prot · GX09133 · 2010-06-07 00:00:00 — Jag kan bara beklaga att frågan om sms-lån och andra snabblån inte har fått sådan prioritet av den sittande regeringen att vi redan nu har en lagstiftning på plats som stärker konsumentskyddet, skärper bestämmelserna för snabblånen och, inte minst, tar tuffare tag mot alla oseriösa företag på kreditmarknaden. Ministern säger att regeringen avser att besluta om en lagrådsremiss. Det är intressant. Min fråga blir givetvis: Vad innebär , och ännu mer intressant när har det skarpa lagförslaget på sitt bord? Regeringen har inte lyckats presentera några förslag för . Vi har förlorat massor med tid på grund av en långdragen handläggning av regeringen. har vi gång på gång fått larmrapporter om att problemen med överskuldsättning växer dramatiskt. Varför har vi tvingats vänta? fick kronofogden in över 46 000 ansökningar om betalningsföreläggande för obetalda sms-lån. Det är en ökning jämfört med . Min fråga till ministern är: Varför väntar vi fortfarande på detta lagförslag? 26 (m): Det är lätt att bli otålig när man ser problem. Jag förstår det. Vi fick en ny konsumentkreditlag ganska sent. Där var de här frågorna uppe till debatt. Man brukar sedan faktiskt invänta lite resultat. Vi hade ett EG-direktiv som vi ville hantera med de här frågorna. Skälet till det var att om vi hade gått i särskild ordning med sms-lånen hade vi dels varit tvungna att ändra i efterhand, dels kanske inte fått någon effekt. Vi har valt att göra en ganska omfattande förändring i det förslag som vi är på väg fram med. Det är ju inte så att det inte har hänt något i takt med att man har sett problemen. i egenskap av tillsynsmyndighet har drivit ett antal ärenden i när det gäller sms-lån. Det har lett till att har förbjudit mobillåneföretagen att ta ut avgifter som inte är direkta hanteringskostnader för företagen. Man har också drivit en del andra ärenden. och har bedrivit en ganska aktiv informations- och upplysningskampanj, bland annat visavi skolorna vilket är väldigt bra. Lagstiftningen har prövats och informationen har förbättrats. Man kan fundera över varför det inte har blivit någon prövning av en del ockerärenden. Vi har en lagstiftning som borde kunna vara användbar i en del sammanhang när det gäller den typ av aggressiv marknadsföring som har slagit direkt mot ungdomar. Svaret på de frågor som ställer är att skälet till att vi har avvaktat är att vi har satt in detta i ett sammanhang. Förslaget kommer att innebära omfattande förbättringar ur ett konsumentperspektiv. I remissarbetet har vi, tycker jag, fått stort stöd för de åtgärder vi kommer att föreslå. Anledningen till att jag inte säger vilket datum detta ska komma till är att man som minister är van vid att man inte kan vara helt säker. Avsikten är att det ska ske den har ju inte riktigt infunnit sig . Det ligger nära . Jag tycker att det är viktigt att vi får bättre regler som tvingar de här företagen att göra en ordentlig kreditprövning. Jag tycker att det är otroligt viktigt att konsumenten får användbar och saklig information om avtalens konsekvenser. Jag tror dessutom att det är bra att vi får en ångerrätt. De nya reglerna kommer att gälla alla typer av lån. Låneproblem skaffar sig ju folk på mer än ett sätt, även om sms-lånen har blivit väldigt uppmärksammade. Sammantaget tror jag att vi rättar till det här. Jag tror att vi har gjort det på ett seriöst sätt och med viss respekt för det beslut som fattade när man valde att inte reglera i detalj tidigare utan släppte fram den här typen av lån på ett ganska öppet sätt eftersom det finns en utveckling på den här marknaden. Det slog lite snett, det som man lade grunden för under den förra mandatperioden. Det ska vi nu rätta till med de förslag som vi kommer att lägga fram . 27 (): Ministern säger att regeringen verkligen vill motverka problemen med överskuldsättning utan att skapa onödiga svårigheter för de långivare som agerar seriöst och för de konsumenter som uppskattar den här formen av kreditgivning. Det låter bra. Det handlar om att hitta en balans. Jag vill verkligen försäkra mig om att regeringen i sitt lagförslag och i sitt arbete på bredden, som ministern lyfte fram, verkligen städar upp på bakgården där de oseriösa kreditgivarna på denna snabblånemarknad finns. Där har det varit fest utan att regeringen har reagerat med kraft. Vi har till exempel HTO Finansiering som anmälts av för ocker. Fort och enkelt, men allt annat än bra och billigt. Avgiften för ett lån på är . Till det kommer andra utgifter och avgifter. Totalkostnaden för lånet när räntor och avgifter summerats blir 75 . Företaget är inte ensamt om att gömma sig bakom låga lånenivåer och korta lånetider. Det är bra att ministern tydliggör att förslaget till lagändring verkligen omfattar alla näringsidkare som är tvungna att lämna information och inte kan undgå regeln genom att ha låga nivåer eller korta tider. Det är en bra förändring, för det är något som jag tycker är upprörande på marknaden . Jag tycker att departementsskrivelsen tar upp många bra saker som många av oss har krävt . Många remissinstanser är till stor del positiva, som ministern säger. Som kronofogden lyfter fram kommer vi tidigast när lagen börjat tillämpas att kunna se effekten av en ny lagstiftning. Därför hade det varit bra att ha en högre prioritet på frågan så att vi inte hade behövt vänta till 2011. En rad andra frågor kvarstår. konsumenter lyfter fram sin kritik, nämligen att regeringen har valt att avvisa cooling off-perioder, reflexionstider och krav på räntetal. Jag möter en allt aggressivare marknadsföring från de här bolagen. SVT rapporterade om en skola i som hade fått in reklam på sin hemsida kopplad till en programvara som syftade till något helt annat än att sprida reklam om sms-lån och snabblån. Det är skrämmande eftersom det är just många ungdomar som har visat sig vara bland dem som faller i fällan. Förutom ungdomar är det ensamstående kvinnor som toppar statistiken, och deras ekonomiska situation är svår. Man räknar med att var fjärde ensamstående mamma lever i fattigdom. Utifrån detta tycker jag att det är viktigt att regeringen verkligen tar ett helhetsgrepp om sms-lånen och deras verkningar för svaga konsumentgrupper. 28 (m): Jag vill först påpeka att när det gäller dessa barn i en grundskola innebär god marknadsföringssed bland annat att särskild måttfullhet och försiktighet alltid ska iakttas när marknadsföring riktas till barn, vilket en hemsida i skolan borde göra. En marknadsföringskampanj på en skolhemsida kan alltså angripas med stöd av marknadsföringslagen. Dessutom kan personer inte ingå kreditavtal. Man kan förmoda att det knappast var låneföretagets avsikt att rikta reklamen till grundskoleelever. Men den lagstiftning som finns kan, som sagt, användas i detta fall. Det är naturligtvis viktigt att det är så. När det gäller det förslag som vi arbetar med menar jag att man får en viss betänketid i systemet i och med att vi ställer ganska tydliga krav på kreditprövning för denna typ av lån. För att ge kredit fordras det att man vet att konsumenten har betalningsförmåga för krediten. Kreditgivaren ska ta reda på konsumenternas levnadsomkostnader och inkomst. Finns det inte tillräcklig betalningsförmåga ska man inte bevilja kredit. Till exempel en student som lever på bara studiemedel och inte har någon annan inkomst når knappast upp till de krav som ställs om han eller hon inte har ett sommarjobb eller liknande. Vidare innebär skärpningen att det inte räcker med att göra en kreditprövning, utan konsumenten ska tillfrågas om sina ekonomiska förhållanden. Det är alltså inte bara att ta en upplysning, utan man ska också göra en bedömning av denna upplysning. Detta bör leda till en något långsammare kreditgivningsprocess, vilket innebär ett visst utrymme för eftertanke. Om det dessutom är en ångerrätt kopplad till detta, vilket vi kommer att göra, får man naturligtvis ett visst skydd och en viss begränsning. Det tror jag är helt nödvändigt och ganska klokt att göra. Även om det finns andra typer av åtgärder i några länder tror jag att vi sammantaget har motsvarande regelverk i det ganska omfattande förslag som kommer att gälla. Som jag inledde med att säga har jag förståelse för att man tycker att det går för sakta eller att man önskar att mycket hade gjorts i går. Så är det alltid. Men det är inte bara viktigt att saker går snabbt. Det ska också bli rätt. Man kan dra erfarenhet av att när man gjorde om lagstiftningen under förra mandatperioden, då var enig jag skyller inte på något parti egentligen blev det i alla fall fel. När man ska rätta till detta kan det vara klokt att göra det ordentligt och inte ta saker styckevis och delt utan att faktiskt arbeta igenom det ordentligt. Det är det som vi har försökt göra. Jag hoppas verkligen att detta ska ge effekt. Det är viktigt att säga att de åtgärder som har vidtagits för att ställa företag med aggressiv marknadsföring till svars utifrån gällande regler och annat ändå har påverkat åtminstone en del av företagen. Ageranden påverkar alltså ganska snabbt. Det tror jag är viktigt att veta. Jag har i en del sammanhang påpekat att det inte är någonting som hindrar seriösa kreditgivningsföretag att börja tillämpa den typen av kloka åtgärder som vi kommer att föreslå när vi kommer till med ett förslag. Man kan alltså börja agera direkt. Det krävs alltså åtgärder på flera olika områden. Avsikten är att vi ska komma till rätta med en del av dessa problem. Men det är inte bara ungdomar och ensamstående mammor som har denna typ av problem. När jag senast tittade på statistiken visade det sig att det var bland framför allt kvinnor, och ganska mogna kvinnor, som ökningen bland dem som tar denna typ av lån låg. Jag skulle tro att marknadsföringen efter hand riktar in sig på dem som kanske inte har fått den information som gäller, medan till exempel ungdomar via information och annat faktiskt har fått bättre kunskap om denna typ av lån. 29 (): Det är glädjande att vi kan se brytningen, inte minst i fråga om ungdomar, i kronofogdens sammanställning . Det är också tydligt att det blir en grupp av äldre låntagare. Ministern var i sitt senaste anförande inne på att god marknadsföringssed är en viktig del. Både jag och du, , vet att om dessa lagar ska fungera och verkligen ge effekt den dag de kommer krävs det också en effektiv tillsyn. Därför blir jag oroad när jag läser uttalande där man inte anser att reglerna medger det och att man också upplever att det finns en otydlighet i ansvaret mellan och . Med en sådan verklighet och myndigheter utan erforderliga resurser kommer lagen att bli rätt tandlös den dag den kommer. Det är någonting som vi alla är förlorare på, speciellt när vi har gjort ett omfattande arbete. Avslutningsvis tycker jag att det är intressant att höra om regeringen är beredd eller funderar på att lyfta in alla företag som verkar på kreditmarknaden under granskning. 30 (m): Jag ska börja med att göra interpellanten glad. har gett ett uppdrag om att överväga om bland andra sms-långivare och i princip alla kreditgivare bör stå under tillsyn. Det uppdraget är redan skickat för att tillsynen ska skärpas. Den är viktig. Vi har sett att aktörerna kan vara väldigt kreativa, om jag får uttrycka mig så. Då gäller det att tillsynen också är det, därför att om vi har regelverk ska de följas. De undantag som finns när det gäller de förslag som vi lägger fram är studielånen som går i en särskild fåra och pantbankslånen. Men i övrigt innefattar det förslag som vi lägger fram helheten, vilket är viktigt. När vi talar om denna skuldsättning och de problem som vi har sett kan jag säga att de flesta sms-lån som det görs anmälningar om hos kronofogden faktiskt betalas. Skuldfällan är alltså inte så omfattande där, men det är illa nog. Vi behöver inte ha många människor som hamnar i kronofogdens register eftersom det får konsekvenser, är besvärligt och visar på ett problem. Men jag tror att det som är svårt för många är att förstå konsekvenserna av denna typ av avtal som är tämligen luriga. Därför är det viktigt att vi följer upp hur väl man förklarar avtalens innebörd så att konsumenterna vet vilken typ av lån de tar och att de också får ordentlig information om sin ångerrätt. kan människor i efterhand komma på att detta kanske inte var så klokt. Jag tycker att vi har gjort ett bra förslag. Det är på väg fram. Jag hoppas att det ska komma . Men jag vill inte här i kammaren säga vilken dag eftersom jag då riskerar att det blir fel. Men borde ett sådant förslag vara på plats. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2009/10:459 om polishelikopter till och samarbete med 31 (m): i har frågat mig hur jag säkerställer att polisen får en optimal möjlighet att lösa sina uppgifter i . Han har också frågat hur jag ställer mig till att utreda hur man tillsammans med kan finansiera och använda en helikopter i såväl som östra . Polisen har sex moderna helikoptrar och en äldre skolhelikopter. Samtliga helikoptrar tillhör och är därmed en nationell resurs som kan nyttjas av alla polismyndigheter i landet. Helikoptrarna är baserade på fyra platser i landet , , och . fanns också en helikopter i . Efter att en av de två helikoptrarna i havererade beslöt att flytta helikoptern i till . De två helikoptrarna i täcker behov av helikopterstöd. Det är som avgör hur många polishelikoptrar som behövs och var de ska vara baserade för att göra mest nytta. Jag vet att nu utreder den framtida helikopterverksamheten och därmed också ser över behov av helikoptertransport. Den utredningen ska vara klar nu . Först därefter vet vi hur behovet ser ut, var i landet helikoptrarna bör placeras och om det finns ett behov av samverkan över gränserna. 32 i (s): Denna debatt om polishelikoptrar är kanske inte den vanligast förekommande när det gäller justitie- eller polisfrågor över huvud taget. Men jag tycker att det är så pass viktigt att lyfta fram frågan , speciellt som det pågår en utredning. Som ministern nämnt i sitt svar är bakgrunden att helikopterverksamheten i har försvunnit. Man har därför svårt att, som jag frågat om, nå en optimal förmåga att lösa sina polisiära uppgifter. Hur helikopterverksamheten ska användas är också en riksfråga en fråga i sig. Jag har i sammanhanget passat på att ställa en fråga om ett samarbete med . Anledningen till att jag frågat om just ett samarbete med är att vi i samband med klimatmötet i , COP 15, hade ett samarbete med polisen i . Från danskt håll använde man svensk helikopter. Det var ett alldeles förnämligt arbete som alla parter var mycket glada över. Det fungerade verkligen. Man kan i och för sig också säga att det inte förekom några större incidenter. Men kanske tjänade det hela som en förebyggande faktor. Jag vill återigen påpeka att anledningen till att helikoptern i försvann var en tragisk olycka i som gjorde att man fick flytta den dåvarande helikopterverksamheten i till , så får man rekvirera helikopter från . Det är lite grann det som är bekymret. Var och varför ska man ha en helikopterverksamhet? Ja, jag är inte någon expert på detta, men jag har inhämtat uppgifter om att det i landets stora befolkningscentrum , och finns ett behov av en helikopterverksamhet. Fram fanns det en helikopter på tre ställen. Det finns också annat att nämna med tanke på avstånden norröver där man givetvis också behöver en helikopter. Men här inriktar jag mig speciellt på med tanke på befolkningstätheten där. Från det att larmet går till dess att helikoptern i kommer ned till kan det ta . Det ska tankas. Dessutom ska helikoptern finnas på plats vid larmet. När helikoptern i ska lyfta kan ju vädret exempelvis vid dimma vara så otjänligt att helikoptern inte kan lyfta. kan vädret i vara sådant att det går att använda helikopter. Vad händer då på helikopterfronten och i diskussionen om helikopterverksamheten? Ja, en utredning pågår. Jag har tidigare skrivit motioner i samma fråga, men jag har inte hört någonting om detta. Därför vore det intressant att få ett svar om hur det tar innan besked kan ges. Vi vet att leveranstiden för helikoptrar är lång, upp till . Vi vet också att piloterna i har flyttat, så nya piloter måste rekryteras och utbildas. Med lite framförhållning skulle man kunna tänka sig att polisen lånar utrustning, kanske från ett annat Schengenland, eller att försvarets helikoptrar används. Praktiskt har det dock inte fungerat; man har inte kunnat lösa detta på det viset. Som sagt: Man trodde kanske att det skulle gå att låna från grannlandet . Det är just i det avseendet min andra fråga i interpellationen kommer in, för inte där heller finns nämnda möjlighet. En kort följdfråga är därför: Hur ser tidsschemat ut för helikopterverksamheten i , och tycker inte ministern att det låter intressant med ett stort svenskt ekonomiskt bidrag till verksamheten eller, med tanke på det ekonomiska läget, med ett samarbete med ? I varje fall kunde man göra en framställan och ett försök. 33 (): Jag håller med i om att det absolut är önskvärt att en polishelikopter finns placerad i . Men ska ett sådant beslut, precis som justitieministern här svarat, inte fattas av politiker. Vi kan inte här i peka ut precis i vilka städer en helikopter ska vara placerad. är en del av polisens verksamhet. Dessutom gäller det hur man ska agera i akuta situationer. Om en helikopter eller någonting annat behövs måste kunna avgöra. Det är de som ska fatta beslut om sådant. Men givetvis kan vi förtroendevalda tycka att det vore önskvärt att ha en polishelikopter placerad i . Det är också bra att i tar upp frågan om en samordning med . Vi i justitieutskottet vet att Socialdemokraterna vid skilda tillfällen har ställt sig negativa till ett samarbete med polis i andra länder och till polisens möjligheter att vid behov verka i andra länder. Som det är kan svensk polis som till exempel under i hjälpa till och agera i ett annat land. Däremot kan vi inte på samma sätt ta hjälp av andra länders polis, även om det skulle behövas. kommer nya förslag i sammanhanget att behandlas. Som skåning tror jag inte att vare sig jag eller någon annan hemmavid har något större problem med att säga att och gemensamt skulle kunna ha en helikopter, även om det kanske skulle betyda att det är en dansk pilot som flyger polishelikoptern in i . Över huvud taget finns det mycket att utveckla inom det nordiska polissamarbetet. En del kunde, tycker jag, vara att ha en gemensam skånsk-dansk polishelikopter. 34 (m): Ja, det här är en fråga som ska fatta beslut om. Men det är bra att detta diskuteras eftersom det också är en resursfråga och naturligtvis en fråga om kapacitet. Jag tycker alltså att det är positivt att detta diskuteras. beslut om hur de sex helikoptrar som finns ska placeras har gett oss situationen att vi inte har någon helikopter i ; det är helt riktigt att det är så. Däremot är det viktigt att säga att kan få helikopterstöd. Bakgrunden till beslut är, skulle jag tro, att det om man under dygnets ska ha helikoptrar i operativt skick krävs minst två helikoptrar. Dessutom måste det finnas flera omgångar besättning för att det ska kunna fungera. Vidare kräver helikoptrarna mycket marktid eftersom det är mycket service på den här typen av transportmedel. Det krävs också mycket underhåll, så det är fråga om stora kostnader. Det är därför man koncentrerar verksamheten och därför den ligger som den ligger. I och med att helikoptern i så att säga gick ur tiden var man tvungen att tänka om. har, som jag sagt när det gäller tidsplanen, en egen pågående utredning om helikopterverksamheten om vilka behov som finns, om hur man kan tänka och så vidare. Den utredningen ska vara klar . Den inkluderar också den rätt besvärliga frågan om möjligheten att ha en transporthelikopter för den en väldigt kostsam historia. Det är klart att en insatsstyrka som ska kunna rycka ut och hjälpa till i hela landet också måste kunna röra sig någorlunda snabbt. Man kan förstå att det skulle vara en väldig fördel om det fanns möjlighet till helikopterstöd. Tidsschemat är sådant att vi har en utredning som blir klar med . Då kan man börja jobba med planeringen av förverkligandet av de tankar som möjligen finns med där. Det är, som sagt, som ska fatta beslut. När det gäller tycker jag att det är en riktigt viktig och intressant fråga. De har ju ingen helikopter, och polissamarbete med våra grannländer är viktigt över lag. Vi har från regeringens sida tillsatt en utredning för att just titta på frågan hur svensk polis ska kunna samarbeta generellt i olika avseenden och efter vilka regelverk till exempel med dansk polis. Den utredningen ska vara färdig . Jag hoppas verkligen att vi kommer att kunna ta steg framåt. kamrater har ju varit negativa i många diskussioner, vilket också påpekade. Jag tror att det är alldeles nödvändigt att vi har bra samarbetsmöjligheter. Det är inte bara i fråga om helikopter vi har samarbetat med utan också i fråga om annan utrustning. Om vi kan samarbeta i gränsregioner och liknande får vi en vinnvinn-situation. Det tycker jag att det ska finnas möjligheter till. kommer förslag att landa i , och jag hoppas att vi då kan ta steg framåt. Svaret på frågan om helikoptersituationen i tror jag att vi får först när vi sett bedömning. Jag tror inte att det finns någon negativ inställning till att ha förstärkningar, utan frågan är vad som kan åstadkommas och med vilka medel. Samarbetsfrågan kommer i steg två, och där är utredning redan tillsatt. 35 i (s): Jag tackar för beskedet om datum, särskilt det som gällde utredningen som kommer . Frågan har tidigare inte varit uppe till debatt, åtminstone inte vad jag uppfattat. Jag ger mig inte in i debatten huruvida vi ska samarbeta med eller inte. Jag vill fokusera på helikopterverksamheten. Nästa interpellationsdebatt gäller polisutbildningen, som ju också lite grann går åt Danmarkshållet. Sedan intresset väcktes och jag började fundera på hur det fungerar med polishelikopter har jag haft kontakt både med dem som jobbar i helikoptern och med dem utanför, alltså poliser som har samarbete med helikopterverksamheten. Det finns ju ett samband mellan mark och luft. Jag har även haft kontakt med polisledningen och . Det finns en samsyn kring detta som jag tycker att man tar väldigt seriöst. Det ses inte alls som omöjligt att kunna ha ett samarbete med . När det gäller placeringen i förstår jag att det är en kostnadsfråga. Det har dock funnits helikopter där tidigare, och det är ett stort befolkningscentrum. Därför finns det behov av helikopter. Det ska bli intressant att se vad man kommer fram till . En fråga gäller hur man ska arbeta i helikoptern. Det är ganska tufft som det är . Man kan fundera på hur det fungerar för den som sitter i helikoptern och jobbar. är det i princip en enmansbesättning i form av en pilot. Han eller hon ska alltså både sköta helikoptern och den operativa verksamheten mot marken. Man kan tycka att han eller hon kanske borde ha en professionell operatör med sig, någon som kan utnyttja den tekniska utrustningen. Kanske skulle man kunna vara i luften ännu mer och sköta verksamheten därifrån. Det är också en prioriteringsfråga. Kanske kan det vara en framtidsvision, om vi kommer vidare. Vi har ju fler poliser , och då kanske vi skulle förändra förhållningssättet beträffande hur man jobbar inom polisen. Nå, det var bara en tanke. Det viktiga är att ta vara på detta optimalt och inte på något sätt äventyra säkerheten. Det bästa vore om piloten inte behövde sköta både helikoptern och kontakten med marken. Det är klarlagt att polisen i anser det vara mycket negativt för den polisoperativa verksamheten att man dragit in helikopterverksamheten. Redan det motiverar att ha en helikopter i närområdet. Det finns en del att fundera på. När man tittar på ekonomin och samarbetet med kan det mycket väl vara så att man utbildar piloter i och använder dem även mot Danmarkshållet. Vad jag förstår var de senast stationerade i . Man kunde låta dem gå in över eftersom behovet även där är stort. Dessutom har det en förebyggande verkan.