prot · GY099 · 2010-11-03 00:00:00 — Vi måste i stället satsa pengar på infrastrukturen där det bäst betalar sig tillbaka. Då är Malmfälten ett utmärkt område att satsa på. (Applåder) I detta anförande instämde (S) och (V). 314 (M): Jag vill hellre ge upp en njure än min mobiltelefon, sade en 16-årig tjej, , till , en tidning i . Informations- och kommunikationstekniken genomsyrar våra liv på många olika sätt både i arbetslivet och . Många av oss använder en dator uppkopplad till hela världen. Dessutom vill vi vara uppkopplade var som helst och när som helst. Och vi vill kommunicera. Hälften av alla svenskar är med i något socialt nätverk enligt den senaste rapporten från , Svenskarna och Internet 2010. Mobiltelefonen har blivit en självklar del av vår vardag. Det räcker med att man själv funderar på om man har varit längre bort från sin mobil än . har vi hört mycket om kapade mobiltelefoner. Med ökad användning ökar även sårbarheten, speciellt när personliga och känsliga uppgifter i våra datorer och mobiltelefoner kan röjas. Om ett konto på ett socialt nätverk kapas är det inte bara fråga om ett tekniskt fel, utan det kan få allvarliga konsekvenser i form av brutna nära relationer eller till och med ett förlorat jobb. Samordnade och omfattande cyberattacker kan faktiskt hota hela samhället. Skolan ska förbereda ungdomar inför deras framtida arbetsliv. Med största sannolikhet kommer de flesta yrken att kräva viss datakunskap. Men enligt är det i kommunala grundskolor i genomsnitt sex elever som köar till en dator. Hur går det ihop? En Internetuppkopplad dator är för de flesta ungdomar en viktig del av vardagen. Det är där man träffar sina kompisar efter skolan. När jag kom till var det inte lätt att förstå myndighetsstrukturen. Vem ska man kontakta när man blir sjuk? Vem ska man kontakta om man vill starta företag? Dessutom är myndigheternas webbsidor alldeles för ofta ordnade efter intern verksamhetsstruktur, vilket är förvirrande för vanliga människor som bara söker viss information eller vill utföra sina ärenden och inte studera myndighetens organisationsskiss. Vad är då lösningen på de mångfasetterade frågeställningarna? Det finns ingen enkel lösning, utan vi måste se helheten. Vi måste sluta se IT som en dator eller kabel. IT genomsyrar våra liv på många sätt och bör även genomsyra politiken på många olika områden. Vi behöver en horisontell lagstiftning. Vi behöver en sammantagen vision för . Vi behöver en digital agenda för liknande den digitala agendan för . IT ska underlätta vardagen för människor och företag. En grundförutsättning för digital delaktighet är säker och tillgänglig infrastruktur för elektronisk kommunikation som man kan lita på. Med bredbandsstrategin har vi satt upp mål för IT-infrastrukturen, och vi arbetar även för tydligare, mer teknikneutrala och mer konkurrensfrämjande regelsystem, inte bara för trådbundna nät utan även för trådlösa. Vi måste ständigt arbeta för ökad informationssäkerhet. Här gäller ansvarsprincipen. Alla ansvarar för att skydda sina data. IT måste vara en naturlig del i undervisningen. Tillgång till datorer är en förutsättning, men det räcker inte. Lärarna behöver känna sig trygga med att använda IT och veta hur man använder IT i undervisningen av olika ämnen. Etik på nätet, källkritik och säkerhetstänkande måste läras ut. Därför bör vi införa en nationell IT-strategi för skolan. måste utgå från människan. Det måste vara enkelt och smidigt. Det måste vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att använda offentliga e-tjänster. Vi har redan många bra e-tjänster. Vi har en handlingsplan för e-förvaltning, och vi har även en e-delegation. Jag gillar också deras förslag om att ha en förvaltningsgemensam webbsida för privatpersoner så att man kan få en översikt över alla sina ärenden och lätt hitta olika tjänster. Vi ser och vill använda IT:s potential för att öppna för framtidens jobb och företagande i och också för att förbättra vår skola, sjukvård och miljö. måste vi också bejaka andra frågor som till exempel personlig integritet på nätet och e-demokrati. Det finns ingen enkel lösning. Vi måste se helheten och satsa mer på samarbete och samverkan mellan olika aktörer, både offentliga och privata, eldsjälar och ideella organisationer. Det viktigaste, tycker jag, är att se IT som en integrerad del inom alla samhällsområden och inte som en separat del. Och vi måste alltid ha människan i centrum. Den 16-åriga tjejen som jag berättade om i början behövde förresten inte ge upp vare sig sin njure eller sin mobiltelefon. I detta anförande instämde och (båda M). 315 (S) replik: Jag blev riktigt nyfiken när vi fick en ny IT-minister. Hon uttryckte att det skulle bli mycket lättare att kunna läsa journaler när man kommer till en vårdcentral. Jag tror att alla vi som har sysslat med IT-frågor känner igen detta, och jag har en minnesbild av när en tidigare socialdemokratisk infrastrukturminister tillträdde på sin position och sade exakt samma sak. Jag har också hört socialministrar av olika färger uttrycka samma sak i olika sammanhang: Det här måste lösas. Jag tror att vi alla är överens om att det nästan är löjligt att vi inte har löst det. Men frågan är hur, för i det landsting där du och jag bor har vi ju till exempel fått veta att man mellan de olika sjukhusen helt enkelt inte får göra det. Vilka konkreta åtgärder anser att man ska göra för att kunna genomföra just detta? 316 (M) replik: Först måste jag säga att jag är väldigt glad över att så många olika personer och ministrar tar upp frågan om IT i vården. Där finns ju en väldigt stor potential, inte minst för att effektivisera vården men även för att göra själva tjänsten för patienterna mycket bättre, till exempel genom att man får tillgång till sina patientdata. Det jag vill understryka här är att vi inte löser det här över . Det behövs samarbete mellan väldigt många olika aktörer, inte minst landstingen, och jag tycker att det ska vara självklart att man ska kunna plocka upp patienternas journaler elektroniskt, först inom landstingen och senare mellan landstingen. Här skulle jag också vilja ta upp en viktig fråga som gäller patientdatasäkerhet. Det är nämligen också en viktig fråga som man måste ha med sig redan från början så att man inte gör fel. Fel i sådana fall kan ju vara en fråga om liv och död. 317 (S) replik: I det sista instämmer jag gärna. Det är alldeles utmärkt. Jag tar gärna på mig den skuld som vi har, men jag tror att även den nuvarande regeringen måste ta på sig skulden för varför man inte har tillsatt en utredning kring detta. Vi kan jämföra med vad man var tvungen att göra på läkemedelssidan. Där fattade vi ju ett beslut i denna kammare och sade att det är så viktigt att vi får ett gemensamt läkemedelsregister så vi fattar ett beslut här. Då är frågan: När kan vi förvänta oss en utredning om det här som så många socialministrar, EU-kommissionärer och IT-ministrar har tyckt varit en prioriterad fråga? 318 (M) replik: Vissa beslut har vi redan tagit här i kammaren under tidigare mandatperiod, och det kommer mycket mer. Vår IT-minister har aviserat att hon kommer att ta upp frågorna om IT i vården på regeringens agenda och att vi just behöver ha den här bredare synen. Vi ska inte se IT bara som en dator och kabel utan se vilken potential IT har, inte minst inom vården. 319 (MP): Herr talman, ärade ledamöter, tv-tittare och lyssnare! Transporterna står för en stor del av miljö- och klimatbelastningen i samhället. Fler transporter, inte minst när det gäller gods, behöver styras om från väg till järnväg. Det kräver betydande upprustningar och förbättringar av järnvägsnätet. Därför vill tillsammans med Socialdemokraterna och satsa 100 miljarder mer än regeringen på järnväg . Vi vill satsa på höghastighetsbanor och förstärkt järnvägskapacitet i hela landet. Vi vill också satsa på mer underhåll så att våra befintliga banor funkar som de ska. Till skillnad från regeringen vågar vi prioritera järnväg framför väg. Det är att investera , och det är att investera i minskade klimatutsläpp och klimatsmarta val för människors vardag. Alla som läser om olika länders ekonomiska historia inser snabbt hur centralt byggande av infrastruktur är för ett lands utveckling och välfärd. är en viktig del av infrastrukturen. betydelse för vårt avlånga lands utveckling går inte att överskatta. Norrbotniabanan mellan och är en av de satsningar som vi vill prioritera. invigdes Norrbotniabanan mellan och . Det är välkommet, inte minst för alla som pendlar längs med . Men det räcker inte. är det att bygga nästa etapp så att också de som bor mellan och får chansen att ta sig till jobbet på ett klimatsmart och bekvämt sätt. Tyvärr finns Norrbotniabanan inte med i regeringens nationella plan. Regeringen har inte reserverat en enda krona i sin budget för byggande av Norrbotniabanan. Regeringen envisas med att näringslivet och regionerna måste ta del av kostnaderna. Med den logiken, det vill säga logiken att näringslivet måste vara med när vi gör stora investeringar, skulle aldrig ha utvecklats till det land som det är . Vi anser att det bästa för miljön, medborgarna, företagen och regionerna i Väster- och är att Norrbotniabanans byggande påbörjas under nuvarande mandatperiod. Norrbotniabanan behövs av flera skäl. Klimatet är vår tids ödesfråga. Vi måste arbeta på alla fronter för att tackla denna utmaning. Norrbotniabanan gör det möjligt att transportera personer och gods mellan och på tåg i stället för bil, buss eller lastbil. På så sätt kan vi minska de skadliga utsläppen som belastar klimatet och miljön. Enligt skulle Norrbotniabanan minska koldioxidutsläppen med . är pendlare mellan kuststäderna hänvisade till att köra bil eller åka buss. Det tar mycket tid eftersom sträckorna är långa och vägarna är dåliga. Med banan skulle det bli bättre och snabbare att pendla till jobbet eller till studierna. Som ett exempel skulle alla kuststäder i ha ett universitet inom 45 minuters avstånd. På så vis skulle också Norrbotniabanan göra arbetsmarknaden i våra regioner mer differentierad och dynamisk. För arbetsgivarna innebär det att utbudet av rätt kompetens kommer att öka. För den enskilde innebär det ökad valfrihet och mer utvecklingsmöjligheter. Med banan blir det också lättare och billigare för industrin att transportera sina produkter. Enligt kommer företagens transportkostnader att sänkas . Det ger företagen konkurrenskraft. Jag har redogjort för flera tungt vägande skäl att satsa på järnvägsinvesteringar och att bygga Norrbotniabanan. Jag hoppas att regeringen tar sitt förnuft till fånga och omprövar sina infrastruktursatsningar. Jag hoppas att regeringen kan påbörja byggandet av Norrbotniabanan . I detta anförande instämde och (båda S) samt (V). 320 (C) replik: Jag instämmer i vikten av en Norrbotniabana. Vad jag undrar över och inte riktigt kan få ihop är att ni har gått med på av alla skattesänkningar men bjuder ni över alliansregeringen inom alla politikområden. Ändå säger att ni har 100 miljarder till ytterligare infrastruktursatsningar som går över regeringens satsningar. Hur förklarar du det? 321 (MP) replik: Den borgerliga regeringen väljer att sänka skatten framför investeringar för framtiden. Denna väg vill vi inte gå. Vi vill satsa på järnväg, utveckling och välfärd. Det är det som skiljer det borgerliga blocket från De rödgröna. 322 (C) replik: svarar inte på min fråga. Du säger å ena sidan att ni inte vill ha skattesänkningar utan att ni vill satsa på järnvägar. Men å andra sidan, , har ni gått med på av skattesänkningarna. Däri låg min fråga. Hur förklarar du det? 323 (MP) replik: Vi har inte gått med på alla skattesänkningar. Vi har andra skatter, till exempel kilometerskatt och bensinskatt. Vi gör olika omprioriteringar från väg till järnväg. Det är det som skiljer oss åt. Vi satsar på järnväg. Ni vill satsa på väg. 324 (M) replik: sade i en av lokaltidningarna i före valet att även De rödgröna ville ha regional medfinansiering för att bygga Norrbotniabanan. Det kan vara väl värt att komma ihåg när pratar i talarstolen. Det låter inte riktigt så. säger att De rödgröna har satt av pengar till att bygga Norrbotniabanan. Det är i två bemärkelser fel. Det ena är att ni har tänkt att låna pengarna rakt in i Riksgälden. Ni har inte avsatt pengar utan ni har tänkt att låna. Det andra är att ni dessutom bara har tänkt att låna till halva banan. Ska ni bygga halva rälsen eller bygga bara ena delen av spåret? Det kan vara väl värt att komma ihåg när man ser på hur ni har räknat på det hela. Vikten av Norrbotniabanan är något vi är överens om i regionen och i . Jag tror inte att Norrbotniabanan kommer att byggas av personer som hellre hamnar i tidningen med negativa rubriker om detta utan av dem som vill vara med och bygga konstruktiva lösningar. har dessutom ett uppdrag att hitta en finansieringslösning. 325 (MP) replik: För den borgerliga regeringen verkar det legitimt och rätt att låna 22 miljarder till Förbifart . Det är vad ni gör. Ni lånar 22 miljarder till Förbifart , men ni kan inte låna till investeringar i . Under de där har investerat i järnväg har det oftast varit så att vi har lånat pengar för att göra investeringarna. Investeringarna har bidragit till landets utveckling, och man har fått tillbaka pengarna. Jag förstår inte logiken. Varför är det legitimt att lägga 22 miljarder på Förbifart och låna till dem men inte betala tillbaka dem men inte legitimt att låna pengar från Riksgälden för att göra investeringar i ? I detta anförande instämde (V). 326 (M) replik: Som jag sade tidigare, : har i uppdrag att hitta en finansieringslösning. Det pågår ett kreativt arbete i vår del av . Där har jag inte sett dig . Du och har mer engagerat er i att få smaskiga rubriker i stället för att delta i det konstruktiva arbetet. Det är min kritik mot dig. Jag tycker att ni borde ägna tid, energi och kraft åt att få banan byggd och inte hamna i tidningen med de här smaskiga rubrikerna. 327 (MP) replik: Att kräva att ska byggas betraktas här av som smaskigt arbete! Att kräva att vi gör en investering för , för norrbottningar och västerbottningar, beskrivs här av som smaskigt arbete! Vad är det ni håller på med, ni moderater? Det handlar om investeringar för , och det är ett legitimt krav från norrlänningarna. 328 (FP): Jag vill tala om en annan viktig infrastrukturfråga ur lite olika perspektiv. Det handlar om cykling. Är cykling viktigt, nyttigt och ett nöje? Det finns säkert många olika uppfattningar om det. Cykling är ju mångfacetterat. För att börja med cykling som sport och nöje: Många av oss gillar att se cykling både på tv och live. , , är en av årets höjdpunkter. Det är av härlig cykling, långa etapper med ofta makalös spänning och spurt i mål. Bergsetapperna väcker beundran och längtan. Så visst är cykling ett stort nöje på många sätt. Men det är också en fråga om pendling, en fråga om träning och för andra en fråga om motionslopp. Motionsloppet Vätternrundan hade 611 som startade i det motionsloppet. Cykling är också ett viktigt transportmedel, inte minst för arbetspendling. Cykling är en klimatsmart form av transport och ett sätt att förbättra folkhälsan. Men kan bli bättre på att utveckla cyklingen. Varje cyklist skapar plats för andra resenärer i kollektivtrafiken eller innebär i bästa fall färre som tar bilen. Det finns många länder att lära av. , och är några bra exempel. Cykelturismen växer runt om i världen. Exempelvis , och satsar på att locka cykelturister. Turister kan njuta av allt från stillsam cykling mellan gårdar, byar och städer till avancerade turer för vältränade landsvägscyklister. En del cyklister drömmer om att cykla någon av bergsetapperna i , som öppnas för besökare . har blivit ett mycket populärt berg att cykla på och är ett av de tuffaste bergen att gör en sådan klättring på. Det är med 1 610 meters höjdskillnad det är väldigt mycket. har inte sådana bergsetapper men väl fantastiska vyer och miljöer. Vi har bra klimat för cykling . När det är för varmt i många andra länder är det alldeles utmärkt att cykla i . Motionslopp som Vätternrundan lockar många utländska besökare. Cykling är en viktig del av besöksnäringen. Det handlar om miljardbelopp i inkomster i från cykelturismen. I skulle det kanske kunna handla om 1,5 miljarder från cykelturismen. Men för att utveckla besöksnäringen i kopplad till cykling behövs det några åtgärder: bra information, lättillgängligt kartmaterial, skyltning av nationella cykelleder, upprustning av cykelstråk, ökad säkerhet på vägar med blandad trafik som saknar cykelbanor och vägunderhåll som tar hänsyn till cyklisternas framkomlighet. Utvecklingen påverkas av nationellt, regionalt och lokalt arbete. I , där vi befinner oss just , sker det infrastruktursatsningar, och cyklingen har ökat. Men totalt sett i landet har det skett en liten minskning av cyklingen. I vissa kommuner sker det infrastruktursatsningar på cykling, medan det i andra kommuner går väldigt långsamt. Vad gör cyklisten när cykelvägen plötsligt tar slut? Så ser det ut . Regionala strategier behövs. Det handlar om att utveckla cykelinfrastrukturen regionalt. Kommunala cykelplaner är viktiga. Men min erfarenhet är att om man väntar på en cykelplan är det många andra åtgärder som kanske inte blir gjorda just när planeringen pågår. Jag vill också framhålla att cyklister är olika. Separata cykelbanor samt höghastighetsbanor för snabbpendlare är en del av modern infrastrukturplanering. Vi är olika. En del vill cykla långsamt, och andra kör snabbare. Cykelparkeringar och cykelförvaring behövs. Säkerheten är en viktig fråga. Men det handlar också om att skydda gångtrafikanterna. Singelolyckorna är de som dominerar skadefallen. De står för . Olyckor mellan cyklister och motorfordon står för , olyckor mellan cyklister . Det finns också trafikregler som hämmar cyklingen. Men säkerhet, effektivitet och tillgänglighet är viktiga frågor för ökad cykling. Samverkan mellan verk och myndigheter är också viktigt. Detta är nationella frågor. I regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt beskrevs cyklingen som en viktig framtidsfråga. Det behövs fortsatt arbete för att öka cyklingen, inte minst bland våra barn och ungdomar. Det är av stor vikt att även fortsättningsvis beakta cyklingens positiva effekter på turismen, miljön, folkhälsan och transporterna. Uttrycket nu är du ute och cyklar har ett svar: Ja, jag är ute och cyklar! Cykling är både viktigt, nyttigt och ett stort nöje! 329 (S) replik: Egentligen skulle jag kunna instämma i anförande, för det var en hyllning till cyklingen, och jag tror att vi ska vara tacksamma för det. Men anförandet väcker ändå två små frågor. Väldigt mycket av cyklingen sker på ett område som vi från den här salen, från lagstiftarens sida, vi som riksdag inte kan göra något åt, nämligen det kommunala vägnätet. Då är min fråga till : Vilka åtgärder kan man vidta egentligen du som folkpartist och jag som socialdemokrat, för det är väl så vi kan påverka? Min andra fråga gäller vilka åtgärder på nationell nivå man bör vidta. Regeringen har skrivit om cyklingen på ungefär samma sätt som man har skrivit om cyklingen i varje infrastrukturproposition . Man höjer den till skyarna, men sedan finns det inte så många konkreta förslag. Det är mina två konkreta frågor till . 330 (FP) replik: Jag skulle vilja framhålla ett väldigt bra betänkande som hanterar en del av de frågeställningar som tar upp och som behandlades i . Jag instämmer i väldigt mycket av det som sades där. Jag tror delvis också att debatten i sig är viktig att föra. Det är några olika områden som kan påverkas av . Det ena är uppdragen till de statliga verken som ska samordna också insatser för att förbättra cyklingen generellt sett. Det andra är de infrastruktursatsningar som görs rent finansiellt. Det finns medel avsatta för cykling. Det tredje är bland annat de trafikföreskrifter som finns, där det finns ett antal hämmande regelverk som torde behöva ses över för att förbättra för cyklister. Det handlar också om säkerhet. Men i övrigt håller jag fullständigt med om att många av frågor är lokala och regionala. Jag tog också upp i mitt anförande att det gäller att samverka mellan alla nivåer för att vi ska få en bättre utveckling för cyklingen. 331 (S) replik: Vi tycks vara överens om att vi måste göra något mer och kanske mer utanför den här lokalen än vad vi gör inne i den här lokalen för att se till att våra partikamrater runt om i landet tar cyklingen på allvar och ser den som ett riktigt alternativ. Men det jag då fastnar för är infrastruktursatsningarna. På vilket sätt har regeringen och Alliansen satsat? Det finns trots allt vissa nationella cykelbanor, fast de kallas något annat, som jag just nu inte kommer ihåg. Hur mycket har man satsat på detta i den infrastrukturplan som just nu gäller? 332 (FP) replik: Den föregående infrastrukturministern tog upp de finansiella frågorna i ett antal debatter. anförde hon att det fanns något mindre än en miljard avsatt rent finansiellt för att underlätta för infrastruktursatsningar för cykling. Det handlar också om uppdragen till verken. När man bygger upp två-plus-ett-vägar ska man i projekten också lägga in förbättringar för cyklingen. Det handlar också om medfinansiering för dessa insatser och om att lösa de frågor som tar upp. Vissa vägnät har ju statlig väghållare. Det finns finansiella åtgärder som är möjliga att göra, och jag tror att det även här handlar om samarbete. 333 (C): Det är kul att det är så många här och lyssnar. Hela ska växa. Det är och Alliansens twist på den gamla devisen om att hela ska leva. Jag tycker att det är ett bra sätt att visa vad vi fokuserar på och vad som är vårt mål tillväxt och livskraft i hela landet. Som ett led i detta har vi i drivit på för lägre skatter och enklare regler för . Någon måste ju skapa de jobb som en arbetslinje kräver. Vi i tror att de nya jobben kommer i små, växande företag. Vi tar initiativ till visioner som Matlandet , reformer som Landsbygdsprogrammet och investeringar som det stora infrastrukturpaket som genomförs. Hellre förr än senare skulle jag personligen vilja se att vi går fler steg ovanpå detta, men givetvis i den takt som ekonomin tillåter. Jag kan uppleva att IT-infrastrukturen får stå tillbaka lite i debatten om man jämför med väg och järnväg. Lika viktigt som det är att människor och gods färdas inom och utom landet är det att kommunikation och idéer kan färdas. Om jag åker bil mellan och en resa på i norra kan jag inte räkna antalet gånger som mobilsamtalet bryts. Om jag åker bil från i västerut mot , passerar byn och vill mms:a om de fina vyer jag ser är det inte alltid möjligt på grund av att det inte finns någon täckning. Jag har en god vän som är företagare i Myckelgensjö väster om . Han får mer eller mindre stå på ladugårdstaket för att ha mobiltäckning och kunna ta emot ett sms. Ett godtagbart bredband är långt ifrån en självklarhet , allra minst i . Ingen kommer på marknadsmässiga villkor att bygga upp den mobilmast som krävs för att min vän företagaren i Myckelgensjö ska kunna klättra ned från ladugårdstaket. Här finns ett samhällsansvar och ett statligt ansvar. Det är i ärlighetens namn inte helt lätt att kombinera värnandet av en liberal marknadsekonomi den liberala marknadsekonomi som gjorde rikt och alltjämt fortsätter att hålla oss rika med värnandet av hela möjlighet till utveckling, jobb och tillväxt. Vissa partier i denna kammare värnar det senare så mycket att man helt glömmer vad svenskt välstånd bygger på. Då hamnar man i lösningar som ersättningsjobb och bidragspolitik. Det är en politik som snarare cementerar vissa delar av landet i utanförskap och underläge än skapar förutsättningar för tillväxt och framgång det som politiken i alla fall i retoriken syftar till. En godtagbar IT-infrastruktur liksom annan infrastruktur i hela landet är bra exempel på en modern och gynnsam politik för att hela ska växa. Det handlar om likvärdiga spelregler i hela landet.