prot · GX0993 · 2010-03-23 00:00:00 — Det kan vara en konkurrenssnedvridning gentemot andra företag som jobbar på mer affärsmässiga grunder. Det får man inte glömma i den här debatten. När det gäller momsfrågan handlar det om en anpassning till EG-rätten. Här pratar man om att momsbelägga olika typer av försäljning, men man kommer också med ett nytt förslag om att lägga moms på uthyrning av lokaler, som också får betydelse för den här typen av verksamhet. Jag tycker att visar en väldigt fin ambition i svaret på min interpellation, nämligen att skapa goda förutsättningar ekonomiskt och administrativt för den ideella sektorn, för det är en viktig hörnsten i den svenska demokratin. Den formuleringen tror jag att många kan skriva under på. Men vad den här debatten handlar om är hur vi ska göra det. Hur skapar vi den typen av förutsättningar för den ideella sektorn? 12 (): Först vill jag naturligtvis tacka för att hon har skrivit den här interpellationen. Det är en interpellation som berör alla folkrörelser, ideella föreningar och idéburna organisationer. Det innebär att den berör i stort sett alla människor i det här landet. Det är en riktigt bra interpellation, men för den skull var inte finansministerns svar något att jubla över för alla de här människorna. Förvisso var det ett svar som säkert är helt formellt riktigt, och det kanske finansministern är tvungen till för att svaret ska kunna passera alla de nålsögon som finns i samordningskansliet. Men jag hade väntat mig ett svar som var mer talande från hjärtat och sade mer om vad finansministern och regeringen vill i denna fråga. Jag hade nästan väntat mig att finansministern för en gångs skull, höll jag på att säga skulle uttrycka mer från hjärtat vad regeringen vill för denna stora breda massa av medborgare. Jag är fullt medveten om att tidsschemat ser olika ut för de olika utredningarna och deras remissbehandling, men jag tror att det är viktigt att regeringen den nuvarande eller den nya efter valet tar ett samlat grepp om organisationernas villkor. Här ingår alla stora samlande organisationer: friluftslivets organisationer, insamlingsorganisationerna, second hand-försäljning, kyrkliga organisationer och idrottens alla delar. Jag tror att vi alla vill att dessa organisationer ska ha bra och förutsägbara villkor för sina verksamheter. Dessutom vill vi säkert också att de ska ha en så förutsägbar självfinansieringsgrad som möjligt. Jag tror aldrig att jag har varit med om en liknande storm kring några utredningsförslag som de här har åstadkommit i Folkrörelsesverige. Jag har full förståelse för detta. När man ser på vad utredarna föreslår och vilka konsekvenser det får hamnar man i att organisationerna får en försämrad ekonomi. De kommer att tvingas minska sina verksamheter. Man kommer att få höja sina medlemsavgifter, och dessutom kommer livet för föreningskassörerna mer att likna helvetet än himmelriket . Jag har konstaterat att de här frågorna inte finns med i propositionslistan. Min enkla fråga till finansministern är: Kommer det något om dessa frågor i den stundande ekonomiska vårpropositionen som kan vara vägledande för hur regeringen ser på de här frågorna? Min andra fråga handlar om synen i södra på allmännyttigt ideellt arbete i den tappning vi har här uppe i norra . Min erfarenhet som jag har från relationer med både politiker och organisationsaktiva i södra är att man där inte riktigt förstår hur en allmännyttig ideell organisation i fungerar. Därför är det inte heller konstigt att de krav som kommissionen nu riktar mot känns främmande och orättvisa. Hur ser finansministern på detta? Är finansministern beredd att kanske folkbilda övriga finansministrar? 13 (): Jag delar den oro som finns inom föreningsrörelsen i den här frågan och den oro som också interpellanten ger uttryck för. Jag uppfattar dessutom frågan som en parallell till den fråga som vi hade uppe om hotet att momsbelägga uthyrning av kommunala idrottslokaler. Då, , tog jag ett utskottsinitiativ. Syftet var att inte skulle införa den här momsen. I de debatter som följde i frågan kunde jag konstatera att alla partier var överens om att ingen moms skulle tas ut. Det här visar att det ideella har ett djupt stöd i alla politiska läger. Det är en del av den svenska modellen. Det förslag som då diskuterades skulle ha drabbat idrottsrörelsen med i storleksordningen . Den fråga som är aktuell handlar egentligen om två frågor, nämligen moderniserade skatteregler och mervärdesskatt för den ideella sektorn. Delar av det här förslaget har tagits fram för att anpassa svensk lag till . Det gäller framför allt mervärdesskattedirektivet. Om det nu måste bli någon förändring jag tycker att man starkt ska ifrågasätta det i den fortsatta hanteringen är det ändå positivt att finansministern redan nu betonar att regeringen har som utgångspunkt att den ideella sektorn inte ska förlora ekonomiskt på en eventuell förändring. Det är en viktig notering i finansministerns svar, tycker jag. är det trots allt så att problemet egentligen består av två delar, nämligen den ekonomiska och den förtroendemannamässiga. Frågan är vilken som väger tyngst. Jag har själv varit valberedningsordförande i en liten idrottsförening och vet hur svårt det är att rekrytera folk. Och en förändring av regelverket innebär att det kommer att bli än svårare att rekrytera förtroendevalda till föreningen. Precis som finansministern framhåller är den ideella sektorn en viktig hörnsten i den svenska folkrörelsetraditionen. Det är alltså viktigt att vi som beslutsfattare skapar regelverk som vanliga människor kan hantera. Dessutom blir risken att privatpersoner blir ekonomiskt ansvariga för föreningens verksamhet än mer uppenbar. Det regelverk som skapas kring eventuella förändringar måste alltså utformas så att det får en bred folklig förankring. Jag vill därför uppmana finansministern att i den fortsatta beredningen av de här två ärendena ta mycket god tid på sig och bolla frågan med berörda instanser och ha som utgångspunkt för slutresultatet hur viktig den ideella sektorn är för dels folkhälsan, dels Folkrörelsesverige i alla dess former. 14 (): Det är intressant att konstatera vilken bred och värdefull uppslutning vi har kring den här interpellationen, som jag tackar för. Jag tackar även för svaret. Jag har för min del förståelse för att man kanske inte kan ge så konkreta svar, med hänsyn till att remisstiden när det gäller en av utredningarna inte har gått ut. Jag delar också slutklämmen i svaret, att den ideella sektorn är en viktig hörnsten i den svenska demokratin. Jag vill lägga till att den är utomordentligt viktig även för den svenska folkhälsan. För aktiva i den ideella sektorn det gäller idrottsrörelsen, folkbildningen med mera är de här två utredningarna mycket oroande. Det har väl belysts av talare före mig. Det är inte ytterligare administrativa pålagor som vi behöver i föreningslivet tvärtom. Det är svårt nog att skaffa ledare ändå. Men jag förstår, om man ser på den här frågan, att man tar hänsyn till den enormt stora spännvidd vi har mellan stora föreningar med bolagsbildningar och en mängd små föreningar utan resurser för administrativt jobb och liknande. Jag har tittat lite närmare på frågan om momsbeläggningen och har för övrigt också en motion i den frågan. Jag tar som ett exempel en förening, en framgångsrik damfotbollsklubb som inte är obekant i det här landet, . De skulle alltså få en merkostnad, på årsbasis, på utan att för den skull ha någon möjlighet att lyfta utgående moms på eventuella intäkter. Det här är inte rimligt. Därför, fru talman, utgår jag från att de här två utredningarna stannar vid just två utredningar. Det är många utredningar som beställs och verkställs av regering och riksdag. Vi kan inte äventyra stora delar av vår ideella sektor genom en snabb anpassning till EU-regler som faktiskt inte alls är konsekvensbedömda utifrån vår synvinkel. 15 (): Det här är en interpellation som är väldigt intressant för många av oss. Det kan man se, eftersom många har satt upp sig på talarlistan. Många av oss är berörda av den ideella sektorn, det ideella föreningslivet och inte minst, som man ser här, idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen är den största delen av den här ideella föreningsrörelsen. Det gör naturligtvis att många berörs av det här. När man läser finansministerns svar kan man känna viss oro. Man pratar om ambitioner, och man pratar om andra saker. Det är väldigt vackra ord. Men det handlar om att komma upp till bevis. Det ska bli intressant att se vad som kommer ut av det här från regeringens sida, framför allt från finansministerns sida, när det gäller att klara ut den här situationen. Vi vet, som sagt, att det här är en väldigt stor fråga för hela den ideella sektorn, framför allt idrottsrörelsen. Om man pratar idrott handlar det kanske om att vi inte har någon homogen idrottsrörelse. Det finns naturligtvis föreningar som klarar de här sakerna, men det finns väldigt många som inte gör det. Till allra största delen är det ideellt arbetande människor i den här rörelsen som hanterar det här. Då handlar det alltså om två frågor. Det handlar om ekonomin, vad det kommer att kosta för idrottsrörelsen. Det andra är kanske ännu svårare: Hur hanterar man de här förutsättningarna för en vanlig föreningskassör? Vi har en situation där den svenska idrottsmodellen eller den nordiska idrottsmodellen i sådana fall är hotad av de här EU-direktiven. Det vore tacksamt om vi på något sätt, , kunde få se att man tog strid mot EU. Det här är ett utmärkt tillfälle att göra det, att visa vad vi står för, att vi är annorlunda i det här landet när det gäller idrott och ideell verksamhet än man är i andra länder och att det är vi som ska bestämma över vår egen idrottsrörelse och våra ideella föreningar. Just den här utvecklingen när det gäller EU, att EU försöker styra och påverka, att det finns regelverk som vi måste följa och så vidare, skapar också ett starkt motstånd mot EU. Det ska man inte missa. Jag tycker naturligtvis att det är bra, för jag tycker att EU är en hybrid som vi ska lämna, men det är min synpunkt. Just den här förändringen, som skulle kunna komma, av verksamheten, som då blir styrd av ekonomi och byråkrati, kan faktiskt leda till en större kommersialisering av idrotten. Den ideella verksamheten kan ta så mycket stryk att man tappar den. Man köper då idrott i stället, för då kan man hantera den här situationen på ett sådant sätt att man klarar ut det här. Just den här biten tycker jag att man ska ta hänsyn till. Man kan också titta på de undersökningar som har gjorts där idrotten själv har tittat på vad som händer om man genomför de här förändringarna. Det kommer att bli många människor som inte går in i idrotten. Det var någon som var uppe här förut och sade att det är jättesvårt att rekrytera människor till ideell verksamhet, för det här är svårt att hantera. Dessa människor är inga proffs. Byråkratin är kanske egentligen den stora frågan i det här, hur man ska hantera den biten. Därför tycker jag att finansministern verkligen ska lyssna på dem som har varit ute i den här debatten, framför allt , som är i gång med det här och varnar för vad som kan hända. I svaret från finansministern talas det om en helhetsbedömning. Det är oroväckande. För ska man som helhet klara ekonomin kan det innebära att man får stora föreningar som klarar sig och små föreningar som slås ut. Det är en oerhört oroväckande utveckling om man tittar på den svenska idrottsmodellen. Jag tycker alltså att det är bra att man tar upp detta. Och, som någon sade förut, det ska bli intressant att se om det kommer någonting även i budgetdebatten när det gäller vårpropositionen . 16 (): Uppslutningen i debatten här visar att det finns ett starkt engagemang för de här frågorna i riksdag. Det är en stark manifestation för den ideella sektorn i allmänhet och för idrottsrörelsen i synnerhet. Vi vet också att idrottsrörelsen har ögonen på oss . Vi gästas bland annat av Riksidrottsstyrelsens ordförande och på åhörarläktaren. Många av oss riksdagsledamöter är engagerade i idrottsrörelsen och angelägna om att vi ska ha bra villkor för idrottsrörelsen. Jag är övertygad om att också delar den uppfattningen och efter bästa förmåga kommer att hjälpa till att skapa bra villkor. Han hade en formulering i sitt svar om att regeringen har som utgångspunkt att den ideella sektorn i sin helhet inte ska förlora ekonomiskt på en eventuellt nödvändig mervärdesskatteplikt för hela eller delar av den undantagna allmännyttiga ideella verksamheten. Orden i sin helhet kan möjligen vara en anledning till oro när det gäller just idrottsrörelsen. Den är en av våra allra största och viktigaste folkrörelser med tiotusentals aktiviteter för att främja folkhälsa, lagarbete, individutveckling, jämställdhet, integration och inte minst spänning och underhållning för en mycket stor publik. Även om bandyfinalen på Studenternas i höll på att snöa bort visar den vilken fantastisk uppslutning det blir i berörda kommuner och lag kring de stora traditionella idrottshändelserna i vårt land. Jag var på Orienteringsförbundets förbundsmöte i där vi hade samlat 80 ombud från hela landet för att diskutera vår framtid inom . Många kom fram och ville tala om just de här frågorna. Det finns en oro ute i landet för vad det här betyder, kanske främst momsförslaget. Det är nog ingen tvekan om att när det gäller behovet av att modernisera skattereglerna för idrottsrörelsen finns det enighet också från Riksidrottsstyrelsens och sida. Jag talade med som är deras främste expert på det här. Han betonade just att det finns ett behov av att modernisera skattereglerna för idrotten. Det fanns också en utredning som kom 2006 från som jag tyckte hade många bra förslag som man hade kunnat ta vara på. har vi ytterligare en utredning att ta hänsyn till. Jag utgår från att det inte kommer något förslag före valet. Men vi kan samla oss, gärna kring ett förslag över blockgränserna som har förutsägbarhet och långsiktighet. Det behöver och förtjänar idrotten verkligen. Jag ser fram emot att finansministern utvecklar sina tankar om hur vi ska skapa just långsiktighet och förutsägbarhet i de här förslagen, gärna också några tankar om hur vi ska undvika att vi får ökad byråkrati och ökade krav på administration. Ska föreningskassörerna lämna sina uppgifter? Vi kanske måste leja in och andra revisionsfirmor för att klara den ekonomiska hanteringen. Det är ingen bra modell. Det finns ett oerhört ideellt engagemang på alla poster i idrottsrörelsen. Det ska vi ta vara på. Jag är orolig för att om det här implementeras kommer det att leda till urholkning, fördyrade kostnader och ökad administration. Om jag har förstått det rätt har också fått påpekanden från om att de måste se över det här. Där gör man sig ingen brådska. Man håller på den finska traditionen. Jag tycker att vi i kan vara lite tuffare och värna den svenska idrottsrörelsen när vi ser över reglerna. Att se över reglerna har jag absolut inget emot, i synnerhet inte skattereglerna i största allmänhet. Men försök om möjligt att inte lägga nya bördor på en ideellt arbetande idrottsrörelse som har så stor betydelse för samhället i största allmänhet! 17 HANS (): Svenskt föreningsliv är mycket mer än regler. Svenskt föreningsliv består för mig i att tillbringa många i idrottshallar och titta på de egna barnen när de spelar innebandy eller fotboll. Det innebär för mig också att åka runt till dragiga kalla grusplaner och se grabbarna och tjejerna spela fotboll. Föreningsliv innebär för mig att ta en och annan smäll som förälder när töserna förlorar med 180 i fotboll och försöka snacka med dem på vägen hem. Det är bara att bita ihop. är svenskt föreningsliv för mig att de vinner. gör lillgrabben mål. Då klappar fadershjärtat. Svenskt föreningsliv är oerhört mycket mer än de här reglerna. Svenskt föreningsliv är också för mig när och andra kommer till det uppställda bordet som finns i gympahallen när det är fotbollscup. Där ska vi koka korv, och där ska vi sälja . Det är ingen riktig ordning på vad saker och ting kostar. Men korven brukar vara populär. Det är härligt att få provsmaka den. Det är svenskt föreningsliv. Det är väldigt många människor som är inblandade. Jag tror, finansministern, att när du står där och inte får skäll av en socialdemokrat måste det vara en fantastisk upplevelse som ytterligare bevisar hur betydelsefullt svenskt föreningsliv är. Jag är ganska övertygad om det fina med EU, att vi tillsammans samarbetar om de stora sakerna, men vi slåss för våra egna nationella särdrag. Den ideella sektorn är ett svenskt särdrag. Jag vet att finansministern är en skaplig förhandlare det får jag nog säga om det är något som finansministern bedömer vara viktigt. Jag vet att när det så kallade lågmomsförsöket blev aktuellt för del med sänkta momssatser på cykelreparationer och sådana saker hade framgång. Även i den förhandlingen var det en speciell svensk framgång. Det blev lägre moms på ljudböcker i den förhandlingen, för det var svenskt avvikande. Därför tror jag att vi nu ska kunna förena oss. Finansministern ska känna vinden i ryggen av den samlade på resan ned till och tala om att vi är annorlunda i . Det är vi stolta över. Han ska tala om att han har fått samlade förtroende, även från socialdemokrater, att driva den här frågan. 18 (): Jag tror att man ska se applåden från finansministern och ledamöterna som ett bevis för att den oro som finns i den här interpellationen i huvudsak är obefogad. Jag tror att det finns en stor uppslutning kring att vi inte ska belägga ideell verksamhet med mer än absolut nödvändiga skatter. Det är föga nytt under solen, även om den har gått i moln just . Det här är den tredje finansministern som jag debatterar idrottsskattefrågor med. När det gällde var det främst som kom på tal. När det gällde var det naturligtvis . Han hade med sig. Där blev det av naturliga skäl, från närstående strax intill. Slutligen var det den klubb som både och jag tillhör, nämligen . Jag tror att det är väldigt intressant hur man ser på söder om . Det är en ganska stor verksamhet, men det är bara ideell verksamhet. Den sysselsätter många hundra ungdomar. Jag har varit med lika många kilo ungefär därifrån. När man tar del av det här är det väldigt intressant. Det är också viktigt att skilja på kommersiell verksamhet och ideell verksamhet. Det är grundförutsättningen. Det är skillnad på den ideella verksamhet som bedrivs av till exempel Röda Korset det är ingen idrottsorganisation i , eller och som , , och andra klubbar bedriver och den oerhört kommersiella verksamhet som våra storklubbar bedriver. och många andra klubbar bolagiserar en del av sin verksamhet. Man måste skilja på kommersiell och faktiskt nästan industriliknande verksamhet och den ideella verksamhet som vi absolut inte vill ha mer skatt på. På den verksamheten ska det vara så lite skatt som möjligt. Då kommer jag till den fråga som kommer ur dessa diskussioner, nämligen att den svenska lagstiftningen är subjektsinriktad. Den pekar alltså ut vissa subjekt ideella föreningar som generellt inte ska bedriva yrkesmässig verksamhet, medan EU:s mervärdesskattedirektiv bygger på något annat, nämligen ett transaktionstänkande. Det är den fundamentala skillnaden som vi måste reda ut, och jag tror att det vore bra om regeringen kunde reda ut det för sådana delar som penninginsamling i föreningsverksamhet, serveringsverksamhet, tillfällig försäljning av varor, tillträde till anläggningar som var inne på, avgifter för deltagande i tävlingar det är också väldigt viktigt uthyrning av idrottsutrustning, inträde till sportevenemang och utbildning av ledare, vilket inte minst är en mycket viktig sak för framtiden. Allt detta uppfattas som ideellt, och där menar jag att det är noga att se till att det inte kommer någon mer skattebelastning. Det finns en viss risk, om vi inte skulle kunna göra det motstånd som jag utgår från att regeringen kan göra, att man med EU:s direktiv skulle kunna påstå att det här utgör transaktioner som är skattesubjekt. Att ingen av de saker jag räknade upp ska skattebeläggas tror jag är det besked som den svenska idrottsrörelsen skulle behöva . 19 Finansminister (): Jag vill tacka och mina meddebattörer för den här debatten, inte minst för det vänliga inlägget. Jag tror att en viktig utgångspunkt i det här måste vara det som är gemensamt för oss i . Vi vill ha en stark idrottsrörelse, ett starkt föreningsliv och levande folkrörelser. Det är så vi vill att ska fungera, inte bara i de stora städerna utan i hela . Det är en del av möjligheten att ge förutsättningar för ett bra liv för medborgarna. Vad ska vi ha för utgångspunkt i den här diskussionen? Det måste naturligtvis vara att vi inte på något allvarligt sätt ska förändra intäkter, kostnader eller medlemsvillkor för folkrörelserna, idrottsrörelserna och föreningslivet så att man omkullkastar villkoren för dessa. Det är en självklar utgångspunkt. Vi har inget behov av att höja skatter; i all synnerhet har vi inget behov av att höja skatter på den ideella sektorn. Det finns inget vettigt skäl i världen att försämra förutsättningarna för de här viktiga verksamheterna. Vad är det vi måste göra? De två utredningarna föreslår en lång rad olika saker. Man tar upp frågan om hyresmoms, ett krångligt och besvärligt regelverk. Det är i sig inte kopplat till mervärdesskattedirektivet, utan det är en fråga som står på sina egna meriter. Där kan man naturligtvis utgå från att vi inte ska genomföra några förändringar om vi inte kan genomföra dem på ett sådant sätt så att det inte leder till besvär för idrottsrörelsen. Det finns inget parti i riksdag och heller ingen del av de partier vi har här som skulle vara intresserade av att genomföra något sådant. Kan vi förenkla hyresmomslagstiftningen skulle det vara bra, inte minst för att det potentiellt kan finnas en del andra sektorer, till exempel banksektorn som råkar vara befriad, där det kanske inte är fullt lika motiverat. För den ideella sektorn har jag väldigt svårt att se varför vi skulle se förändringar som på något sätt stör eller besvärar verksamheten. Finansieringsfrågan är mer besvärlig. Den är kopplad till utredningen om den ideella sektorn. Där är det möjligt att vi måste göra någonting. Det är möjligt också att vi kan stå kvar vid de gamla begreppen kring hävdvunna intäktskällor på finansieringssidan. Där vi definitivt har starkare skäl att överväga vad vi måste göra är kring momsreglerna med anledning av momsskattedirektivet. Vad ska vi ta för utgångspunkter för arbetet? Detta måste ske i en dialog med de berörda, det vill säga med idrottsrörelsen, folkrörelserna och föreningslivet. Remisstiden för denna utredning går ut . Därefter har vi remissomgången för båda utredningarna klara, och då är det naturligt att vi sätter oss ned med de berörda parterna och diskuterar igenom vad av detta som kan genomföras och hur det kan genomföras. Utredningar är nu sådana att de ska hålla sig där de är, så man har alltså arbetat med att kompensera för detta inom momsreglerna. Det är naturligtvis inte nödvändigt. Om det är någonting som måste genomföras kan man naturligtvis, om nödvändigt, kompensera för detta krona för krona på andra källor än på momsreglerna. Det är ju inte logiskt att vi inför en momsgräns på , där huvuddelen av pengarna över huvud taget inte går till föreningslivet, för att kompensera föreningslivet för mycket större kostnader som de får på ett annat område. Det är inte en logisk kompensation. Utgångspunkten för den här debatten måste vara att idrottsrörelser, föreningsliv och folkrörelser är centrala för . Vi har ingen som helst anledning att höja skattebelastningen på den här sektorn. Vi har ingen anledning att krångla till livet heller. Vad vi måste göra är att se hur vi ska förhålla oss till mervärdesskattedirektivet. Det ska vi göra på det sätt vi kan men då i en bra dialog med såväl folkrörelser som föreningsliv i allmänhet och i synnerhet idrottsrörelsen.