prot · GX0985 · 2010-03-10 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 22 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 107 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 13 m, 4 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Gulan Avci (fp) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Dopning) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 170 för utskottet 108 för res. 2 18 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 18 mp, 1 - För res. 2: 107 s, 1 v Avstod: 18 v Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU11 Vuxenutbildning Punkt 1 (Vuxenutbildningens omfattning och inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 169 för utskottet 107 för res. 1 19 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 22 fp, 19 kd, 18 mp, 1 - För res. 1: 107 s Avstod: 19 v Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Punkt 3 (Resurser till vuxenutbildningen) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 169 för utskottet 105 för res. 3 20 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 17 mp, 1 - För res. 3: 105 s Avstod: 19 v, 1 mp Frånvarande: 25 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU12 Försörjningskrav vid anhöriginvandring Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 144 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 107 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Punkt 2 (Lagförslaget) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 144 för res. 2 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 1 - För res. 2: 107 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Punkt 3 (Uppskjuten invandringsprövning m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 255 för utskottet 38 för res. 3 1 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 84 m, 24 c, 22 fp, 19 kd, 1 - För res. 3: 1 s, 19 v, 18 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 23 s, 12 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Anhöriginvandring) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 37 för res. 4 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 1 - För res. 4: 19 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Punkterna 5 och 6 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU33 Övergångsvis dokumenthantering vid flyttningar under punktskatteuppskov Kammaren biföll utskottets förslag. JuU11 Unga lagöverträdare Punkt 1 (styrelses redogörelse m.m.) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 144 för res. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 1 - För res. : 107 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. KU29 Statlig förvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU17 Kommunala frågor Punkt 2 (Kommunalekonomisk utjämning) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 168 för utskottet 108 för res. 1 18 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 17 kd, 18 mp, 1 - För res. 1: 107 s, 1 v Avstod: 18 v Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 7 kd, 3 v, 1 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 3 (Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 170 för utskottet 106 för res. 3 19 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd, 18 mp, 1 - För res. 3: 106 s Avstod: 19 v Frånvarande: 24 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU26 Allmänna motioner om inkomstskatter Punkt 1 (Skatteskala, grundavdrag m.m.) Yrkanden: 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) 3. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2009/10:Sk555 (m) Förberedande votering: 144 för res. 1 5 för mot. 145 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 151 för utskottet 144 för res. 1 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 25 c, 23 fp, 19 kd För res. 1: 107 s, 19 v, 18 mp Avstod: 1 - Frånvarande: 23 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 kd, 3 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Förste vice talmannen meddelade att voteringen skulle äga rum efter debattens slut i utrikesutskottets betänkande 2009/10:UU9, dock tidigast . 15 § (forts. från 12 §) Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet (forts. SkU27) 111 (): Jag vill också ha en företagsbeskattning som gynnar innovationer och entreprenörskap. Jag vill också ha en tonnageskatt som ger likvärdiga villkor för svensk sjöfart. Jag vill också ha ett gott informationsutbyte med andra länder så att de skatter som ska betalas in verkligen blir betalda och jag vill också ha en rättvis och likformig fastighetsbeskattning. Det här har mina rödgröna kolleger redan redogjort för väldigt föredömligt före voteringen. Jag hoppas att ni kommer ihåg det så att jag i stället kan koncentrera mig helt på frågan om uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ. Uttagsbeskattning är en gammal fin princip i svensk skattelagstiftning som finns till för att företagsägare inte ska undgå beskattning av företagets inkomster genom att ta ut värdet av företagets produktion för privat bruk. Om varor eller tjänster överlåts till ett pris som understiger marknadspriset ska man uttagsbeskattas. Det är mig veterligen ingen som har ifrågasatt den principen som sådan, däremot har i alla fall jag fått väldigt många mejl från människor som tycker att tillämpning när det kommer till vindkraftskooperativ är mycket konstig. Vindkraftskooperativen består av människor som gått samman i en ekonomisk förening och investerat i vindkraftverk som ska förse dem med el. Kostnaden för en andel motsvarar byggandet av vindkraftverken, inklusive eventuell vinst för projektören. Varje andel i kooperativet berättigar sedan andelsägaren till att köpa en viss mängd el till ett visst pris, som i sin tur ska täcka de löpande kostnaderna inklusive eventuella vinster för underhållsföretag och så vidare. Precis som de olika elbolagen erbjuder olika avtalsmodeller har vindkraftskooperativen en helt egen prissättningsmodell, med egna förutsättningar. Man betalar helt enkelt i två steg, först för själva andelen och sedan för själva elen. Eftersom man har betalat för andelen en gång kan själva elpriset normalt vara lite lägre än spotpriset på elbörsen . Det är den här detaljen som har hakat upp sig på. Efter en rad framgångsrika år för vindkraftskooperativen, som har gjort att en tiondel av vindkraften är andelsägd, kom på att den andelsägda elen borde uttagsbeskattas. Det är något som också senare har bekräftats i en dom från . Med den här extraskatten på elen blev den tidigare lönsamma investeringen plötsligt en ren förlustaffär. Det har lett till att antalet sålda andelar och intresseanmälningar för nyteckning av andelar i vindkraft har minskat med mellan jämfört med . Det är en mycket olycklig utveckling. Delaktighet i vindkraftens vinster, såsom genom andelsägande i kooperativ, har visat sig öka den folkliga förankringen för vindkraften. När nu uttagsskatten slår undan benen för vindkraftskooperativen minskar alltså inte bara mångfalden på elmarknaden, utan i förlängningen äventyras också vindkraftens fortsatta förankring och därmed utbyggnad. Finansministern har varit mycket tydlig med att han tycker att nytolkning är bra och att regeringen inte tänker göra någonting åt saken. De borgerliga i utskottet nöjer sig med en förhoppning om att ska informera bättre om vilka regler man tillämpar för att beräkna marknadspriset. Vi rödgröna menar däremot att regeringen bör se till att frågan får en lösning. En naturlig utgångspunkt vore att titta lite närmare på begreppet marknadspris. Det finns en ekonom som heter som har tittat närmare på det här. Han menar att vindkraftskooperativens elpriser uppfyller alla krav på marknadsmässighet eftersom priserna och kvantiteterna är oreglerade, konsumenter och leverantörer köper och säljer av fri vilja och köpare och säljare har motstridiga intressen. Det är helt enkelt en annan prissättningsmodell, men därmed inte nödvändigtvis ett rabatterat pris. Om vi kommer fram till att det är ett marknadspris det handlar om faller ju hela frågan om uttagsbeskattning och man kan återgå till de tidigare reglerna. En annan modell, som har lanserats av några centerpartister som fortfarande tycks dela vår tro att vindkraft är bättre än kärnkraft, bygger på att se över reglerna för kooperativ utdelning. får alla kooperativ, alltså inte bara vindkraftskooperativ, före beräkning av eventuell uttagsskatt göra ett avdrag för så kallad kooperativ utdelning. Det baseras på kooperativets omsättning. Det är gynnsamt för många av de traditionella ekonomiska föreningarna som har en förhållandevis stor omsättning. Vindkraftskooperativen däremot, som har en ganska låg omsättning men en ganska hög kapitalinsats, har inte så stor glädje av det här avdraget. Om man i stället skulle kunna välja att basera den kooperativa utdelningen på kapitalinsatsen skulle även vindkraftskooperativen kunna ta del av avdraget för kooperativ utdelning i större utsträckning än . Exakt hur man ska gå till väga återstår att utreda, men det viktiga är att redan nu kunna ge beskedet att någonting ska göras. Som det är nu har nyteckningen av andelar tvärbromsat. Om inte frågan får en snar lösning riskerar vi inte bara det utan också att de som redan äger andelar drar sig ur. Vem vill vara med i någonting som är en förlustaffär? Med tanke på andelsägandets positiva effekter för utbyggnaden av vindkraft äventyrar det faktiskt i förlängningen hela vindkraftssatsningen. Är borgerligheten beredd att stillatigande se på när vindkraftverken tynar bort på grund av en stelbent regeltolkning? Det är inte jag. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 3. 112 (): För säkerhets skull ska jag förtydliga vad det är som skatteutskottets betänkande nr 27 handlar om, nämligen allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet. Den kära socialdemokratiska kollegan har tydligen gått vilse bland betänkandena . Vi har två att hålla reda på. Han började nämligen med att kritisera frånvaron av företagsskattedebatt i det förra ärendet som handlade om inkomstskatter. Sedan ägnade han större delen av sitt anförande åt att prata om inkomstskatter i en företagsskattedebatt. Det kan vara lätt att gå lite vilse när man har flera betänkanden att hålla reda på. Det är alltså motioner om företag, kapital och fastigheter vi ska diskutera här. Betänkandet behandlar 103 motioner från den allmänna motionstiden . Intressant är att notera att av motionerna kommer från alliansen. Vi kan alltså notera att det här är ett område som intresserar alliansen, på goda grunder. Till betänkandet har lämnats sex reservationer och ett särskilt yttrande från oppositionspartierna. Från sida kommer jag i huvudsak att ta upp frågan om företagande och kapital. Mina moderata kolleger i skatteutskottet, och , kommer att bidra till debatten om uttagsbeskattning på vindkraftskooperativ respektive fastighetsbeskattning. Motionssammanställningen utgör verkligen en både spännande och intressant läsning. Motionsställarna är både kunniga och väl insatta i de ämnen de tar upp. Det är ett veritabelt uppslagsverk vad gäller goda idéer för att främja det så viktiga företagandet i landet. Under rubriken investeringar återfinner vi 34 motioner, varav 30 från alliansledamöter. Motionerna handlar om förslag till hur vi på olika sätt kan utnyttja skatteincitamentet för att stimulera människors vilja och möjlighet att starta och driva företag. Exempel på goda idéer är riskkapitalavdrag, etableringskonton, förenklingar av aktiebeskattning, ytterligare sänkt bolagsskatt och många fler förslag. Motionerna handlar också om hur skattereglerna ska kunna förändras för att redan befintliga företag ska kunna utöka sina investeringar i och hur landet ska bli mer attraktivt för utländska investerare att placera sina pengar i. Regeringen har ju gjort en hel del på det här området redan. Det har kommit en utredning, SOU 2009:33, som bär titeln på aktieförvärv och vinstutdelning, och som just nu är på remiss. Den tar upp många av motionärernas förslag. I den senaste budgetpropositionen /10 kan vi också notera att en företagsskatteutredning ska tillsättas för att undersöka möjligheterna att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn för att ha lika villkor eller åtminstone mer lika villkor mellan investeringar av eget kapital och av lånat kapital. Det här är bra. Det är precis vad företagare själva efterfrågar. Regeringen har alltså gjort en hel del på skattesidan. Det har inte undgått någon av oss. Jag menar totalt, med tanke på den strida ström av propositioner vi har behandlat i utskottet . Det är kul, tycker jag. För företagarens del har bolagsskatten och expansionsfondsskatten för småföretag sänkts. Ambitionen är så klart att sänka skatten ytterligare. Förmögenhetsskatten har avskaffats, vilket jag skulle vilja rubricera som den absolut viktigaste åtgärden för att främja tillgången till det viktiga kapital som företagen behöver inte minst de mindre för sina investeringar. Fåmansbolagsreglerna, mer populärt kallat 3:12-reglerna, har förbättrats. Socialavgifterna har sänkts. Avskrivningsregler och förenklade redovisningsregler på momsområdet har förbättrats. Då ska vi inte bara prata om jobbskatteavdrag, som självklart har en positiv inverkan även på våra företag. Mycket återstår självklart att göra. Det här är bara en inledning på ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla företag för att kunna bidra till en varaktig sysselsättning i landet. Med andra ord: Regeringen levererar och arbetar hårt för att förbättra företagens villkor. Arbetet kommer att sträcka sig in i nästa mandatperiod. Vi har mycket att göra vad gäller att rensa ut i den regeldjungel som omger vårt företagande. Då hoppas vi att arbetet på den här inslagna vägen får fortsätta också in i nästa mandatperiod. Socialdemokraterna har utropat sig till det nya småföretagarpartiet. Det är kanske dags att syna det i sömmarna. Vad är det som väntar runt hörnet för medborgare och företagare om vi får ett skifte efter valet till en annan regering? En del motioner som återfinns i det här motionsbetänkandet vittnar om vad som kan vänta. Med en vänsterregering vid roder kommer förmögenhetsskatten att återinföras. Det är en skatt som de allra flesta andra länder jag vet inte om det finns något land som har den kvar har avskaffat. Det är av en mycket viktig orsak, nämligen skattens förödande inverkan på investeringar. Det är den mest skadliga skatten i alla kategorier, inte bara för att den genom sina oenhetliga värderingsregler och många undantag uppmuntrar till skatteplanering, mina vänner, och irrationella transaktioner utan också för att den motverkar tillgången till kapital. Det är det kapital som svenska företag i framför allt tidiga skeden så väl behöver. Med en vänsterregering vid roder kommer också fastighetsskatten att återinföras. Det var en skatt som inte bara i alltför många fall översteg vanliga människors sammanlagda betalningsförmåga utan också ledde till att många fick gå från hus och hem. Det är en omoralisk skatt. Det är en sida av saken. En annan sida är att ett återinförande av fastighetsskatten utgör en grund för förmögenhetsskatten. De två tillsammans kan också ha en förödande inverkan, inte bara på den personliga betalningsförmågan utan också för företagare. Inte sällan är det så för små företag, enmansföretag, som ska starta att möjligheten att få tillgång till kapital när inte friends, fools and family räcker till är att belåna sin fastighet eller bostadsrätt ett startkapital i ett företag. Det försvåras synnerligen vid ett införande av båda dessa skadliga skatter. kommer att ta upp mer om denna fråga. Det här kommer att utmynna i att vi från borgerlighetens sida vill tillkännage för regeringen att även frågan om fastighetstaxeringen ska utredas och slopas. Det är inte bara fråga om en administrativ kostnad och svårförklarliga skillnader i boende utan också att vi inte vill att fastighetsskatten ska återinföras punkt slut. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 27. Jag ser fram emot följande debatt i frågorna, som bland annat gör sig redo för från repliktalarstolen. 113 () replik: Jag vill ställa några frågor och kommentera några frågor. Vi börjar med det enklaste av det enkla, nämligen tonnageskatten. Varför dröjer den? Vi är helt överens om den. Titta på länderna runt om i EU. Med ordföranden i spetsen skriver utskottet skarpt om detta i betänkandet. Varför händer ingenting? Vad är det som bromsar? Det som irriterar oss är att ni inte törs tala om för regeringen en tredje gång att det finns en majoritet i för en tonnageskatt. Det vill jag ha en förklaring till. Sedan var det frågan om riskkapital. Det finns ett lysande förslag från socialdemokratisk sida. Det gäller vårt riskkapitalavdrag, eller max , för att underlätta för nystartade företag. Det är också ett förslag som ligger helt i linje med vad Företagarna och vill. Vi är beredda att prova detta och lägga undan bra mycket pengar på detta för att se om det fungerar. Vidare har vi frågan om fastighetsskatten. Det är en global skattebas. Det är den tryggaste fastighetsskatten. Att göra förändringar i den skatten är inget som påverkar tillväxten. Det säger alla ekonomer. Det visste också . Men då var ni tvungna att ge efter eftersom ni utgör en högerregering där ni är beroende av de andra småpartierna. Det var kd som drev igenom detta. Det är faktiskt den tryggaste och säkraste skattebasen som används över hela jordklotet. Ett argument som ni har använt är att ni vill försvåra för oss genom att ta bort taxeringen vid en eventuell valförlust. Är det fråga om dåligt självförtroende? 114 () replik: Det sista får du nog upprepa i nästa replik. Den frågan förstod jag inte. Det får du gärna göra. Det finns möjlighet till ytterligare en replik. Vi är definitivt helt överens om tonnageskatten. Vi är inte heller nöjda med att det inte har kommit ett svar från regeringen. Men vi kan inte lasta bara regeringen för detta. Är ni helt historielösa från Socialdemokraternas regeringstid? Sedan infördes tonnageskatter runt om i . Man ville göra detsamma här i . Ingenting hände under den förra regeringen. Sex partier gjorde tillsammans ett tillkännagivande om en utredning under den förra regeringen. Ingenting hände, och ingenting hände. Sedan blev det ett tillkännagivande 2007. Utredningen lades fram, men den fyllde inte alla kriterier för att svara på en del frågor eftersom den inte tog hänsyn till sjöfartsstödet. Man behöver titta över detta en gång till. Det får vi ha förståelse för. Jag kan inte nog understryka vikten av att vi faktiskt får ett beslut i frågan. Där är vi fullständigt överens. Men då måste det finnas ett ordentligt underlag att fatta beslut på. Det föreligger inte . har regeringen tillsatt en utredning som tittar på helheten för den svenska rederinäringen. Det är bra, och det välkomnar jag. Vi får emotse utredningen, och förhoppningsvis kan utredningen komma till ett avslut. Det kommer att ske under nästa mandatperiod. Vad gäller rederinäringen kan vi ändå konstatera att det inte bara är ute på fjärden här utanför som det våras som jag såg när jag tittade ut på islossningen utan det verkar vara så att man också upplever det så i rederinäringen. I vår tidning läser jag att ser positivt på utvecklingen och satsar 8 miljarder, sammanlagt 1 miljard i , på nya färjor. Det ser positivt ut för svensk rederinäring. 115 () replik: säger att den borgerliga majoriteten inte är nöjd. Nej, det är så klart. Men vad gör ni åt det? Ni nöjer er med att utgå från att regeringen gör något. Det är ett ord som genomsyrar hela betänkandet ni utgår. Vi ser det som att ni tar order direkt från . Det är vi här i kammaren som är folkvalda, och vi har gett regeringen uppdraget två gånger. Ändå händer det ingenting. När vår regering fick det här kravet på sig genomförde man en utredning, precis som beställde. Varför kan man inte göra det nu? Varför händer det ingenting? Kom inte och säg att det var vi som inte gjorde någonting! Det är typiskt er att gå bakåt. Prata om den här mandatperioden när ni styr! Se till att det händer någonting! Jag hoppas att det finns någon borgerlig ledamot här som är modig och röstar med oss för att ytterligare stärka det här kravet. kommenterade inte vårt förslag på riskkapitalavdrag. Är det bra eller dåligt? Varför sade ni nej till det? Det är någonting som precis stämmer med de önskemål som ställs från näringslivet också. I inledningen kände sig tryggare, och hon pratade om procentsatser och så vidare. Men titta på vad som har hänt i ! Det är dags att göra bokslut över er politik. Men ni vill inte se precis det jag nämnde. Det har gått dåligt för , och klyftorna har ökat. Vi får väl ta den debatten någon annanstans. Men jag hoppas att ni har mod att införa tonnageskatten. Säg ja till vårt förslag om riskkapitalavdrag! Var rädd om fastighetsskatten! 116 () replik: Det är intressant att följa bollande mellan de olika betänkandena. Det är klart att det här hänger ihop det gör det absolut. Ta det här med uttagsbeskattningen, som kommer att ta upp under den fortsatta debatten. Med kraftfull stämma säger man att det här kommer att innebära undergången för alla vindkraftverk i . Men så föreslår man en utredning. Man vill förlänga processen i stället, fortfarande med osäkerhet för vindkraftskooperativen, genom att slänga in frågan i en utredning. Det är inte bara det, utan också fastighetsbeskattning, hyressättning och så vidare ska utredas. Vad är egentligen förslagen från oppositionen? får vi höra: Svar kommer vi ska jobba ihop oss. Och när det kommer blir det en utredning. Det är rätt tandlöst, får jag säga. Allting ska begravas i utredningar. Det är vad vi har hört av det ni i oppositionen har presenterat när ni har sagt att ni är överens. Det ska utredas det är inte så jätteviktigt att komma överens. Vad gäller riskkapitalavdrag kan det tyckas som ett bra förslag och investeringar upp till 100 000. Men vi ska ändå komma ihåg att för att göra dessa investeringar krävs det att man har rätt mycket kapital från början. Det som kommer fram i den utredning som regeringen tillsatte och som är på remissbehandling är just vilken möjlighet till exempel en familj med ungefär 20 00025 000 i inkomst som vill starta ett företag har att gå in med små medel. Hur kan den familjen avsätta medel utan att behöva gå till riskkapitalister om man inte har många miljoner i bakfickan för att kunna starta ett nytt företag? Det är framför allt viktigt för alla de ungdomar som väntar på att starta företag. 117 () replik: