång. Först utredning, sedan remiss och därefter en proposition till och då får vi engagera oss också politiskt. Det är lite konstigt att bli kritiserad för att man talar om att engagera sig lokalt och om att Försvarsmakten har ledartröjan. Andra talare från oppositionen talar gärna om att vi inte ska jobba i stuprör och om att samhället integrerat måste ledas. På något sätt ska vi vara i en smältdegel. Med försvarsreformen kan vi möjliggöra både detta och personalförsörjningen. kan vi tillsammans låta detta med de lokala krafterna äga rum. Men det anses vara flummigt, inte möjligt och så vidare. Nej, men det är kanske just det som är framtiden, . var det kanske mer stuprör. är det kanske fler som i botten måste samverka. , den flygande maskin som du gärna vill prata om får du prata om med försvarsministern. 78 (FP): gick en välkänd svensk film som hette Repmånad. En av sekvenserna i filmen handlar om ett gäng glada soldater på väg till samhället för att göra diverse inköp. De färdas i en terrängbil och kommer till slut fram till en bro. På bron hänger en skylt: Denna bro är sprängd. De backar bilen och går ut och ritar Helikopter på sidan av terrängbilen och tar sedan sats över bron. Det var 80-talet. Det var lite Åsa-Nisse-gemyt i det skugga. står det svenska folket öga mot öga med säkerhetspolitikens tragiska dimension. Det handlar om civila dödsoffer i våra operationsområden. Det handlar om lemlästade, skadade och stupade soldater anhöriga stumma av sorg och saknad. Kanske, herr talman, också helgens händelse i är ett uttryck för denna tragiska dimension. kan vi inte längre skriva Helikopter på våra terrängbilar. måste stridsfordon, kroppsskydd, UAV:er och helikoptrar vara på plats. gäller det verkligen livet. Det är inte uppgift att i detalj bestämma vilken materiel som behövs. Men, herr talman, det är vår uppgift att undanröja ekonomiska, politiska och eventuella kulturella hinder för att denna materiel kommer på plats. kan detta av myndigheter uppfattas som klåfingrigt, och det kan leda till ilskna utrop om dolkstötar i ryggen, men detta är något som vi folkvalda måste vara beredda att ta inom ramen för den gamla men ännu gällande devisen: Allt för krigsförbanden. För detta är vi folkvalda tillsammans med regeringen förpliktade. Den försvarspolitiska nutidshistorien beskrivs ofta som en pendelgång; på ena kanten internationella insatser och på den andra kanten nationell försvarsförmåga. Kanske är det här ett uttryck för både politikers och myndigheters vilja att alltid vara på väg någonstans, att sträva mot olika mål. Men kanske är det så enkelt att vi har svårt att hålla två saker i huvudet . är vi på nytt på gång med försvarsplanering, med regionala militära staber och med krigsförbandsövningar. Detta är mycket bra. Osäkerheten om utvecklingen i vårt närområde har ökat . Säkerhet är heller inget digitalt begrepp i meningen att det antingen är fred eller krig. Det finns en lång skala av tillstånd, där ett land måste ha möjligheter till ett proportionellt agerande. Om främmande länder ökar sin närvaro i på ett påtagligt sätt måste också ha förmågan att vara närvarande. Även vi måste, liksom andra länder, ha en möjlighet att höja och sänka vår beredskap i stridskrafterna. Låt mig, herr talman, göra två nedslag på detta område. förfogar över brigadstaber, manöverbataljoner, understödsbataljoner i form av ingenjörer och artilleri. Vi har alla de delar som behövs för att vårt land på nytt ska kunna sätta samman armébrigader. Vi har till och med, herr talman, ett icke oansenligt antal brigadgeneraler som också kan leda dessa förband. Brigaderna representerar den lägsta taktiska nivån. Förutom att de kan få och ges faktiska uppgifter som att till exempel slå en fiende är det först på denna förbandsnivå som vi får ut den fulla kraften av alla de komponenter som finns i just markstridskrafterna. När vi nu förfogar över alla dessa beståndsdelar menar att ett naturligt nästa steg är att vi också organiserar dessa enheter på brigadnivå. Det nu gällande inriktningsbeslutet siktar mot en insatsorganisation 2014 bestående av upp till nästan 50 000 snabbt tillgängliga soldater. Jämfört med de drygt 11 000 som varit gripbara efter försvarsbeslutet , och då gripbara , är den nya ambitionen, för att inte på något sätt överdriva, mycket djärv. Till icke ringa del vilar ambitionen på att tjänstgörande soldater blir det helt dominerande inslaget i det nya försvaret. Dessa tjänstgörande kan jämföras med forna tiders indelta soldater med det ena benet tungt förankrat i civil sysselsättning och det andra benet i sin militära roll. Det fina med dessa reservister eller tjänstgörande är att vi behöver betala för dem enbart när de tjänstgör, när de gör nytta i vårt svenska försvar. Förutom att denna anställningskategori förser oss med civila kompetenser blir den också avgörande för att förankra det framtida försvaret hos svenska folket. Det är mot denna bakgrund man ska läsa förra årets proposition Modern personalförsörjning för ett användbart försvar. Där skriver regeringen bland annat att den grundläggande soldatutbildningen tills vidare ska vara helt frivillig. Därefter kan soldaterna anställas på heltid eller med kontrakt för deltidstjänstgöring. Endast en mindre del av soldaterna i arméstridskrafterna, som inte bör överstiga , ska tjänstgöra kontinuerligt. Med dessa kloka ord, herr talman, vill jag avsluta mitt anförande och yrka bifall till utskottets förslag. 79 (C): Låt mig, rätt sent i debatten, ge en inramning till det viktiga samhällsområde som vi nu diskuterar och snart ska fastställa budgetramarna för, nämligen försvar och samhällets krisberedskap. är en del av den skandinaviska halvön som ligger längst i väster på den väldiga landmassa som utgör och . Längst i öster, med emellan oss, ligger en annan halvö, den koreanska. I diskuterar vi insatsförsvar och ett nära samarbete med demokratier i EU och . I handlar det om invasionsförsvar kanske också anfallsförsvar isolering och absolut inga allianser. Visst måste vi noga analysera utvecklingen i och på den koreanska halvön, men låt oss ändå glädjas över att det är slut, att järnridån har fallit och att deltar i det stora europeiska fredsprojekt som EU utgör. Men isolationistiska tankar finns också i . Det finns de som menar att säkerhet bäst främjas genom en återgång till ett nationellt inriktat invasionsförsvar och en mer isolationistisk politik, bland annat genom att lämnar EU. Denna uppfattning finns representerad i riksdag genom de två ytterkantspartierna och . EU är ett oerhört viktigt fredsprojekt, och utan det skulle snabbt riskera att åter bli en mycket farligare världsdel. Försvars- och säkerhetspolitik är självfallet en utomordentligt viktig fråga för vår nation. har i likhet med de allra flesta länder i vår omvärld övergått från det invasionsförsvar till ett mindre, vassare och mer tillgängligt insatsförsvar. Dess grundorganisation regementen och garnisoner finns på olika platser i , och hela ska självfallet försvaras. Försvarets utformning bygger på analysen att det inte finns något invasionshot mot och att vår fred och säkerhet främst tryggas genom ett nationellt försvar som också verkar tillsammans med andra i internationella insatser för fred och säkerhet. står självfallet bakom regeringens målsättning att öka internationella fredsinsatser och att försvar ska vara insatsberett för uppgifter nationellt, i närområdet och internationellt. utveckling inger oro och kräver fortsatt nära uppmärksamhet, och det är bra att regeringen avser att snart låta Försvarsberedningen arbeta igen med sikte på nästa försvarsbeslut . säkerhet är nära sammankopplad med våra grannars och Europeiska unionens säkerhet. Det är viktigt att som militärt alliansfritt land tar sitt ansvar vad gäller försvar och fredsinsatser på ett med länderna i vår omvärld jämbördigt sätt. Detta gagnar givetvis också vår egen säkerhet . De svenska soldater, män och kvinnor, som ställer upp i dessa fredsmissioner är värda all beundran och respekt. Det är också mycket positivt med det närmare samarbetet mellan länderna i och i och med den solidaritetsdeklaration som sju partier här i står bakom. har alltid betonat värdet av en bred samsyn om försvarspolitikens inriktning och om deltagande i internationella fredsinsatser. Därför är det glädjande att dagens riksdagsbeslut endast innehåller en reservation, från , som vad jag förstår vill anskaffa försvarsmateriel som endast ska användas för att försvara på egen hand. Deras analys är att detta skulle öka trygghet, och jag tycker precis tvärtom. De vill också i sitt särskilda yttrande återinföra värnplikten för endast män och anslår 1 miljard extra till försvaret. Detta är, vad jag kan förstå, en ambitionsminskning från valrörelsen med , vilket väl säger en del om partiets ombytlighet. Det är dags att överväga en analys av bi- och multilaterala samarbeten inom EU och med de nordiska länderna samt med Nato. Detta uttalade en enig försvarsberedning . uttalade vid sin stämma beredskap för att delta i en sådan analys förutsatt en bred politisk samsyn om att den bör göras. Skälen härtill är enkla. Så oerhört mycket har skett på dessa områden under att det har ett värde att i lugn och ro göra en sammanhållen analys som grund för den fortsatta dialogen i dessa för vårt land så viktiga frågor. gör detta regelbundet. Det finns en bred samsyn om försvars- och säkerhetspolitikens inriktning, vilket är glädjande. Detta gäller självfallet även, som flera har sagt, uppgörelsen om internationella fredsinsats i . Jag tycker också att det är positivt att vi nu brett accepterar att den nordiska stridgruppen kommer att stå i full beredskap för hela EU:s räkning det närmaste halvåret. Man vet aldrig vad som kan ske, och vi tar vårt ansvar för att EU har en beredskap. Det är historiskt att män och kvinnor nu likabehandlas vid rekrytering till Försvarsmakten liksom att rekryteringen nu sker på frivillig grund. Övergången till detta är en mycket stor utmaning för Försvarsmakten och, , för hela , och det gäller nu för hela samhället att bistå försvaret i dess ansträngningar. Att inte tycka det skulle vara utomordentligt anmärkningsvärt. Det är en stor reform. Försvaret är viktigt, och den här reformen kräver ansträngningar från i första hand Försvarsmakten men med stöd av riksdag, regering, myndigheter och vårt folk. Jag är optimist och tror att detta ska bli riktigt bra, men det kommer att kräva mycket engagerat arbete, löpande överväganden allt är inte tryck-på-knappen-klart och säkert en del justeringar under resans gång. Men låt oss göra detta och göra det så bra som möjligt då tror jag att det kan bli riktigt bra. De frivilliga försvarsorganisationernas medverkan vid rekryteringen är viktig, och det gäller att hitta fungerande samarbetsformer mellan dessa och försvaret i den omställning som sker. Hemvärnet de nationella skyddsstyrkorna är en allt viktigare del av Försvarsmakten med växande uppgifter. Socialdemokraterna, de som kallade sig De rödgröna vill skära ned försvarets budget med . Med några svarta hål inlagda torde det handla om åtminstone det dubbla. Jag beklagar detta. Vi har från analyserat och diskuterat försvarskostnader jämfört med länderna i vår omvärld. Ett av flera jämförelsemått som används är försvarskostnader i procent av respektive lands bruttonationalprodukt, bnp. Länderna i Nato har målsättningen att avsätta av bnp till försvaret, men de flesta ligger lägre. EU:s länder avsätter i genomsnitt , även om den djupa finanskrisen nog kan resultera i en viss minskning. låg för några decennier sedan i topp bland de nordiska länderna av bnp men ligger nu lägst med . Denna viktiga fråga, om försvarsbudgetens storlek, får självfallet diskuteras inför nästa försvarsbeslut med tanke på omvärldsutveckling och annat, men min uppfattning är att den snarare bör höjas än sänkas. Jag ska sluta med några kommentarer till den debatt som har varit. gav i sina repliker stort utrymme åt frågan om vem som bestämmer och har ansvaret för att frivillighetsreformen ska fungera. har beslutat på regeringens förslag, och Försvarsmakten är ansvarig myndighet. Men det är en jättestor och jätteviktig reform, och det behövs en samsyn och ett ansvar från hela samhället och myndigheter för att det ska fungera. Är det inte en stor samhällsreform, ? Ska inte myndigheter och andra göra vad de kan för att bistå i detta? Ska inte arbetsgivare ta sitt ansvar? Du visade på svårigheterna att få arbetsgivare i offentlig sektor, utgår jag från, i storföretag och i småföretag att vilja anställa människor, män och kvinnor, som vill kombinera en anställning med en insats i försvar. Det kommer de inte att ställa upp på, sade du. Du tror inte på det. Men ni är för frivillighet. Jag tror på det. Jag tror att det finns goda möjligheter att man ser värdet av detta för , ser den merit, den utbildning och den kvalitet som det innebär för dessa soldater under resans gång att kombinera insatsen i försvaret med utbildning och med arbete, och även den merit det är när man en gång slutar. Jag tror att det finns möjligheter, och jag hoppas att du har samma syn på att det nu gäller att stötta Försvarsmakten i det viktiga arbetet för att få reformen att fungera. Jag kan sluta med en liten kommentar till , som vill tillbaka med en egen försvarsindustri som utvecklar de vapen vi ska ha på egen hand, och inte ha mycket samarbete med några andra utom möjligen med två Natoländer, och . Med detta slutar jag, herr talman, och jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationen. 80 (S) replik: har jag följt hur steg för steg lämnar stödet till de frivilliga organisationerna. Vi konstaterar att alla kriser som inträffar i vårt land inträffar i en kommun, lokalt hos någon. Det slocknar eller fungerar inte. Det ska hanteras lokalt av kommunen, kommunens räddningsledare, kommunstyrelsens ordförande eller någon annan. Det kan också sprida sig till flera kommuner. Vi kan detta väl. , med sin bakgrund som kommunpolitiker, känner också till detta mycket väl. Som ordförande i försvarsutskottet har jag blivit uppvaktad av hemvärn, frivilliga försvarsorganisationer, , beredskapspolisen alla de som på olika sätt organiserar det medborgerliga engagemanget i vår krishanteringsförmåga. Alla säger att vi är väldigt illa ute. Regeringen är över huvud taget inte intresserad av det medborgerliga engagemanget. Man satsar på heltidsanställda yrkessoldater och tror att de ska lösa kriserna. Försvarsmaktens dragning, när utskottet var på Högkvarteret, visade att vi går från 60 till 40 hemvärnsbataljoner. Därför skulle jag vilja vända mig till dig, , och , som jag har följt noggrant just i den här frågan från dagar sedan har det varit men också . Vad i den här budgeten tycker du lyfter fram frivilligorganisationerna? På vilket sätt tycker du att den här budgeten ger dem ökat stöd? På vilket sätt tycker du att den här budgeten uppmuntrar och uppmärksammar medborgarnas engagemang för att ta ansvar i sin egen lokala krishanteringsförmåga? På vilket sätt tycker du att har fått genomslag för den frågan? 81 (C) replik: Jag får nästan en tår i ögat av engagemang för . Jag var knappt född då, men kan uppenbarligen överblicka . Jag tycker att din bild är en fullständig vrångbild. Du kanske har förväxlat oss med Socialdemokraterna eller något annat parti vad vet jag? Frivilligorganisationerna det tror jag att vi egentligen kan vara överens om är oerhört viktiga. De är en resurs för . Hemvärnet är en hjärtefråga för , och det försvarsbeslut vi nu fullföljer och har genomdrivit är en satsning på hemvärnet. Det är min uppfattning. Man höjer kvaliteten. Man har kvar ett stort hemvärn. Det har funnits resonemang om andra nivåer, så där har vi nått långt, tycker jag. Som jag sade i mitt anförande gör övergången till frivillig rekrytering verkligen att de frivilliga försvarsorganisationerna lyfts fram, och deras roll när det gäller att få rekryteringen att fungera blir väldigt viktig. Det ska bli spännande att se hur samarbetet mellan dem och Försvarsmakten utvecklas. Det är en fortsatt satsning på hemvärnet och en viktig roll för de frivilliga försvarsorganisationerna. och vill spara på försvaret och har flera svarta hål i övrigt, så nettobesparingen är kanske dubbelt så stor. Sedan nämner ni på någon rad att ni har pengar till jämställdhet och frivilligorganisationer. Det är väl bra, men i förhållande till helheten imponerar inte trovärdigheten, tycker jag. 82 (S) replik: Jag hade inte förväntat mig att skulle vara imponerat av vår budget, absolut inte. Jag bad bara och att peka på var i budgeten man lyfter fram de frivilliga försvarsorganisationerna, , beredskapspolis och andra som organiserar medborgarna i den lokala krishanteringen och som dessutom stärker deras möjligheter. Vi fick, som sagt, en beskrivning av att hemvärnet minskar från 60 till 40 bataljoner. Är det önskvärt? Finns det inte mer medborgerligt engagemang i värld? Räcker inte medborgarna till mer än 40 hemvärnsbataljoner? Eller vill regeringen och Försvarsmakten inte ha mer än 40? Den frågan är ganska avgörande. Jag är övertygad om att det medborgerliga engagemanget är större än den strypning som ni nu effektivt organiserar. Vi har lite mer pengar på detta område, för vi tycker att det är fel att heltidsanställa alla soldater till alla uppgifter eller visstidsanställa eller kontraktsanställa. Vi kommer tillbaka till detta i fler repliker. Men mängden heltidsanställda och stående förband, som regeringen nu förbereder, tycker vi är fel. Det är dyrt, men framför allt är det farligt. Det rycker nämligen undan mattan för den lokala kompetensen, de människor som ska hantera detta lokalt i byar när någonting inträffar. De kan vara organiserade i frivilligorganisationer, om dessa är dugliga, ska jag säga. Alla är inte det. Men många av dem är dugliga. De kan vara organiserade i verksamhet. De kan vara organiserade i beredskapspolis eller andra sammanhang. Samtliga dessa organisationer återkommer till oss och säger: Regeringen stryper oss. De drar undan mattan för oss. Det kan inte räcka med högtidstal, . Peka gärna ut var i budgeten ni flyttar fram positionerna och, jämfört med den budget du försvarade , nu stärker hemvärnet och frivilligorganisationerna! Jag ser att ni drar undan mattan för dem. Det är fel. Det är farligt. Det ger oss ett sämre försvar, en sämre krisberedskap. 83 (C) replik: Jag tolkar inlägg som att han själv och Socialdemokraterna har dåligt samvete för den våldsamma nedskärning av försvarsanslaget som ni står bakom och som innebär mindre resurser till materiel, till soldater och till internationella insatser. Det lyfter fram är hemvärnet och frivilligorganisationerna. Vi är överens om att det är viktigt, och det ryms inom vår budget. Hemvärnet kommer att växlas upp till nationella skyddsstyrkor och få viktigare uppgifter och omfatta 22 000 personer. Tillsammans med soldaterna i övrigt blir vårt försvar 50 000 personer. Är det här ett nytt besked från Socialdemokraterna, att ni med 35 miljarder mindre vill ha 70 000100 000, varav 50 000 är i hemvärnet? Är det så jag ska tolka ? För är det otroligt viktigt med ett starkt hemvärn med det upplägg som vårt försvar har. Det finns ett stort engagemang där. Det är också viktigt, som jag har sagt, med de frivilliga försvarsorganisationerna. säger att regeringen satsar på ett heltidsanställt försvar. Regeringen och följer med stor noggrannhet vad Försvarsberedningen, där var en drivande kraft, ville. Man lade bland annat fast att huvuddelen ska vara kontraktsanställda på deltid, att man ska växla och att ska vara på heltid. Vi var överens om detta. Om i den här debatten gör ett stort nummer av att detta är något fel och att det är ett dyrt yrkesförsvar borde ha sagt det i Försvarsberedningen. Jag tror nog att det här ska bli bra och att vi kan hjälpas åt för att få ett bra försvar, . 84 (MP) replik: Jag får hålla fast vid personalförsörjningen. Jag tycker att du, , är väldigt svävande när du ska försöka förklara hur bra detta är. Du säger att det är en bra reform och att alla ska hjälpa till, riksdag, regering, ÖB och alla människor ute i samhället. Det är så du säger, och det är där min kritik ligger. Men, återigen, ÖB skickar tillbaka bollen och säger att det här är en samhällsreform. Men jag vill ha klara besked från . Kan du vara lite mer tydlig än ? Hur ska du lösa den här personalförsörjningen? Det är helt avgörande om försvaret ska klara både internationella insatser och att skydda ifall det skulle hända någonting och så vidare. Hur går det om vi inte får personal? Det handlar om företag, för till stor del är det näringslivets människor som ska skicka ut människor. Då pratar vi om små och medelstora företag. Stora företag kanske i och för sig klarar detta, men oftast handlar det om medelstora företag. Om de inte har en tillräckligt bra lagstiftning i ryggen kommer detta naturligtvis att bli svårt för företagarna själva men också för den enskilde. Varför ska man ta den risken om man inte vet vad som händer om det skulle hända personer någonting? Jag vill ha tydligare besked från . 85 (C) replik: Jag tycker att även och överraskar lite. Man vill ha en tydlig befälsföring med en försvarsminister som dikterar hur den här reformen ska ske på alla plan eller en ÖB som pekar med hela handen och bestämmer. Jag tror faktiskt att det är bättre att vi gör som vi gör, att riksdag och regering slår fast inriktningen. Sedan är det den ansvariga myndigheten som har uppdraget att genomföra denna svåra reform. Jag tror också, , att det är viktigt att den känner ett brett stöd från samhället i övrigt, från offentlig sektor, från stora företag, från små företag och från myndigheter. Då kan det fungera bra, om vi känner det här ansvaret för det nya försvaret. Känner vi inte det eller låter försvaret jobba med det här självt och om vi inte som arbetsgivare eller offentlig sektor bryr oss kan det nog bli svårt. Jag får ställa en kontrollfråga till : Är vi överens om att det är väldigt bra att vi , liksom många andra länder, satsar på och går över till en frivillig personalförsörjning?