prot · GX0959 · 2010-01-20 00:00:00 — Det blir spännande, eftersom vi har tydliga alternativ som gör skillnad på riktigt. 80 Statsminister () replik: Det har varit en lång debatt. Oppositionen har ägnat väldigt mycket tid åt att beskriva finanskrisen och framställt det som att regeringen närmast oavkortat har ansvar för detta, oavsett hur det ser ut i vår omvärld och i . Vi som följer detta har dock inte fått anteckna så väldigt mycket om vad de gemensamt vill göra om de vinner regeringsmakten. Det beror på att det inte finns någon sådan gemensam politik. Ni fick inte heller, eftersom inte hade tid nog för det, höra vad föreslår. Jag tänkte därför berätta något om bäst bevarade hemlighet, vad har tänkt göra, om ni har tänkt rösta på dem. Jag vill påpeka att det i de flesta debattartiklar ni slår upp och läser handlar om stora satsningar med stora konsekvenser. Då har man oftast använt 100 miljoner, ibland till och med 150200 miljoner. tänker år 3 föreslå följande skatteökningar: En effektskatt på kärnkraft och höjd fastighetsskatt på vattenkraft, 4 000 miljoner. Det kommer att ge ökade energipriser över hela . Skatt på flygresor, 3 000 miljoner. Det kommer att ge ökade flygbiljettspriser. De för diskussioner om att förbjuda inrikesflyget i delar av . En införd kilometerskatt på 6 500 miljoner. Det är de tunga transporterna vi inte behövde. Behöver vi inte dem i ? Tror ni att det inte har någonting med jobb att göra om man gör en sådan massiv skatteökning? Men , svenska folket, kommer den rejäla smällen: höjd bensinskatt år 3, 16 200 miljoner, utan lättnader för någon. Lyssna , alla ni som inte bor i : utan lättnader för någon, 16 200 miljoner. Vägvalet är: Antingen får igenom detta. Då väntar en skattechock. Eller också får de inte igenom det. Då har inget budgetalternativ. Vad blir det, ? 81 () replik: Jag tänkte att vi skulle presentera vårt gemensamma budgetförslag i vårbudgeten . Vad jag vet har borgerligheten större problem än vi med att komma överens om hur det ska regeras när det gäller den ekonomiska politiken. Jag anser inte att vi har särskilt stora problem. Vi har gemensamma idéer på en lång rad områden. Jag kan gärna fortsätta den uppräkning som gör. Vi vill sänka skatten för småföretag med 10 miljarder. Det passerar ändå den där 5-miljardershistorien som du hittade på förut. Varför drog du inte den också? (Applåder) Vi har fler förslag. Vi vill göra stora satsningar på att förändra infrastrukturen, både i våra storstäder och mellan våra städer. Det är anledningen till att vi vill ställa om hela det transportsystem vi har i . Vi vill också satsa mer på att bygga om våra bostäder, så att de blir mer energieffektiva. Det kommer att spara pengar för många människor. Det kommer att göra att energipriserna snarare går ned. Men den svaga regering som vi har låter kärnkraften gå på halvfart och låter människor ta de enorma elpriserna mitt . Jag tycker inte att ni har särskilt mycket imponerande att komma med när det gäller vad ni vill göra för att göra bättre och mer konkurrenskraftigt för framtiden. Vi vill satsa på investeringar och göra så att företagen får bättre möjligheter att utvecklas. Jag tycker att det är en rätt tydlig skillnad. Sedan får vi se vilken den gemensamma ekonomiska politiken blir. Men det blir också en fråga som ni har kvar. Vi kommer förhoppningsvis att få se det . 82 Statsminister () replik: Nedsatta arbetsgivaravgifter för småföretag, 10 miljarder, står det i ekonomiska alternativ. Två rader under det står det: Höjda arbetsgivaravgifter för 1825-åringar, 11,9 miljarder. Det man förlorar på karusellerna tar man igen på gungorna, eller hur det nu var. Men, , vi har hört väldigt stora ord här i ditt inledningsanförande. Väljarna ska veta vad som väntar. Ja, men det är väl precis det jag ställer frågor om? Vad är det som väntar, ? Är det att får genomföra sin skattechock för framför allt människor som bor utanför utan några som helst lättnader, eller kommer ni inte att få igenom det? Skillnaden mellan er och Socialdemokraterna när det gäller bensinskatterna är i relationen ett till tio. Ni har fått med er en tiondel av detta när det gäller Socialdemokraterna. Om ni inte får igenom era 16 200 miljoner i höjd bensinskatt, då existerar inte ert budgetalternativ. Allt det vackra du har stått och lovat, allt vi har råd med, allt det moderna, allt det fina, det bygger på denna finansiering. Kommer ni att få igenom det, , eller kommer ni att ge efter i förhandlingarna? Det är en viktig fråga att svara på. 83 () replik: Jag kan tala om för statsministern att vi inte har någon skattechock att presentera. Vårt budgetförslag är fullt rimligt utifrån den situation vi befinner oss i. Det är det som gör det så besvärligt för regeringen i det här läget. Ni startade i en situation med 70 miljarder i underskott, och ni vill prata om nya skattesänkningar totalt sett. Den ekvationen anser vi inte går ihop. Vi måste ta ansvar för välfärden . Dessutom vill vi ta ansvar för framtida generationer genom att göra investeringar som gör mer hållbart . Därför behöver vi pengar. Ni låtsas som om ni inte behöver pengar och tror att ska kunna regeras vidare med bra trygghetssystem och en bra välfärd , trots att ni fortsätter att underminera hela den offentliga sektorns finansiering. Det är ansvarslöst, och den politiken vägrar vi att ställa upp på. 84 Näringsminister () replik: Det var intressant att lyssna till inledningsanförande, där han försökte beskriva bidrag i vänsterkartellen. Ni skulle stå för en grön frihetlig dimension. Ni skulle bejaka mångfalden. Du sade att entreprenören behövs i den offentliga sektorn. Du avslutar med att säga att människor vill ha mer makt över sina liv. Jag undrar: Har du fattat vad du har röstat för i ? Låt mig ta några exempel! Lagen om valfrihet innebär att äldre medborgare själva får bestämma över hemtjänst, särskilda boenden och vilken vård och omsorg de ska ha. Det röstade ni emot. Ni röstade emot det fria vårdvalet, som innebär att vi själva ska få välja var vi ska få vård. Ni röstade nej till avregleringen av apoteksmarknaden. Ni säger också att ni ska avskaffa de hushållsnära tjänsterna inte , eftersom det skapar så himla mycket jobb, men sedan, när det inte behövs, då ska ni avskaffa det. Hur rimmar detta med det du säger om att det behövs entreprenörer i offentlig sektor, att vi behöver förnya den och att medborgarna ska få bestämma mer? Det är precis tvärtom ni gör! Jag måste säga att jag är otroligt besviken på . har ni varit nära oss. Det gäller till exempel friskolorna, men det är ni också emot . Ni har varit nära oss, men hägrar makten. Ni sitter med och . Det är klart att ni måste kompromissa. Men att ni var beredda att kompromissa så till den milda grad att ni glömmer precis allt som ni har stått för tidigare tycker jag är förfärande. Jag skulle vilja ha svar på frågan. Hur rimmar era egna ställningstaganden här i om den offentliga sektorn med det du står här och säger, att vi behöver fler entreprenörer, mer valfrihet och en större frihet? 85 () replik: Jag försökte att ge en liten förklaring alldeles , och jag ska gärna fortsätta på den linjen. Apoteken är ett bra exempel. Vi tycker visst att det är bra att ge människor bättre valfrihet. Men vi kan inte göra det till priset av att kostnaderna för sjukvården, medicin och läkemedel skjuter i höjden. Det är ingen valfrihetsreform för människor att betala dubbelt så mycket för medicinen. Jag förstår inte den logiken. Man kan dra det på flera områden. Vi vill genomföra en frihetsreform även när det gäller det privata livet och helga det lite grann från politiska ingrepp. Men du har suttit i en regering som gång på gång har drivit en lång rad förslag och förändringar, FRA och Ipred, som försämrar privatlivets helgd. Det är ganska svagt av ett parti som påstår att man bryr sig om människor och är frihetsinriktat. Jag tycker inte att den argumentation håller som du har för vad frihet är. Jag har också noterat att anser att hushållsnära tjänster är vår tids stora frihetsrevolution. Jag ställer inte heller upp på den beskrivningen. Jag ser det snarare som ett utslag av att man vill gå tillbaka till ett samhälle med större klasskillnader och från medelklassen låta andra ta över det lite smutsigare jobbet för att det inte är så roligt att hålla på med, och så betalar man skattesubventioner till det. Jag är inte imponerad alls. Friheten borde vara någonting som vi upplever och gör tillsammans allihop och inte att låta några andra ta över det tråkiga jobbet. 86 Näringsminister () replik: Det är otroligt klargörande. Det säger om att människor ska ha frihet och bestämma själva, att vi ska ha fler entreprenörer i offentlig sektor är absolut ingenting som du är för eftersom du inte är för någon av de frihetsreformer vi genomför. Jag fick inte ett enda svar. Inom vilka områden är du beredd att öka friheten för medborgarna inom den offentliga sektorn? Det var det vi talade om. Det var vad jag ställde en fråga om. Du har sagt nej till den avreglering vi gör inom . Du säger nej till LOV. Ni säger nej till friskolor, ni säger nej till att människor får välja inom vården, och ni säger nej till hushållsnära tjänster. Vad är det ni säger ja till? Var ska entreprenörerna komma fram? Ni har varit för hushållsnära tjänster. Stå inte och säg något annat! Men ni har lyssnat på , eftersom han nu är med i gänget. Vi vill ha frihet för medborgarna. Vi tror att fler kvinnor kan starta företag i hela den offentliga verksamheten. Vi tror att det är bra att människor får bestämma mer själva. Vi tror att konkurrens också ger en bättre välfärd. Vad säger du, ? 87 () replik: går det lite för fort. har väl det problemet . Men man får acceptera att det kan vara på det sättet. kommer till exempel friskolorna in. Det är fel att vi säger nej till friskolorna. Vem var det som skulle minska ersättningen till friskolor på gymnasienivå med kanske ? Efter att mediedrevet gick i gång backade regeringen. Men stod bakom det. Det skulle ha lett till att vi hade fått en lång rad skolor i som hade gått i konkurs. Det var du beredd att genomföra. En av de allra första åtgärderna som regeringen genomförde efter valet var att höja avgifterna för landets alla småföretag. Det sade jag direkt att vi inte kan acceptera. Vi ville tvärtom göra en större sänkning än som gjorts tidigare. Snacket om att den här regeringen varit ett starkt kort för småföretagare håller inte. Det är inte en sanning som håller om man granskar den lite mer noggrant. Det är snarare så att småföretagare är väldigt besvikna . (Applåder) Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle aviserat interpellationssvar utgå samt att skulle interpellationer besvaras, inte som tidigare aviserats. 3 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM45 Ändringsdirektiv om finansiell tillsyn KOM(2009)576 till finansutskottet 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2009/10:86 till justitieutskottet 5 § Inhämtande av bevis som ska användas i straffrättsliga förfaranden Föredrogs justitieutskottets utlåtande /10:JuU16 Inhämtande av bevis som ska användas i straffrättsliga förfaranden (KOM(2009) 624). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Föredrogs betänkande 2009/10:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 88 (): Det är alltså dags för den del av granskning som inte brukar få särskilt stort intresse. Det är den allmänna granskningen av regeringens inre arbete, om man ska uttrycka det så. Sköter man det administrativa? Finns det protokoll på det man beslutar om? Hur sker beredningen av regeringens förslag? Följer man riktlinjer, och hur fungerar policyer inom verksamheten? Det är de frågor som vi ställer oss i granskningen. Det är viktigt att göra granskningen. Men det är uppenbart att det inte röner något större intresse. Utskottet får genom granskningen också en kontinuitet i vår uppföljning och granskning. Det ger någonting som kanske går utöver det som kanske uppmärksammas mer av arbete, nämligen de anmälningar som utgår från riksdagsledamöterna. Ett sådant återkommande avsnitt i den allmänna granskningen gäller antalet anställda i . Utskottet konstaterar att ökningen av antalet anställda i fortsätter. Vi konstaterar också att det självfallet har varit nödvändigt med en förstärkning under ordförandeskapet i Europeiska unionen. Men ökningen av antalet anställda i går utöver vad som kan vara relaterat till ordförandeskapet. Den kommande minskningen av anslaget för ger förvisso färre anställda jämfört med men utgör en utökning jämfört med före ordförandeskapet. Vi menar från utskottets sida att en utökning av antalet anställda kräver motivering. Frågan om anslag har diskuterats av utskottet i samband med budgetdebatterna. Där har vi socialdemokrater ansett att anslagssparandet i hade kunnat klara stora delar av de nödvändiga förstärkningarna som EU-ordförandeskapet har krävt. Likaså har vi inför budgetdebatten ansett att ytterligare minskningar av anslaget till är nödvändiga. Men enligt vår uppfattning är det helt utan motiveringar som regeringen har utökat , och vi anser att det är fel. Vi gör en annan prioritering än regeringen och den borgerliga majoriteten i utskottet. Vi anser att det är viktigare att bekämpa arbetslösheten och investera i jobb och utbildning. Återkommande i den allmänna granskningen är också granskningen av regeringens utövande av utnämningsmakten. Det är ett område som inför valet pekades ut som ett centralt och viktigt reformområde av de borgerliga partierna ett område som i betänkande efter betänkande innehållit reservationer från de borgerliga partierna. Det är därmed också ett område som följaktligen borde innehålla mängder av förslag från den moderatledda regeringen, men så är det inte. diskuterade utskottet regeringens skrivelse om utnämningspolitiken, och jag konstaterade i den debatten att skrivelsen inte innehöll ett enda förslag på området. Mycket av det som redovisades i skrivelsen var allmänna riktlinjer och policyer som hämtats från vad den dåvarande socialdemokratiska regeringen hade beslutat om 2005, ett dokument om statlig chefspolicy. Det finns en sak som regeringen har sagt, nämligen att annonsering av tjänster ska vara mer regel än undantag. Hur detta har skett har granskats av utskottet i denna allmänna granskning. Och låt mig börja med att säga att vad som ska annonseras, hur det ska ske och hur detta tolkas av regeringen är enligt min uppfattning ytterst osäkert. Först och främst har synen på vad som ska annonseras och inte skiftat . Från uttalanden före valet om att allt ska annonseras har det skett ett antal varierande ställningstaganden. Jag påminde i debatten om att på drygt helt bytt uppfattning i synen på annonsering. Han sade till exempel : Jag är för min del beredd att också pröva att i svensk historia annonsera efter landshövdingar. senare sade han: Det finns fortfarande fall där det är naturligt att inte annonsera. Det gäller till exempel landshövdingar. Jag kan återigen konstatera, precis som jag gjorde , att hur annonsering efter kandidater till högre statliga tjänster ska användas som metod är ett problem för den borgerliga regeringen. Det är ett virrvarr av lösa uttalanden, ogenomtänkta utspel och inkonsekvent agerande. Vi kan också konstatera att systemet för utnämningar är splittrat. Olika departement verkar göra lite som de vill, vilket får till följd att det är nästan omöjligt att följa processerna eller hitta den röda tråden i utnämningspolitiken. Dokumentationen är bristfällig, och i den redovisning som utskottet fått från vimlar det av borttappade dokument, ej diarieförda handlingar och handlingar i samma ärende spridda över olika akter och departement. Det är också så att genom att använda konsultfirmor har regeringen på olika sätt försökt att tricksa och fixa, dels för att undvika att behöva göra rekryteringsprocesserna offentliga, dels för att försöka dölja sitt misslyckande med annonseringarnas resultat. Man visar fram en ny generaldirektör som tillsatts efter att tjänsten annonserats ut, men utan att riktigt vilja kännas vid att annonseringen inte gett tillräckligt kvalificerade kandidater. Vi konstaterar i vår reservation att i endast 50 av 166 utnämningar som har skett under den här mandatperioden har annonsering skett. Av de 50 där man har annonserat har endast i 33 fall någon av de personer som lämnat in en intresseanmälan fått tjänsten. Då ska man också komma ihåg, vilket är väldigt viktigt i sammanhanget, att bland de där 33 hittar vi också dem som skickade in intresseanmälan efter ansökningstidens utgång och innan regeringen fattade beslutet, det vill säga att intresseanmälan har skickats in bara för syns skull allt i hopp om att regeringen ska kunna visa upp en fasad som är snyggare än det som döljer sig bakom den. Den process som kallades korruption av den nuvarande näringsministern är nu den process som den borgerliga regeringen använder sig av bakom sin kuliss och sin retorik om öppenhet och transparens. För att på något sätt göra den här processen rumsren har man nu kommit med ett förslag till mörkläggning av hela rekryteringsprocessen genom att ansökningar ska hemligstämplas. Den här frågan kommer utskottet att återkomma till i en särskild debatt. Slutligen vill jag ta upp det avsnitt som rör frågeinstituten. Utskottet har genomfört en översiktlig granskning av de så kallade frågeinstituten, det vill säga interpellationer, skriftliga och muntliga frågor. Vi konstaterar att det finns anledning att gå vidare med en mer genomgripande genomlysning och diskussion om frågeinstitutens syfte och funktion. Det här är en väldigt viktig del av det politiska kontrollinstrumentet, och jag tycker att det bör kunna fungera så också . Men det förutsätter självfallet att det finns en respekt för den reglering och praxis som har utvecklats. Endast i undantagsfall eller om det föreligger synnerliga skäl kan statsråd undvika att besvara en fråga eller interpellation. Låt mig också konstatera att det är otillfredsställande att svarstiderna förlängs, som vi nu kan se. Det finns en allt tydligare trend att svarstiderna förlängs. Det innebär att hela idén om en levande aktuell debatt och fungerande kontroll av regeringen äventyras. Antalet framställda interpellationer har också diskuterats . Vi har hört både statsråd och majoritetsföreträdare klaga över att antalet interpellationer har varit för stort och att interpellationsinstrumentet skulle ha missbrukats av oppositionen. har vi följt upp detta från utskottets sida och kan se att det var ett stort antal interpellationer under /08. Men under förra riksdagsåret, 2008/09, sjönk antalet kraftigt till en nivå som ligger under den som var till exempel 2004/05, den förra mandatperioden. Så låt mig konstatera att de borgerliga partiernas företrädare återigen har varit ute i ogjort väder. Dessutom tycker jag att det är anmärkningsvärt att anklaga oppositionen för att missbruka den grundlagsfästa rätten att kontrollera regeringen via interpellationer. Det faktum att det finns stora svårigheter för den moderatledda regeringens företrädare att debattera politiska frågor ska självfallet inte innebära vare sig ifrågasättande av riksdagsledamöters grundlagsfästa rättigheter eller lock på den politiska debatten. Jag yrkar bifall till den reservation som är bifogad till detta betänkande. I detta anförande instämde (). 89 (): Vi från kommer in här för att ha vår debatt om statsrådens tjänstutövning och regeringsärendenas handläggning direkt efter att det har varit partiledardebatt. Det kan tyckas som ett sammanträffande. Luften här i salen är väldigt kvalmig och nästan darrar efter den intensiva debatt som partiledarna har haft här. Vi får se huruvida luften kommer att darra även när vi i KU har vår debatt här . Det ärende som vi nu debatterar handlar, precis som utskottets ordförande sade, om regeringens tjänsteutövning och om hur regeringens arbete bedrivs enligt regeringsformen, förvaltningslagstiftningen med flera lagstiftningar. Det kan låta väldigt formalistiskt, och det är det. Det handlar faktiskt om grundvalen för den demokrati vi har. Jag ska börja med att säga några ord om detta. Under den här mandatperioden har jag haft förmånen att vara ute som valobservatör i ett stort antal länder för att se hur valen genomförs. Det som har varit slående i de länderna har varit att grundvalarna för demokratin har varit sönderslagna. Respekten och förtroendet för demokratin har inte fungerat. Ett litet antal människor har röstat. Många personer har uppfattat att det inte har någon betydelse hur man röstar. Det som dessutom är centralt i dessa länder är att det inte finns någon konstitution. Det finns ingen öppenhet eller transparens som fungerar. Jag vill lyfta in den debatt vi har här i det perspektivet. Det arbete vi gör i KU är faktiskt grunden för våra andra kolleger när de sedan debatterar vidare i sina respektive utskott när det gäller sakfrågorna. Därför är det viktigt att den debatt vi har här följer det regelverk som finns och är transparent så att det går att följa vad vi debatterar. Jag skulle också vilja lyfta upp en fråga som ofta återkommer i de här sammanhangen. Det är: Har debatten i KU någon betydelse? Har det någon betydelse vad vi säger här? Ja, det har det. Vi har gjort vår granskning och samlat in ärenden, och har vi vårt betänkande. Jag skulle vilja gå tillbaka till ett exempel. Det handlar om bidragsgivningen. granskning uttalade utskottet att det vid beslut om bidrag i regel bör ställas krav på att återrapportering av detta ska ske, och om det ska ske på något annat sätt ska det framgå av regeringsbeslutet, för så var inte fallet då. konstaterar utskottet att det har blivit bättre. finns det krav, och det fungerar när det gäller återrapportering, men det finns fortfarande en förbättringspotential. Jag tycker att detta är en viktig fråga att lyfta upp. Det exemplifierar att det vi gör i KU har betydelse. Det vi säger och det vi slår fast i våra beslut är någonting som får genomslag. Utifrån detta perspektiv vill jag lyfta upp ytterligare en fråga som ordföranden tog upp. Det gäller frågeinstituten. Vi i utskottet har kommit med ett förslag till kommande konstitutionsutskott. Jag säger kommande eftersom det här är mandatperiodens sista granskningsbetänkande. Det kommer att vara ett nytt KU som för arbetet med att granska regeringens tjänsteutövning vidare efter valet. Det handlar om vikten av att se över hur frågeinstituten ska utformas . Mycket har skett när det gäller hur regeringen bedriver sitt arbete och även när det gäller hur vi arbetar i . Det är viktigt att har ett fungerande kontrollinstrument. Därför anser vi i utskottet, såväl opposition som majoritet, att frågeinstituten måste utvärderas och följas upp så att vi i kan bedriva en fungerande kontroll av regeringen. Min partikollega kommer att närmare beröra utnämningspolitiken i sitt anförande. Därför kommer jag inte att säga så mycket mer om den än att jag tycker att det har gjorts en väldigt bra sak när det gäller utnämningspolitiken. Det är att regeringen påtalade att andelen kvinnliga myndighetschefer skulle öka, och det har skett så. har andelen kvinnliga myndighetschefer ökat från . Jag tycker att det är en trend som går i rätt riktning. Men det är naturligtvis också viktigt att dokumentationen av utnämningspolitiken utvecklas precis på samma sätt som gäller administrativa göromål i alla andra sammanhang där det sker en utveckling. Sedan har vi beredningskraven. Det är oerhört viktiga frågor. Vi måste ha ett fungerande system som är transparent.