prot · GX09131 · 2010-06-03 00:00:00 — Som jag ser det kommer vi första gången att kunna mäta och utvärdera huruvida tillhör de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och en ökad andel förnybar energi och huruvida man också verkar för att vi ska ha en effektivare energianvändning. Det tycker jag är betydligt bättre än det nuvarande. 114 () replik: De svenska kärnkraftverken stod för av elproduktionen 2009. Det var inte några . ägande i stod stilla även . Sedan tog upp ett verktyg här och framhöll hållbarhetsredovisningen som ett bra exempel på vad de statliga företagen ska rätta sig efter. Menar att har levt upp till regeringens klimatambitioner att vara ett föredöme när det gäller miljömässigt och socialt ansvarstagande? Det är den ägarpolicy som staten har antagit för de statliga företagen. Låt oss titta på vad som har hänt de här tre . är ett av de ledande företagen när det gäller utsläpp av koldioxid. De har ökat markant , medan man i övriga EU-länder har minskat utsläppen av CO2 . Menar att har levt upp till regeringens ägarpolicy? 115 () replik: hade en anmärkning om kärnkraftens andel av elproduktionen. har det som bekant varit väldiga produktionsproblem. Man har genomfört renoveringar som har tagit alldeles på tok . Men året före det ligger det på . Det är en väldigt stor och viktig del. Ungefär varannan gång man tänder ljuset i normalfallet är det vattenkraften och varannan gång är det kärnkraften som står för energin. Alliansregeringen satsar som bekant kraftfullt på alternativen. Men förutsättningen för att vi kan göra det är att vi säkrar energiproduktionen. Kärnkraften behövs för överskådlig framtid för att klara basindustrins behov och energiproduktionen för hushållen. Lever man upp till kraven? Det har varit omöjligt att mäta. blir det däremot på ett helt annat sätt möjligt att utvärdera . Det ser jag fram emot med tillfredsställelse. 116 () replik: Låt oss reda ut vilket år vi har. har det passerat av 2010. Jag refererade till vad den svenska kärnkraften presterade . Det blir fel, fel, fel när ska tala om kärnkraftens effektivitet här i . Jag fick inget svar på frågan om har levt upp till regeringens ägarpolicy när det gäller miljömässighet. Svaret var att det blir bättre nu med de nya ägardirektiven. Men ägardirektiven har ingen direkt koppling till ägarpolicyn. Det är ett policydokument som gäller samtliga statliga företag. Tar de sociala hänsyn? Är de ledande när det gäller både socialt ansvar och miljömässighet? Det måste väl ändå vara ganska lätt att svara på det. Har man levt upp till detta eller inte? Det går väl ändå att utvärdera? Det som står i förslaget till beslut är ganska intressant. Där står följande: godkänner att uppdraget för förtydligas i enlighet med följande. ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Det är vad som står och ingenting mer. Det är förslaget till förtydligande. 117 () replik: tar upp diskussionen om hur många procent som kärnkraften står för. Vi kan kanske gemensamt efter debatten leta upp de senaste tre fyra åren. Då ska vi nog få se att om det inte var 2009, så ligger det där 2008. Om du inte visste det, , är det ett av de huvudsätt som vi producerar el på i det här landet. Det som blir fel, fel, fel är den väg som vi skulle välja om ni skulle komma till makten. Ni har ju fått med er övriga partier på er sida att säga att man ska utvärdera kärnkraften varje mandatperiod. Så kortsiktigt kan man inte ha elproduktion. Det krävs betydligt längre horisont än så. Jag tycker att det är tragiskt. Det skulle vara väldigt negativt för svenska konsumenter och för vår basindustri. Som förut har nämnts är redan nu ledande inom produktionen av förnybar el. I många stycken har man kommit väldigt långt. Man är ett jättebolag som satsar starkare i , men man satsar också på andra ställen. Det är också värt att påpeka att den kärnkraft och brunkolskraft som finns i till exempel köptes under den förra regeringen. Det är väldigt lätt att skylla allting på den här regeringen, men jag tycker att ska titta sig själv spegeln och att ni ska ta ert ansvar. Jag tycker att de mål som är satta på ett helt annat sätt ger förutsättningar för oss i riksdag att utvärdera elproduktion. 118 (): fick den här kammaren en första påminnelse om regeringens försumlighet när det gällde styrningen av . Det var ett resultat av en granskning från där man pekade på att regeringen inte hade omsatt riksdagsbeslutet till vägledning för . hade regeringen inte gjort ett dugg. Statsminister då var . Efter kritik och efter KU-granskning kom äntligen regeringen till skott och lyckades pressa fram ett litet embryo till ägardirektiv, som var så urvattnat till sitt innehåll att det inte gick att styra efter det. Det tog från beslut i till ägardirektiv. Den här regeringen har klarat motsvarande sak . Den måste därför rimligen vara dubbelt så bra som den förra regeringen. Likväl kritiserar man från oppositionens sida regeringen. Dock kan jag hålla med oppositionen i ett avseende. Jag tycker inte att det här ägardirektivet heller är så lyckat; det är bättre än det tidigare, men det är inte så lyckat. Det jag tycker är tråkigt är att regeringen inte tog tillfället i akt att en gång för alla göra sig kvitt den olyckliga formulering som har funnits med under AB:s hela livstid, en formulering som är sanktionerad av näringsminister efter näringsminister, att ska vara ett ledande bolag på den europeiska energimarknaden. Den som orkat läsa årsredovisningar skulle ha funnit att vd i sina skrivningar pekat på att uppdrag är att bli en ledande spelare i . Det är detta uppdrag som har satt i den situation det hamnat i, det vill säga att inte bara bli ledande i utan också kommit att bli en leverantör av el som i mycket stor utsträckning grundar sig på fossil kraft. Om man vill bli stor i måste man nämligen vara stor i den fossila kraften. Det finns ingen annan kraft att förvärva i . Ja, det skulle vara tysk kärnkraft, men den har också sina sidor. Inom parentes kan jag påpeka att för blott en årsvinst satte vd hela bolaget i pant för den säkerhet och det ansvar man har på den tyska marknaden. Inte heller har den här strategin varit särskilt lönsam. Ni som läser årsredovisningarna skulle efter diverse räknearbete finna att den vinst som har levererat är obetydligt större, eller kanske till och med mindre, än vad den skulle ha varit om över huvud taget inte varit verksamt i . Den som tycker att staten inte ska ägna sig åt företagande har på nytt fått rätt. Låt mig därför i all enkelhet som avgående riksdagsledamot ge regeringen och nästa riksdag ett råd: i två delar, en svensk eller möjligtvis nordisk del och en internationell del. Sälj den internationella delen. Har man tur får man tillbaka lika mycket som man en gång har gett för verksamheten. Det kan aldrig ligga i svenska skattebetalares intressen att äga ett bolag som ska vara en stor spelare på den internationella marknaden. Omvandla den svenska verksamheten till ett affärsverk. Det skulle sänka kostnaderna, minska bonusarna och öka insynen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § Vissa konkurrensfrågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU24 Vissa konkurrensfrågor (prop. 2009/10:196). 119 (): Vi ska gå över till att diskutera det andra viktiga ben som näringsutskottet har att stå på, nämligen näringspolitiken och en av grunderna för näringspolitikens område, konkurrensrätten. Vi ska egentligen behandla tre saker i detta ärende. Det ena är en proposition som handlar om ett gruppundantag för vissa konkurrensbegränsande avtal inom försäkringssektorn. Vi ska dessutom diskutera den redovisning som regeringen gör och ett tillkännagivande angående konkurrensproblem mellan offentlig och privat sektor. Därutöver ska vi behandla ett antal motioner från den allmänna motionstiden om konkurrenspolitiken. Låt mig inledningsvis få yrka bifall till reservationen och anmäla det särskilda yttrande vi från s, v och mp har beträffande konkurrenssituationen mellan offentlig och privat sektor. Vad gäller propositionen är utskottet enigt och tillstyrker regeringens proposition som tar upp vissa jämförande uppgifter, till exempel en sådan enkel sak som vi alla hållit på med när vi tecknat en försäkring att kvinnorna har en medellivslängd och männen en annan. Detta ska kunna användas åt båda håll så att säga. Det är sådana grundläggande saker som denna proposition handlar om. Det är till stora delar en ganska teknisk proposition, och det finns som sagt ett enigt utskott bakom den. Därför vill jag yrka bifall till propositionen. När det gäller regeringens redovisning över konkurrensförhållandena mellan privat och offentlig sektor blir det smått komiskt att man ytterligare en gång ska behöva bli påmind i kammaren om den ganska bristfälliga lagstiftningen. Låt mig först säga att vi i den samlade rödgröna oppositionen anser att det ska finnas en lag när det gäller konkurrensen mellan offentlig och privat sektor. Men har man lagar måste de vara förutsebara, de måste vara begripliga och de måste vara tydliga. Ingenting av detta uppfylls av denna lagstiftning. Denna lagstiftning är ganska ny, så någon riktig utvärdering har man inte kunna göra av den. Beslut om den fattades , och den började gälla . Det är en lagstiftning som är väldigt otydlig. Förutsättningarna för att man ska kunna ha en rättssäker lagstiftning är att det finns möjlighet att bedriva processer på ett bra sätt men också möjlighet att uttolka vad som står i lagen. Det är ganska svårt i det här sammanhanget. När jag säger detta menar jag att det gäller alla aktörer som är inblandade, kommuner, landsting och stat och inte minst företagarna. har man till anmält 20 ärenden, ett har avgjorts. I det fallet fick inte det företag som det gällde ett bifall, utan man ansåg att det var en verksamhet som det inte kunde ha. Det var ett traditionellt resonemang som har funnits i kommuner länge, nämligen om kommuner ska kunna bedriva hotell- och restaurangverksamhet. Vi vill ha tydliga och rejäla regler som skapar förutsebarhet åt alla parter. Land ska med lag byggas, heter en gammal svensk devis. Men lagstiftningen måste kunna överblickas. Man måste kunna se vad som kommer att ske om man bryter mot lagen. Det kan man tyvärr inte med den lag som vi har . Vi föreslår inte att några av de motioner som har inlämnats ska bifallas. Däremot är vi väldigt tveksamma till den politik som den nuvarande regeringen bedriver när det gäller det vi hade bekymmer med 19942002, nämligen att ställa till rätta de avregleringar som i många fall blev ganska fel. Det fanns en stor regelutredning, där man gick igenom bransch för bransch som avreglerades. Det som var bra med den utredningen var att avregleringsivrarna inte fick rätt men heller inte de som tyckte att man skulle gå tillbaka till det som en gång var. Man kunde konstatera att här fanns det stora problem. Det gällde konsumenternas möjligheter att få rätt gentemot de nya aktörer som hade dykt upp. Det handlade om verksamheter som från att ha varit överreglerade i stället blev ett träsk av ekonomisk brottslighet. Allt fanns däremellan, och vi kunde se att väldigt mycket behövde regleras. En del behöver säkert regleras också, men det är så den utredningen såg ut. Men fortsätter ju den här regeringen med tokavregleringarna, skulle jag vilja uttrycka det som. Just nu har man en proposition på gång som handlar om Posten därför att regeringen har fått för sig att man inte har genomfört EU:s postdirektiv i . Det stämmer ju inte med vad kommissionen sade redan för det har man visst genomfört. Men den här regeringen anser sig tydligen vara mer kunnig om än vad EU självt är. Vi kan bara konstatera att det finns ytterligare ett exempel på att man gör ganska oövervägda avregleringar. Vi har också sett ytterligare avregleringar: järnvägen, , och kassaservicen. Alla dessa avregleringar har följts av en gemensam nämnare, nämligen att det alltid blir bättre om man avreglerar och om det kommer in fler aktörer. Hur det ska bli bättre har man sällan några idéer om, men man vet att det blir bättre. handlade det om avregleringen av järnvägen, och då påstod infrastrukturministern att det minsann fanns möjlighet att få olika former av service om man avreglerade järnvägen, för så hade det blivit på flyget. Ja, jag kan konstatera att jag på inrikesflyget i bara har sett en skillnad, och det var att det på flyget till fanns en kaffekorg i kabinen. Det har jag inte sett någon annanstans. Skulle det vara en skillnad i service? När man tittar på det här med lite neutrala ögon, och inte bara har tokavregleringsglasögonen på sig, kan man tyvärr konstatera att det brukar bli ganska likriktat i de avreglerade branscherna. konstaterade att endast en enda sektor hade uppfyllt nästan allt detta, och det var den fasta telefonin. Den hade blivit billigare och fått högre kvalitet. Där fanns det också en reell konkurrens. Det var den enda delen som man kunde säga fick godkänt man kunde pricka av att det hade gjorts på ett korrekt sätt. I alla andra delar hade avregleringen inte skett på ett korrekt sätt. Vi kan också konstatera, som man ibland brukar säga, att vi har en avreglerad elmarknad. Ja, det tog väldigt innan man lyckades få regler som var acceptabla inte minst från ett konsumentperspektiv. För att uppehålla mig just vid elen, som vi har diskuterat här i , kan jag konstatera att antalet utförare minskade när man avreglerade elmarknaden. Det var ju raka motsatsen till vad det skulle bli. Med detta sagt finns det ändå mycket mer att säga. Det är väldigt intressant att se att den regering som satt förra gången inte lärde sig ett dugg av vad som hände på de avreglerade marknaderna. Det är beklagligt att man inte tar lärdom. Det är beklagligt att man inte försöker göra det bättre den här gången utan bara löper på i samma gamla hjulspår. Jag yrkar bifall till reservationen. 120 (): När jag lyssnade på kände jag igen det, och jag instämmer i princip i det han sade. Det finns ingen anledning för mig att stå här i talarstolen och upprepa vad föregående talare har sagt. Jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationen och det särskilda yttrandet. 121 PER (): Det var ett föredömligt kort anförande. Inte heller jag ska göra så mycket för att förlänga denna debatt, utan jag ska hålla mig väldigt kort. Jag vill konstatera att konkurrens är väldigt viktigt för att vi ska ha en fungerande marknadsekonomi, och ställer sig bakom den tanken. Genom konkurrens ökar valmöjligheterna för konsumenterna. Man kan välja bort dåliga producenter, dåliga produkter och tjänster. Man kan välja miljösmarta och bra produkter och tjänster. Det är därför som vi inte yrkar avslag på regeringens proposition utan stöder den. Däremot oroas vi över de avregleringar som har nämnt, att man gör dem av strikt ideologiska skäl och inte med en tanke på att det ska vara det bästa för konsumenterna. Det är därför som vi i vår reservation vill ha en rejäl utvärdering och uppföljning av de avregleringar som har gjorts innan man vidtar nya om- och avregleringar. Vi ser med oro på de förslag som finns när det gäller Posten och det som har genomförts när det gäller . Vi tror att det kan få konsekvenser för konsumenterna i form av både risk för bristfällig information och risk för att priserna stiger. När det gäller Posten är vi oroliga för att möjligheterna att få bra tjänster utförda över hela landet kommer att bli mindre om man inte har den i statlig regi. Jag yrkar bifall till den rödgröna reservationen. 122 (): Jag ska inte vara lika snabb. Jag är inte ens överens med om hur många delar detta betänkande innehåller, utan jag ser det som att det är i två delar. Del 1 är regeringens proposition, och del 2 är behandlingen av motioner från allmänna motionstiden. Regeringens proposition består i sin tur av tre delar. Den första delen är en anpassning till förordning och innebär en ändring av vår lag om gruppundantag för vissa konkurrensbegränsande avtal inom försäkringssektorn. Genom denna anpassning kommer samma materiella regler att gälla för bedömningen av konkurrensbegränsande avtal inom försäkringssektorn, oavsett om det är svensk eller EU:s konkurrensrätt som är tillämplig i det enskilda fallet. Den andra delen är en anpassning till Lissabonfördraget och innebär konsekvensändringar i lagarna om näringsförbud, om tillämpning av , om insyn i vissa finansiella förbindelser med mera samt om ändring i konkurrenslagen. Båda dessa är en anpassning till EU och är av mer teknisk art. Den tredje delen i propositionen är en redogörelse, utan förslag till riksdagsbeslut, för regeringens åtgärder för att komma till rätta med konkurrensproblemen mellan privat och offentlig sektor. Detta är med anledning av ett tillkännagivande från näringsutskottet , det vill säga , som tog sin utgångspunkt i frågeställningar i en rapport från . Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder på området konkurrens på lika villkor för offentlig och privat sektor. I propositionen redovisar regeringen sex åtgärder som har vidtagits. Dessa handlar om regler för konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden kommunala kompetensfrågor allmännyttiga bostadsföretag offentlig förvaltning för demokrati delaktighet och tillväxt PSI-direktivet och utredning om statligt stöd. Regeringen gör den bedömningen att de regler i konkurrenslagen om konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet som behandlade har relevans, i större eller mindre grad, för samtliga de frågeställningar i som jag har nämnt. Detta gäller att tillförsäkra sig att gällande lagar och regler följs när offentlig näringsverksamhet får bedrivas frågan om subventioner, till exempel underprissättning av offentlig aktör, och tillhandahållande av information och villkor för detta. Vi kan då konstatera att med alliansregeringen har något hänt. Den andra delen av betänkandet behandlar motioner från allmänna motionstiden, och de handlar dels om konkurrensfrågor, dels om av- och omregleringar. Alliansen anser att det behövs en ökad avreglering för att göra konkurrensen mer effektiv. Men man bör i detta sammanhang uppmärksamma fortsatta konkurrensförhållanden på de marknader som har haft starka regleringar eller en monopolställning men som har avreglerats. Här vill jag lyfta fram omregleringen av apoteksmarknaden som ett bra exempel på vad som kan bedömas ha medfört bättre service, utökat tjänsteutbud genom fler apotek, ökat öppethållande och bättre kundanpassning. Även utbudspunkterna för receptfria läkemedel har ökat väsentligt. Detta kallar oppositionen för en omreglering av rent ideologiska skäl. Jag skulle vilja säga att den har inneburit en klar förbättring för dem som är sjuka och behöver läkemedel, för föräldrar med sjuka barn och för andra som behöver hjälp på . Det är viktigast att försäljningar, konkurrensutsättningar och omregleringar följs upp. I fall kommer , och Myndigheten för tillväxtanalys att göra en uppföljning av omregleringen. Uppföljning, analyser och utvärderingar av de marknader som reformeras ska framför allt göras ur ett konsumentperspektiv. har fått i uppdrag att utveckla en metod för att följa upp konsumenternas ställning på marknaden. Metoden ska bidra till att systematisera val av marknader för fördjupad analys och kunna användas för prioriteringar inom andra verksamheter hos myndigheter. I avvaktan på en etablerad metod ska analysera elmarknaden ur ett konsumentperspektiv. Uppdraget görs i samråd med och . Detta uppdrag anser vi i Alliansen vara mycket angeläget. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU22 Fiskeripolitik Punkt 2 (Grönt kort för yrkesfiskare) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 135 för utskottet 131 för res. 1 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 22 c, 19 fp, 18 kd, 1 - För res. 1: 103 s, 16 v, 12 mp Frånvarande: 27 s, 21 m, 7 c, 9 fp, 6 kd, 6 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 8 (Utkast av fisk m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 6 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 76 m, 22 c, 19 fp, 18 kd, 1 - För res. 6: 103 s, 16 v, 12 mp Frånvarande: 26 s, 20 m, 7 c, 9 fp, 6 kd, 6 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU27 Skogsskydd och skoglig information i EU Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. KU37 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Helhetslösning) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 132 för res. 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 21 c, 19 fp, 18 kd, 1 - För res. : 104 s, 16 v, 12 mp Frånvarande: 26 s, 19 m, 8 c, 9 fp, 6 kd, 6 v, 7 mp NU23 Förtydligande av uppdraget för 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 133 för utskottet 131 för res. 2 avstod 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 77 m, 19 c, 18 fp, 18 kd, 1 - För res. : 103 s, 16 v, 12 mp Avstod: 2 c Frånvarande: 27 s, 19 m, 8 c, 10 fp, 6 kd, 6 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Per Åsling (c) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. 14 § (forts. från 12 §) Vissa konkurrensfrågor (forts. NU24) 123 () replik: Jag har två frågor till . Först handlar det om den lagstiftning med anledning av offentlig säljverksamhet som är lite stolt över att man har lyckats åstadkomma. Det är möjligen bra att man har åstadkommit en lagstiftning; vi är överens om att vi behöver någon form av reglering av detta. Men varför inte göra allt brett, ? Det är uppenbarligen förhållandevis få ärenden som har inkommit, trots att detta har efterfrågats av näringslivet . De har sagt att det är väldigt viktigt för att ha rätt konkurrensförhållanden. Vi är för att vi ska ha en sådan här lagstiftning, men jag är tveksam till hur den ser ut. Den har inte blivit rätt. Det är få ärenden som har kommit in, och det är än så länge bara ett som har avgjorts. Det kan visserligen ha med att göra, så man kanske inte ska säga att det är fel på lagstiftningen i det avseendet. Sedan kan vi ta upp många olika branscher som har avreglerats på olika sätt, och det finns säkert många frågor att reda ut där. Jag tänkte dock haka på . Hur kan veta att just avregleringen av apoteksmarknaden kommer att bli så lyckad? Hur kan man veta det? Såvitt jag förstår ligger det lite grann i propositionens natur att man inte får göra så mycket när det gäller att öka tillgängligheten och så vidare. Det ligger i affärsavtalen. Men hur kan veta att denna reform kommer att bli så lyckad? Jag kan ta taximarknaden, finansmarknaden och så vidare som exempel och hålla på i all oändlighet och räkna upp. Där vet vi att vi efteråt har varit tvungna att gå in och vidta åtgärder, som dessutom ofta har antagits i stor enighet här i kammaren. 124 () replik: Ja, , när det gäller konfliktlösning och offentlig säljverksamhet är vi tydligen överens om att behovet av att få en lag verkligen fanns. Jag måste säga att jag tycker att det är bättre att ha den lag vi har fått . Den prövar de enskilda konflikterna. Det är inte så att man går direkt till och börjar, utan man börjar givetvis genom att se om man kan hitta en frivillig överenskommelse. Detta kanske är svaret på frågan, att det inte har kommit in så många fall . Det har inte varit så många månader heller.