prot · GX0975 · 2010-02-16 00:00:00 — Det var tur att , som talade om bygdehögskolor, inte fick rätt i fråga om sin politik för detta. Jag tvingas konstatera att det enda man nu kommer fram till är att det är en massa andra som ska göra saker och ting. Det talas om en kraftig studiemedelsreform. Mmm, det är väl lite magstarkt. i bidragshöjning tror jag inte får studenterna i gymnasieskolorna att stå och banka på dörren till högre utbildning. Jag tror att det i stället behövs ytterligare studiemedelsreformer, framför allt med tanke på de studenter som har barn och som har det ganska tufft när det gäller att få det att gå ihop . Jag tror också att man måste börja tänka nytt. Vi har talat om treterminssystem. Inom högskolesektorn har vi pratat om det hur länge som helst. börjar det bli dags att ta lite initiativ för att både förbättra för studenterna och göra det hela mer effektivt. 71 FINN (): Låt oss inte kollra bort korten här! Det handlar om att vi, såväl i alliansen som mellan alliansen och oppositionen, är överens om att den sociala snedrekryteringen är ett problem. Problemet med målen är att vi inte är överens om det 50-procentsmål som interpellanten sätter upp och med envishet förespråkar. Varför inte precis som ministern uttryckte det ? Jag kan skärpa till det och säga: Om tror att politiker ska styra mot målen med så fast hand att människans egna önskemål om att välja här i livet försvinner måste väl målet när det gäller utbildning vara att går i högskola, att forskar och att blir Nobelpristagare. Därmed har vi uppnått nirvana ett politiskt nirvana som vi i alliansen inte tror på men som kanske socialisterna tror på. Frågan är : Vart tar alla tennisspelare vägen om alla ska bli Nobelpristagare? Vi måste ha en mångfald av möjligheter när det gäller att välja och när det gäller olika ambitioner att uppnå målen här i livet. Här vill man styra entydigt i varje riktning för att alla mål ska bli uppfyllda men då på ett sådant sätt att samhället inte fungerar på individens villkor. Precis som ministern lyfte fram har vi inom alliansen tagit tag i den utbildning som ligger till grund för att man ska ha högskolebehörighet och också vidgat synen på detta med att bejaka dem som vill ha en yrkesinriktad utbildning. Är det så orimligt att dessa kommer in i arbetslivet utan att kanske gå just en högskoleutbildning? I stället får de praktisera inom det yrke som de valt och där de önskat att få arbeta. Detta stimulerar vi med jobbskatteavdrag. När vi övertog regeringsmakten var det världens högsta löneskatter i det här landet. har vi lyckats styra ned dessa. Slutfrågan blir: Vad gör och hans parti, kanske i samarbete med och , för att minska skatteuttaget när det gäller dem som har investerat i en högskoleutbildning och när det gäller den stimulator som skapats och som behövs för att fler ska kunna komma in på en utbildning mot högre mål? 72 Statsrådet (): Låt oss försöka reda ut några saker här. För det första är det så att ökade andelen ungdomar som läste i den svenska högskolan. sjönk siffrorna något, väldigt mycket beroende på detta skriver det högskoleverk som hänvisar till i sin interpellation det goda arbetsmarknadsläget och därmed ungdomarnas möjligheter att få arbete. Det handlar naturligtvis inte om att ungdomars fallenhet för högre studier på något sätt förändrats under dessa år, utan det handlar självfallet om att intresset för att läsa vid högskola åtminstone delvis är beroende av hur det ser ut beträffande arbetsmarknadsläget. Det är vad skriver i sin analys. På den punkten har enligt min uppfattning inte korrekta uppgifter. Vi talar om studiemedelsreformen. föreslog en höjning av studiemedlen med . Vi har höjt studiemedlen med och har finansierat den höjningen. Men det är klart att man alltid kan önska större studiemedelshöjningar. Jag tror att de flesta av oss kan önska större utgifter på flertalet ämnesområden. Det finns ju många angelägna behov i samhället. Men allting måste finansieras, och allting måste göras inom ramen för en ansvarsfull ekonomisk politik. Nämnda höjning var det som ansåg sig kunna finansiera. Vi överträffade det målet när regeringen lade fram sin studiemedelsreform. Det är alltså en ambitiös reform som regeringen har genomfört när det gäller studiemedlen. I fråga om kunskap är regeringens uppfattning naturligtvis, skulle jag vilja säga, att det viktigaste sättet att möta den globala verklighet vi nu lever i är att satsa på kunskap. Det är därför vi för en mycket ambitiös utbildningspolitik på alla områden. Det är därför vi så kraftigt reformerar grundskolepolitiken och politiken för gymnasieskolan. Vi ser till att skapa tidiga utvärderingar och tidiga betyg och att alla hänger med och får den kunskap som behövs för att komma vidare i livet komma vidare på gymnasiet och komma vidare på högskolan. Därför reformerar vi gymnasiet som var en utslagningsmaskin; många fick inte chansen. Vad spelar det för roll att ange exakt hur många program eller linjer som är högskoleförberedande om en stor andel ändå slås ut? Verkligheten talar ett annat språk än den utopi som pekat ut. Den tidigare gymnasieskolan var en utslagningsmaskin, och det var Socialdemokraterna som skapade den. För det andra måste vi fundera på skattepolitiken. När vi talar om att minska den sociala snedrekryteringen måste vi också fundera på hur utbildningspremien ser ut. Utbildningspremien i har varit alldeles för låg. Regeringen har vidtagit åtgärder just för att se till att utbildningspremien ökar. Det har skett genom skattesänkningar framför allt riktade till låg- och medelinkomsttagare men också till de grupper som särskilt utbildar sig. De ska inte behöva bli straffbeskattade på grund av att de skaffar sig en högre utbildning. Men detta vägrar Socialdemokraterna att se. Här finns det en blind fläck i Socialdemokraternas syn på den sociala snedrekryteringen. För det tredje handlar det om det mycket svårgripbara för politiker. Vi ska inte lägga oss i lönebildningen, men frågan måste diskuteras. Parterna måste ta ett mycket större ansvar när det gäller de yrken på den svenska arbetsmarknaden som omfattar många akademiker. Inte minst många lågavlönade kvinnor med lång utbildning måste få bättre ekonomiska villkor. Här har arbetsmarknadens parter ett mycket större ansvar. Jag tycker att vi alla borde se till att uppmana arbetsmarknadens parter att ta ett mycket större ansvar för att förändra de här relationerna. Det tror jag är otroligt centralt och otroligt viktigt. Det här är regeringens huvudstrategi för att komma till rätta med den sociala snedrekryteringen detta tillsammans med de åtgärder som jag redan redogjort för och som kan vidtas inom ramen för högskolesektorn. Det är ett mycket offensivt program för att minska den sociala snedrekryteringen. Såvitt jag förstår är det som Socialdemokraterna erbjuder att vi ska ha ett 50-procentsmål och en satsning på ett ökat antal studieplatser. Det kan vara bra på många sätt. Vi genomför just nu en sådan satsning, men åtminstone har den sociala snedrekryteringen inte minskat. I värsta fall är det precis tvärtom. 73 (): Det här med statistik är inte enkelt. Jag vet inte om har en särskild avdelning för statistik. Om jag läser rätt har andelen av respektive årskull som senast påbörjat en högskoleutbildning konsekvent minskat. skriver om en viss marginell ökning i den yngsta åldersgruppen . I övrigt har det varit en minskning. Det är möjligt att jag läser rapporten fel. I alla fall är det så här jag sammanfattar det hela. Det intressanta är att regeringen nu säger: Vi har inga nya förslag. Vi har ingenting nytt för att bryta snedrekryteringen. Man säger också: Den utbyggnad som skedde av högskolorna spelade ingen roll. Men fördubblades antalet arbetarbarn som studerade vid högskola. Vi nådde en situation där barn med utländska föräldrar i lika stor utsträckning som andra i samhället studerade vidare vid högskola. är det dock sex eller sju jag minns inte exakt gånger vanligare att barn med akademiska föräldrar studerar vidare än att barn som har lågutbildade föräldrar gör det. Det här får väl inte bli bara en statistikfråga. Det handlar väl om människor. Om vi fördubblar antalet människor med arbetarbakgrund som kan gå vidare och studera vid universitet och högskola innebär det en enorm förändring för de här människorna. Jag hoppas att också högskoleministern tycker det. Sedan vill jag bara nämna de skattesänkningar som har diskuterats, till exempel att avskaffa värnskatten, vilket Finn lade upp. Det vill inte ens din egen statsminister göra. Någonstans får ni alltså ha ordning på argumentationen. Antingen har ni sänkt skatten mycket för dem med höga inkomster och hög utbildning, som vi brukar hävda att ni har gjort, eller så har ni sänkt skatten för dem med låg utbildning och låga inkomster. Ni får inte riktigt ordning på det där. Jag kan dela högskoleministerns uppfattning att det finns ett antal framför allt kvinnodominerade yrken på högskolesidan som behöver en rejäl löneutveckling. Vi fattar inte beslut om det politiskt, men förutsättningarna är viktiga. Jag tror att regeringen bedriver en politik som kommer att öka den sociala snedrekryteringen , och jag tycker att det är synd. 74 Statsrådet (): Först vill jag tacka både interpellanten och meddebattören för en mycket viktig och bra debatt. Det är ett angeläget ämne vi har pratat om. Vi måste minska den sociala snedrekryteringen av de skäl jag har nämnt. Det handlar om att vi ska ha den samhälleliga begåvningsreserven till nytta i det svenska samhället. Det blir inte minst viktigt i globaliseringens tidevarv, där vi vet att kunskap och utbildning blir allt viktigare. Vi har inte råd att tappa en enda begåvning om vi ska klara den internationella konkurrensen. Det andra och för mig allra viktigaste skälet är ett starkt ideologiskt sådant, nämligen att alla människor har rätt att nå sin fulla potential. Då måste vi också se till att alla de hinder som ligger i vägen sociala skäl, etniska skäl, geografiska skäl eller vad det kan vara röjs undan. Det måste vara vårt yttersta mål för politiken. Därför har jag ett mycket starkt engagemang för att bryta den sociala snedrekryteringen. Jag vill säga någonting om utbyggnaden. Jag håller naturligtvis med om att utbyggnaden, eftersom den gav ett antal fler platser, ledde till att fler personer fick tillgång till högre studier. Där fanns naturligtvis också de vi kallar arbetarbarn och även människor från andra kategorier. Den intressanta frågan är dock: Har vi genom utbyggnaden lyckats bryta mönstret att det i större utsträckning är akademikerbarn som läser vidare på högskolan eller inte? Mitt svar på den frågan är: Nej, det finns inga sådana belägg. I värsta fall är det till och med så att det mönstret har blivit värre. Vi måste alltså fundera på om det är det bästa sättet. Vi kanske ändå måste bygga ut högskolan av andra skäl, åtminstone tillfälligt som vi gör , men frågan är om det löser problemen med den sociala snedrekryteringen. Jag tror inte att det gör det, utan det finns andra, djupt liggande orsaker som är viktiga. Vi måste ha en mer kunskapsinriktad skolpolitik, vilket vi nu genomför. sade att vi inte gör någonting, men vi gör massvis. Vi har en kunskapsinriktad skolpolitik och en skattepolitik som ökar utbildningspremien. Vi genomför också en kraftig studiemedelsreform som jag tror kommer att påverka. Mycket ligger dock på annat håll också. Lönebildningen måste fungera bättre. Här har arbetsmarknadens parter ett stort ansvar att se till att inte minst lågutbildade akademiska kvinnor får en bättre löneutveckling. Tack för en viktig debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM50 Meddelande om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter KOM(2009)467 till näringsutskottet 11 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:NU11 och NU12 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /10:MJU14 och MJU17 betänkande 2009/10:TU10 betänkande 2009/10:UbU10 betänkande 2009/10:CU12 12 § Beslut om förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för prop. 2009/10:89 Bäst i klassen en ny lärarutbildning skulle förlängas till . Anmäldes och bordlades betänkanden /10:SkU31 Enhetstillstånd för förenklade förfaranden nya bestämmelser i tullagstiftning 2009/10:SkU32 Förlängning av tillfälliga skatteanstånd betänkanden /10:JuU13 Polisfrågor 2009/10:JuU17 Särskild utlänningskontroll /10:JuU18 Hemlig teleavlyssning m.m. betänkande 2009/10:KU35 Sekretess vid handläggning av ärenden om dödförklaring betänkande 2009/10:SfU11 Socialförsäkringsbalk betänkande 2009/10:KrU7 En politik för det civila samhället 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:247 Tvångsgifte och arrangerade äktenskap av Amineh Kakabaveh (v) till socialminister () 2009/10:248 Svenska språkets vikt och ställning i och i EU av () till statsrådet () 2009/10:249 Effektiva och ändamålsenliga regler av () till näringsminister () 2009/10:250 Beskattning av föreningar av () till finansminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:521 Översyn av namnlagen av () till justitieminister () 2009/10:522 Kostnadseffektiv miljöpolitik av () till miljöminister () 2009/10:523 Konsekvensutredning för nya svavelhalten i marint bränsle av () till statsrådet () 2009/10:524 Svavelhalten i marint bränsle och den inre marknaden av () till näringsminister () 2009/10:525 Provköp av alkohol som tillsynsmetod av () till statsrådet () 2009/10:526 Pensionärsskatten av () till finansminister () 2009/10:527 Handlingsprogram för utveckling av sociala företag av () till näringsminister () 2009/10:528 Detaljstyrning av myndigheter av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:463 Avrättningarna i av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () 2009/10:506 Öronmärkta medel för bilindustrin av () till näringsminister () 2009/10:513 Säkra elleveranser av () till näringsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.