prot · GY0939 · 2010-12-21 00:00:00 — Kort vill jag också nämna att är värdland för Världssjöfartsuniversitetet, , som ligger i och lyder under IMO, FN. Dit ger vi ett anslag på . Att kunna färdas tryggt i trafiken med de olika transportslagen är viktigt för alliansregeringen. Inte minst gäller det för våra allra minsta, och att ha en trygg skolväg är därför av största vikt. ökade andelen föräldrar som anser att skolvägen är säker från . Jag hoppas att denna siffra kommer att öka mer, men redan nu kan vi se att vi är på rätt väg. har det också byggts nya cykel- och gångvägar samt 14 nya planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik. I syfte att öka barnens säkerhet pågår bland annat försöksverksamhet med som hastighetsbegränsning vid passering av en buss i linjetrafik eller skolskjuts som stannat för av- och påstigning. Alliansregeringen vill underlätta för införande av alkolås och har därför genom en lagändring sett till att från kommer alkolås i förmånsbilar att skattebefrias. Kostnaden för detta förslag beräknas uppgå till ungefär 10 miljoner. fattade beslut om att permanenta ett system där dömda rattfyllerister får behålla sitt körkort om alkolås installeras, och de får endast köra bilar med alkolås. I uppföljningen av den äldre nationella planen för åren 20042015 med åtgärder för trafiksäkerheten är mötesseparering och andra mindre trafiksäkerhetsåtgärder utförda till redan efter halva planperioden. Just detta med mötesseparering bidrar till att minska antalet olyckor på väg, och där är vi glada att vi följer planen till fullo vi ligger till och med före den. En av de enskilt viktigaste åtgärderna för att snabbt förbättra trafiksäkerheten är att minska hastighetsöverträdelserna. Medelhastigheten och hastighetsöverträdelserna för personbilar har minskat . Men denna trend gäller inte den tunga trafiken. Därför måste myndigheter och branschorganisationer öka uppmärksamheten på den tunga trafiken och se till att de har en bättre regelefterlevnad. Regeringen förbereder förslag till ändrade körkortsbestämmelser som syftar till en ökad trafiksäkerhet, bland annat genom nya och ändrade körkortskategorier och en stärkning av principen om stegvis tillträde till bland annat tyngre och kraftfullare motorcyklar. Barn och ungdomar bör ges särskild uppmärksamhet i trafikmiljön. Det är viktigt att trafikmiljön uppfattas som trygg och säker av såväl barn och ungdomar som vuxna. Barn bör i större utsträckning kunna förflytta sig på egen hand utan att vara beroende av att en vuxen följer med eller skjutsar dem. I detta sammanhang, när vi nämner barn, kan nämnas att på sjöfartsområdet bedriver Transportstyrelsen en informationsverksamhet om sjövett och sjösäkerhet just med inriktning på de yngre målgrupperna. har Transportstyrelsen sammanställt olycksstatistik med en redovisning av andelen barn som omkommit eller skadats allvarligt på sjön. Det kommer att ligga till grund för uppföljningen av de riktade säkerhetsinsatserna mot barn och unga. Alliansregeringen kommer att fortsätta sitt arbete med att öka trafiksäkerheten inom alla trafikområden. Med dessa ord vill jag önska fru talman och hela kammaren en god jul och ett gott nytt år! 55 (S) replik: tar upp svensk sjöfartsnäring. Det tycker jag att hon gör rätt i. Tyvärr ser utvecklingen inte särskilt positiv ut för svensk sjöfartsnäring. Vi har fått en begynnande våg av utflaggning. Många redare är oroliga och står inför situationen att flagga ut. När man träffar representanter för näringen och fackliga representanter får man en ganska samstämmig bild: Om det inte händer någonting snart kommer utflaggningen att bli ganska dramatisk. Jag vet att har samma uppfattning som jag, att en av de saker som krävs för en konkurrenskraftig sjöfartsindustri är tonnagebeskattning. Vi har också ett enhälligt skatteutskott bakom ett tillkännagivande till regeringen. sitter i majoritet i , så min enkla fråga till är: När kommer tonnageskatten? 56 (KD) replik: sitter jag i majoriteten i . Vi har bland annat bett en utredare, , att ta fram hur den svenska sjöfarten ska utvecklas bättre. Hans utredning kom och är nu ute på remiss. Vi har gjort en snabb remissrunda, så kommer vi att se vad de olika instanserna, bland annat , och de olika intressenterna, säger. Jag kommer med glädje att ta del av vad de kommer att säga om utredningen. I utredningen skriver bland annat om tonnageskatt, och det är rätt som säger, att vi har en enig riksdag bakom detta. Vi har också ett enigt skatteutskott, precis som Ygeman säger. Det råder inga tveksamheter alls om att vi vill ha tonnageskatt, och det vill även ha. Jag tycker att det ska bli intressant att höra vad de olika remissinstanserna kommer att svara så att vi får mer bakom ryggen. Eftersom det till och med är ett tillkännagivande till vår regering om att vi ska införa tonnageskatt hoppas jag att det kommer att bli verklighet under den här mandatperioden. 57 (S) replik: Jag är ledsen om jag var otydlig. Min fråga till , efter fyra och en kvarts år eller i majoritet jag hoppas att det ska bli så som möjligt är: När kommer tonnageskatten? 58 (KD) replik: Jag kan inte svara på det. Jag skulle önska att jag kunde det, men det kan jag tyvärr inte. Vad jag sade var att jag ser fram emot vad remissinstanserna kommer att säga. Därefter kommer vi tillsammans, de fyra partierna, att diskutera förslaget som finns om att införa tonnageskatt och som hela har ställt sig bakom. Jag hoppas, som sagt, att det kan bli . 59 Statsrådet (C): Över hela världen pågår en digital revolution där landsdelar, länder och världsdelar knyts samman i en rasande takt. Tack vare moderna elektroniska kommunikationer kan föräldrar hålla kontakt med sina barn dagligdags via videosamtal, oavsett var i världen de befinner sig. Tack vare moderna digitala kommunikationer har någon annan alldeles shoppat sina julklappar på Internet i ett välsorterat antikvariat online. Och tack vare moderna elektroniska kommunikationer kan människor i en helt annan del av världen, som lever i diktaturens förtryck, sprida information om regimens övergrepp. Från den minsta byn till den allra största staden pågår en digital revolution, och jag är som svensk och IT-minister oerhört stolt över att vi i på många sätt leder den utvecklingen. Connectivity Scorecard ligger på första plats och har sedan förra mätningen gått om . I rankning av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier ligger vi i toppen. Samma sak visar den internationella teleunionens rankning liksom EU:s Broadband Performance Index. Den internationella jämförelsen talar sitt tydliga språk: är en konkurrenskraftig ekonomi, och är en konkurrenskraftig digital ekonomi. Snabbare och i större utsträckning än många andra tar vi svenskar till oss den nya tekniken. av svenskarna har enligt mätningar aldrig använt Internet, vilket internationellt sett är en väldigt låg siffra. Det är ingen slump att ligger i topp. Det är ingen slump att det är prioriterat för regeringen att göra vad som krävs för att ska fortsätta att vara världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomi. Den bredbandsstrategi som regeringen har antagit har fått brett stöd från branschen. Steg för steg fortsätter arbetet med att nå de ambitiösa målen att av våra medborgare och företag ska ha tillgång till bredband med minst och att ska ha det 2020. Som det ser ut nu är det första målet redan inom räckhåll, och vi är många som arbetar hårt för att målet till 2020 ska kunna nås. Men om vi ska kunna nå dit måste alla parter göra sitt, från marknaden till det civila samhället liksom det offentliga och regeringen. Den absoluta merparten av de investeringar som krävs för att ska ha bredband i världsklass ska göras av marknadens aktörer på marknadens villkor i fungerande konkurrens. Men för att vi ska kunna nå hela landet och alla svenskar, oavsett var man råkar bo, skjuter vi också till en betydande offentlig finansiering. Med det uttalade syftet att stödja marknadens utveckling och främja lokala och regionala initiativ gör vi särskilda insatser, inte minst på landsbygden och i våra glesbygder. Det är satsningar som har utformats just för att ta till vara det engagemang och de drivkrafter som finns runt om i landet utan att störa marknaden där den fungerar. satsar vi nästan . Det handlar om att enskilda tack vare HUS-reformen kan få göra skatteavdrag för arbetskostnader när man drar fram bredband till sitt hus. Det handlar om att vi satsar i stöd till olika bredbandsprojekt till exempel i form av offentlig medfinansiering inom ramen för landsbygdsprogrammet, som möjligheten att få stöd för att lägga ned tomma rör, så kallad kanalisation, när man ändå har grävt upp en gata. Det handlar om att vi avsätter för åtgärder för att säkerställa driftsäkra och robusta kommunikationer och för att garantera att alla svenskar ska ha tillgång till Internet med minst . Det handlar om i offentlig medfinansiering för satsningar inom landsbygdsprogrammet som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen efter finanskrisen. Allt fler tjänster i vårt samhälle blir digitala. I takt med att den utvecklingen går allt längre måste alla företag och alla medborgare, i tätort likaväl som på landsbygden, kunna ta del av dessa nya digitala tjänster. Det handlar om att vi ska ha likvärdiga möjligheter till en enkel och fungerande vardag. Oavsett var man bor eller vilken bakgrund man har ska det vara möjligt att utföra ärenden, göra affärer, hålla kontakt med kunder, leverantörer, myndigheter och vänner och familj och uttrycka sina åsikter. Ska det vara möjligt måste människor kunna nå Internet på ett funktionellt och säkert sätt. hör till ett av de länder i världen som har högst andel uppkopplade mot Internet. För dem som ännu inte har tillgång till de digitala snabbspåren gör regeringen omfattande insatser. I den budget som vi nu debatterar föreslår vi att den lägsta nivå som alla medborgare i ska vara garanterade, det så kallade funktionella tillträdet till Internet, ska höjas kraftigt . Den nuvarande nivån på , som infördes av en tidigare regering , var knappt funktionell ens när den infördes, och den är det absolut inte . I och med regeringens förslag kommer den nya nivån att ligga på , vilket är en kraftig höjning och en kraftfull signal från regeringen om att alla som vill vara med i det nya digitala samhället också i praktiken ska kunna vara med och delta. har fört en framåtsyftande IT-politik. Det kan vi nu skörda frukterna av. Men vi känner hur andra länder flåsar oss i nacken. Vi ser hur det genomförs stora satsningar runt om i världen för att komma i kapp oss, och vi märker att vi måste kämpa hårt för att ska kunna behålla sin topplacering. Det är mot denna bakgrund man ska se den digitala agenda för som regeringen kommer att presentera . Som ett led i detta fattade regeringen beslut om att tillsätta en statssekreterargrupp som ska stärka samordningen av de frågor som är av strategisk betydelse för den framtida utvecklingen av IT-politiken i hela samhället. Över alla departementsgränser ska vi gemensamt ta fram en sammanhållen strategi där vi bland annat ska definiera målsättningar för alla relevanta områden så att även framöver kan vara världens mest framgångsrika ekonomi. Vi ska få till stånd en ökad samverkan mellan myndigheter, intresseorganisationer, näringsliv och kommuner och landsting. Faktum är att används IT i bara en bråkdel av de sammanhang där det skulle kunna användas. Det gör att vi alla, privatpersoner, företag och den offentliga sektorn, och varje stund går miste om potentiella vinster. Det måste vi ändra på. Den digitala agendan för kommer att presenteras . Jag kommer att eftersträva en bred uppslutning från näringslivet, det civila samhället och olika offentliga aktörer både i processen för att ta fram agendan och kring de mål som ska slås fast. Min ambition är inte bara att den digitala agendan ska bli en strategi för regeringen utan att den ska bli hela digitala agenda. Om vi till fullo ska kunna dra nytta av de möjligheter som den nya tekniken erbjuder gäller det att se till att datorer, annan IT och Internet blir en naturlig del av utbildningen i landets alla skolor. När de som är skolelever kommer ut på arbetsmarknaden kommer de att möta en konkurrens som ingen av oss här inne har känt av. Om vi tar vårt ansvar och ser till att de under sin skoltid får använda IT som en naturlig och integrerad del av utbildningen kommer deras chanser att slå sig fram, hävda sig och bli framgångsrika på den alltmer internationella arbetsmarknaden att öka betydligt. Om vi i högre utsträckning lyckas integrera IT i vården och se till att vi har system som kan prata med varandra över verksamhets- och huvudmannagränser skulle vi både kunna öka kvaliteten i vården som säkerheten och möjligheten till ökad patientmakt skulle förbättras. Med hjälp av smart använd IT kan vi dessutom definiera behörigheter för vårdpersonalen och därigenom säkra patienternas integritet. finns det stora brister när det gäller jämställdhet i IT-branschen. Vem vet hur många banbrytande innovationer och hur många nya smarta tjänster vi går miste om bara för att teknikintresserade tjejer väljer bort civilingenjörsprogrammen på våra högskolor och universitet. En av våra gemensamma stora utmaningar, kanske en av de allra största, är att få till stånd ett paradigmskifte som gör det lika sannolikt för våra tjejer att läsa datorteknik som det är för deras teknikintresserade killkompisar. Jag har talat om IT i skolan, IT i vården och jämställd IT. Ett fjärde viktigt område är hur vi kan använda IT för att minska våra ekologiska fotavtryck. Som ni väl vet har regering och riksdag satt upp mycket ambitiösa mål för hur vi i ska kunna föregå med gott exempel och fortsätta minska våra koldioxidutsläpp. Till 2020 ska våra utsläpp av växthusgaser minska med , och till 2030 ska den svenska fordonsflottan vara koldioxidneutral. På ett sätt är IT en del av problemet, och är IT en del av lösningen. Enligt står produktionen och användningen av informationsteknik i sig för av de globala koldioxidutsläppen. finns det en outnyttjad potential som är så stor att vi om vi använder IT på ett smart sätt kan minska våra koldioxidutsläpp . Men ser vi inte till att ha en smart användning av IT kommer vi aldrig att nå de målen. Sanningen är att rätt använd kan IT vara ett våra bästa verktyg för att lyckas med några av våra allra viktigaste samhällsutmaningar, nämligen att se till att människans påverkan på klimatet blir så liten som möjligt och att vi använder våra resurser så effektivt som möjligt så att våra barn och barnbarn kan växa upp med lika bra förutsättningar som vi här inne har haft. Vi ska även använda den senaste tekniken för att rädda liv och öka människors livskvalitet och se till att vården kan bli effektiv och säker. Sist men inte minst måste vi se till att även framöver kan vara världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomi så att nya jobb, nya tjänster och nya produkter kan växa fram just här. Detta, fru talman och ärade riksdagsledamöter, är vad digitala agenda kommer att handla om. 60 (S) replik: IT bygger broar, säger . Jag delar den uppfattningen. Men just nu oroar sig många av dina partikolleger i för en helt annan bro, nämligen den över , och för effekterna av regeringens avgiftshöjning. dyrare biljetter och 16 procents minskning av pendlandet i tror dina partikolleger i att regeringens politik kommer att leda till. går så långt att han kallar det för ett dråpslag mot integrationen i . Därför undrar jag hur du som regionminister ser på detta dråpslag mot en av mest spännande regioner. Är det så vi binder samman regioner och länder? 61 Statsrådet (C) replik: Jag instämmer i reflexion att det är intressant att ingen från oppositionen har valt att i sina huvudanföranden med en stavelse ta upp de möjligheter som IT ger. Vi vet att IT på många sätt kan sägas ligga bakom kanske av den svenska tillväxten. För att ska vara framgångsrikt framöver är det viktigt att vi klarar av att hävda oss i konkurrensen på just det här området. Ändå väljer varken eller någon annan från oppositionen att nämna det med en enda stavelse. I precis som i alla andra regioner i är man beroende av fungerande kommunikationer. Det gäller fungerande vägar och järnvägar och fungerande elektroniska kommunikationer. Vi har gjort stora insatser både från det offentligas och från marknadens sida. Vi vet att vi behöver göra särskilda insatser för att säkra att landsbygdens folk kommer med på tåget. Därför föreslår regeringen i den här budgetpropositionen att vi ska höja den lägsta garanterade nivån när det gäller funktionellt tillträde till Internet till . Det vore intressant att höra hur ser på den delen av transport- och kommunikationspolitiken. Informationstekniken är helt central. Framöver kommer det att vara lika viktigt vad vi väljer att gräva ned bredvid våra vägar som vad vi väljer att investera i när det gäller vägar och järnvägar. Jag undrar varför väljer att inte bevärdiga det med en stavelse. 62 (S) replik: Visst bevärdigade jag IT med en stavelse. Jag började med att säga att jag delar mycket av det som sade om IT. Det visar väl på en viss enögdhet att inte notera att det var lika många från Alliansens sida som nämnde det som från oppositionens. Det må vara hänt i en sådan här debatt. Min fråga gällde inte IT. Min fråga till som regionminister och förmodligen ansvarig för regionintegrationen var: Hur ser du på de 40-procentiga avgiftshöjningarna på och ett 16-procentigt minskat resande? Det handlar om integrationen i en av mest spännande regioner. Jag får höra att jag borde ha tagit upp frågan om IT i mitt anförande. Det står fritt att recensera mitt anförande, men kan du med en stavelse bemöta oron hos dina partikolleger i över att deras region håller på att splittras i två av din regerings politik? 63 Statsrådet (C) replik: Det stämmer att jag är regionminister. Just nu behandlar vi och diskuterar det betänkande som ligger för beslut på bord, nämligen utgiftsområde 22 Kommunikationer. Där finns inte regionministerns ansvar. Däremot finns hela informationstekniken. Jag konstaterar igen att varken eller någon annan från oppositionen valde att nämna informationstekniken i sina huvudanföranden. Det är intressant att notera. Det är bekymmersamt att ni inte tycker att frågan är mer intressant och viktig än så. Något av det viktigaste för att åstadkomma regional tillväxt är att binda samman regioner i och se till att det finns goda kommunikationer. Det har gjorts omfattande insatser både i och i andra delar av för att se till att vi har ett fungerande vägnät och järnvägsnät. Vi ska också ha bra elektroniska kommunikationer. Det är viktigt för såväl skåningar som smålänningar och norrlänningar. Avgifterna på har upptagit en hel del av diskussionen. Jag önskar att vi i stället ägnade lite kraft åt att belysa andra centrala frågor inom kommunikationspolitikens område. 64 (S): har skåningarna gått man ur huse i en utsträckning som jag aldrig sett maken till i mitt politiska liv. Det råder total enighet över partigränserna, inom näringslivet och i alla medier. Man är upprörd över det förslag som finns i den här propositionen om att riva upp beslutet när det gäller tågtrafiken på . Jag har tillbringat rätt mycket tid på i och pratat med trafikanter. Människor är naturligtvis upprörda över att tågen inte går. Vi fick just reda på att fram till jul kommer ytterligare 100 avgångar att ställas in från på grund av att man inte klarar av tågunderhållet. Det är klart att folk är upprörda över det. Ännu mer upprörd är man över förslaget om avgiftshöjningar. Skåningarna tycker att det redan är för dyrt. Ett månadskort kostar för en sträcka . Det ska jämföras med ett som kostar . Det kortet för vill man enligt intentioner nu höja priset på till . Massor av ungdomar jobbar i i stället för att vara arbetslösa på den svenska sidan. Det är tusentals som pendlar . För dem är det redan riktigt dyrt. Därför är ilskan stor över alla partigränser. De dimridåer som lägger ut när han talar om en höjning med 3:50 är därför lite tramsiga. Det är inte oppositionen ni argumenterar mot. Det är som är ordförande och moderat i , som är gruppledare i och samtliga moderata kommunalråd i som har skrivit: Stopp och belägg! Det här är fel. De har analyserat detta. har analyserat det och kommit fram till det som nämnts i debatten. Det är alldeles uppenbart att den typen av höjningar kommer att slå hårt mot integrationen. Vad handlar det egentligen om? kom och överens om att bygga en bro. För att finansiera bron bestämde man om två intäktsslag. Det ena var en bilavgift. Långt innan ordet trängselavgift var infört bestämdes att bilarna som körde på skulle betala den ojämförligt högsta trängselavgift som någonsin haft och antagligen någonsin kommer att få. Därutöver skulle tågtrafiken från svenska och danska sidan vara med och bidra till brobygget, alltså till investeringen. Har det hänt något ? Har det varit någon klimatkris? Har det varit något beslut om att vi måste ha långsiktigt hållbara transporter? Förslaget började diskuteras som politiker från var i och diskuterade hur klimatpolitiken skulle kunna förbättras . Alla var överens om att vi måste föra över pendlingsresor i storstadsområden från bil till järnväg. säger denna regering att vi ska lägga på en jätteavgift på tågtrafiken på just de som förbinder och och håller samman . var man kloka här i kammaren. Det var man i också. Man sade att det man hade beslutat inte var okej längre. Man beslöt att ta bort avgiften för tågtrafiken. Tågtrafiken skulle inte belastas med en extra avgift. Man ville ge tågen och kollektivtrafiken ett extra försprång när bron öppnades. På samma sätt gjorde danskarna med sin egen bro över Stora Bält. Man hade byggt en motorvägsbro som fick stå stängd länge eftersom man inte ville öppna den förrän järnvägstrafiken var i gång. Av samma skäl gäller det för framåtseende politiker att se till att gynna långsiktigt hållbara transporter när nya resmönster ska etableras. Det var vad kammaren gjorde 1999, och det är det ni vill riva upp . Det är det allt handlar om. Jag ska inte argumentera så mycket om siffror hit och dit. Men jag måste säga att jag blir riktigt orolig när statsrådet nämner siffran 324 miljoner. Jag fick nämligen intrycket av att det som detta förslag handlar om är att öppna upp för att i slutändan skulle kunna plocka ut 324 miljoner av Öresundstrafiken. Det är dubbelt så mycket som ens har vågat tro att det nuvarande och det som har skickat till handlar om. Det är synd att man inte kan få svar på det. Men frågan kvarstår eftersom statsrådet inte är här. Kan det verkligen vara så att Öresundstågstrafiken ska kosta 324 miljoner extra framöver? Jag ska säga några ord till mina kolleger, allianspolitiker från här i . Jag vet att ni är utsatta för ett hårt tryck, inte minst från medierna men också från medborgare och allra mest från era egna partikamrater. Lokala opinioner kommer och går, och det är inte alldeles enkelt att som riksdagsledamot tillfredsställa dem. Men ni vet, allianspolitiker från , att detta inte är någon vanlig fråga och att denna opinion inte är någon vanlig opinion. Den skär genom alla led. Detta är ett enskilt beslut som riktar sig enbart mot tågtrafiken på . Jag brukar inte använda . Men i ledaren i går var det en uppmaning till Alliansens riksdagsledamöter att säga nej till en höjning av broavgiften. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2. I detta anförande instämde , , och (alla S). 65 (FP) replik: Jag tänkte vara lite mer principiell. Jag framförde ståndpunkt tidigare. Det är helt klart att detta har nationella och regionala perspektiv. När det gäller de 324 miljonerna uppfattar jag att det var ett konstaterande att den svenska staten betalar 324 miljoner via . Det som diskuteras nu är en princip om järnvägslagen ska gälla även . Vi kan konstatera att medfinansiering och trafikantavgifter kommer att vara närmast en förutsättning för stora projekt i . Då kan man ställa den principiella frågan: Hur ser på det?