prot · GX0961 · 2010-01-22 00:00:00 — 1 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet (), justitieminister (), miljöminister (), integrations- och jämställdhetsminister () och statsrådet (). 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:181 Till Interpellation 2009/10:181 Tonnageskatten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2009/10:183 Till Interpellation 2009/10:183 Barnen och krisen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2009/10:184 Till Interpellation 2009/10:184 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2009/10:185 Till Interpellation 2009/10:185 Barnfattigdom av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2009/10:187 Till Interpellation 2009/10:187 ECT-behandling av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 3 § Svar på interpellation 2009/10:112 om småföretagen och tillgången på lämplig arbetskraft 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag och regeringen avser att ta för att stimulera efterfrågan i de små företagen samt för att råda bot på den arbetskraftsbrist som de små företagen upplever enligt en genomförd undersökning. Regeringen har genomfört en rad insatser som bidrar till att öka efterfrågan på företags varor och tjänster. Det handlar dels om köpkrafts- och investeringsstimulerande åtgärder såsom införandet av jobbskatteavdraget och avskaffandet av förmögenhetsskatten, dels om skattereduktion för hushållsnära tjänster och införandet av ROT-avdraget. Regeringen har agerat kraftfullt för att möta den ekonomiska krisen. Totalt har gått till olika åtgärder. Ungefär hundra olika insatser för fler jobb samt fler och växande företag har initierats. För att möta krisens effekter lokalt och regionalt har regeringen utsett regionala samordnare. Sammantaget har detta inneburit att landat på fötterna efter finanskrisen. Men för att vi ska kunna stå stabilt behöver vi fortsätta med den inriktning vi haft. Regeringen arbetar aktivt både för att öka arbetsutbudet och för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, men även för att sänka företagens tröskel att anställa. Det har blivit enklare och billigare att anställa genom bland annat sänkta socialavgifter och införandet av nystarts-, nyfrisk- och instegsjobb. Att anställa unga personer innebär ytterligare lägre socialavgifter. Dessutom har allmän visstidsanställning införts och möjligheten till säsongsanställning återinförts. Utbildning och aktiva arbetsmarknadsåtgärder är viktiga delar i arbetet med att både minska arbetslösheten och öka arbetsutbudet. presenterades ett omfattande arbetsmarknadspolitiskt stimulanspaket för att underlätta omställningen för alla som är eller riskerar att bli arbetslösa. har satsningen förstärkts genom bland annat ökat stöd till långtidsarbetslösa, fler praktikplatser, ökat inslag av praktisk kompetensutveckling och förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher för arbetslösa. Det är regeringens ambition att utbildningssystemet bättre ska svara mot behoven på arbetsmarknaden. Just nu pågår ett omfattande reformarbete som berör alla delar av det offentliga utbildningssystemet. Arbetet omfattar en rad viktiga åtgärder för att förbättra kvaliteten i utbildningsväsendet, bland annat en reformerad gymnasieskola till 2011. För att möta behoven på arbetsmarknaden genomförs även satsningar på lärlings- och yrkesutbildningar. Regeringen har även presenterat en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Utbudet av arbetskraft och problemet med arbetskraftsbrist varierar regionalt. För att på bästa sätt kunna möta denna utmaning har regeringen uppdragit åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser att utreda det framtida arbetskrafts- och kompetensbehovet. Mitt svar till är alltså att regeringen redan arbetar aktivt såväl med att stärka efterfrågan för de små företagen som med att motverka arbetskraftsbrist genom ökat arbetsutbud och stärkt kompetensmatchning. 2 (): Jag tackar näringsministern för svaret. Lite elakt skulle man kunna sammanfatta det med: många ord men få svar. Utgångspunkten för interpellationen är att småföretagen inte känner igen sig i den bild som försöker måla upp med sitt svar och alla ord. Jag tror tvärtom att flera företagare fortfarande minns och stora svek i början av mandatperioden med de höjda skatterna för de små företagen. När man frågar småföretagen det gjorde den rikstäckande organisationen kan man konstatera att de två viktigaste skälen till hinder för expansion var den svaga efterfrågan och bristen på arbetskraft. Låt oss börja med det första: svag efterfrågan. Man kan konstatera att det är en direkt följd av finanskrisen och lågkonjunkturen, och det är inte mycket man kan göra åt det. Man kan göra en del, men konjunkturen är avgörande och efterfrågan kan komma i gång när konjunkturen vänder. Ett något annorlunda konstaterande är att de stora skattesänkningarna som gynnat dem som har det bäst i vårt samhälle skulle vara det som skapat en bättre efterfrågan. och jag vet att så mycket som av skattesänkningen har gått till oss som tjänar absolut mest. Det andra är brist på arbetskraft. var brist på arbetskraft det näst viktigaste skälet till att småföretagen inte känner att de kan växa, . redovisade Svenskt näringsliv en rapport som konstaterade att det var så mycket som 90 000 arbetstillfällen rekryteringsförsök som inte blev av på grund av att arbetsgivare inte hade hittat rätt kompetens, det vill säga en rätt utbildad arbetare. Man fick alltså avbryta 90 000 rekryteringsförsök. är läget lite annorlunda. Vi har massarbetslöshet. Vi har inte färre arbetslösa. Ändå är brist på arbetskraft det näst viktigaste skälet till att våra små företag inte ser någon möjlighet att växa. I kompetensförsörjningsfrågan har ni sjabblat, . När det nu vänder måste vi stå färdiga att möta med rejäla investeringar i omställningsutbildningar och arbetsmarknadsutbildningar som ger jobb. Ett nära samarbete med de små företagen i kompetensförsörjningsfrågan är oerhört väsentligt. I det svar som jag har fått finns bara en utredning. Är det inte dags att lägga om politiken? 3 Näringsminister (): tycker inte att han får något svar. Jag tror att han ogillar svaren. Det är inte socialdemokratisk politik som regeringen genomför, tack och lov. Vi kan börja med efterfrågan. Det är ju så simpelt att om människor har mer pengar kvar i plånboken ökar efterfrågan på produkter i de små företagen. Om en sjuksköterska har mer i plånboken och om en familj har mer ökar det naturligtvis efterfrågan. Det är några fler som kan bygga om badrummet. Det är några fler som kan byta bil. Det är några fler familjer som kan köpa kläder till sina barn. Det är ju så det fungerar. De största skattesänkningarna har gått till dem som har de låga inkomsterna. Glöm inte, , att ni hade en skattepolitik som straffbeskattade de människor som hade låga inkomster. Vi hade världens högsta skatter för dem med låga inkomster. ändrar vi på det och låter folk behålla mer av sina egna pengar. Det ökar efterfrågan. På samma sätt har vi stimulerat efterfrågan på ROT-tjänster. Många av de små företagen säger att det är tack vare det som byggsektorn har kunnat klara sig den här svåra tiden. Det ökar efterfrågan på badrumsinredningar, virke, målarfärg och annat, men det ökar också efterfrågan på företagstjänster. Det är samma sak när det gäller hushållsnära tjänster. Det är klart att alla de familjer som har beställt dessa hushållsnära tjänster ser till att vi ökar efterfrågan och ökar tillskottet av arbeten. Ni är emot detta. Ni är emot skattesänkningar. Ni tycker att vi sprätter ut skattebetalarnas pengar när vi i själva verket låter människor behålla mer av sina egna pengar. Ni är emot detta. Framför allt är ni emot att det är människor med låga inkomster, kvinnor, som äntligen kan leva på sin egen lön. Det är ni emot. Vad lovar ni? Ni lovar en skattechock för landets företagare och människor. Det är det ni lovar. Ni har lovat att höja skatterna med mellan 17 och 55 miljarder, beroende på om det är eller några andra som styr mest. Men ni kommer garanterat det vet alla att höja skatterna. Tror att det kommer att leda till ökad efterfrågan av produkter och tjänster om man har mindre pengar kvar i plånboken? Hur ska det gå till? Vem är det som ska efterfråga? Vem är det som ska köpa om man inte har pengarna? När det gäller kompetensförsörjningen vet vi att företagen har efterfrågat personal. Vad är det som de har efterfrågat? Framför allt har de efterfrågat yrkesutbildning och lärlingsutbildning. I ert skolsystem som vi fick ta över hade ni tagit bort det. återinför vi lärlingsutbildning och yrkesutbildning som framför allt de små företagen efterfrågar. Vi tillför resurser till yrkesvux och till komvux för att kunna haka på utbildningen. Men det är klart att utbildning tar tid. Det är därför som det har varit viktigt för oss att tidigt sätta in dessa insatser. Vi tillför också resurser till högskoleutbildning. Om man ska se något positivt i denna finanskris är det att fler unga nu kommer att gå en utbildning, och det tycker vi är bra. Därför ökar vi också antalet utbildningsplatser. Det som är viktigt att säga är att vi på ett tydligare sätt måste koppla ihop vår utbildning med företagens behov. Då måste företagen också bli duktigare på att definiera vilka behov som de har. Där finns det en hel del att göra, därav denna utredning. Men utbildningsplatserna finns redan, och utbildningen är i gång. Det är redan klart. Det är en justering av en misslyckad sosseutbildningspolitik som vi nu gör. Jag tycker att det är bra om Socialdemokraterna äntligen har ändrat sig när det gäller lärlings- och yrkesutbildning eftersom det är positivt för arbetsmarknaden att också människor med yrkeskunskap kan bli tillgängliga för de små företagen. 4 (): Det verkar som om vill fortsätta den partiledardebatt som vi hade . Hon skjuter brett här. Mina frågor handlar specifikt om de små företagens villkor. Men jag ska beröra skatterna. vet att vi har sagt nej till att öka klyftorna. Vi har sagt nej till att den stora delen av skattesänkningarna har gått till dem som tjänar mest. av era skattesänkningar har gått till dem med de högsta inkomsterna. Så är det. Vi har i och för sig sagt att vi inte kommer att höja skatterna avsevärt för låg- och medelinkomsttagare. Vi kommer att stanna där de är. Detsamma gäller ROT-avdraget, som hon påstår att vi skulle vara emot. Nej, , när det gäller ROT-avdraget har vi lagt fram mer offensiva förslag så att det inte bara ska omfatta villor och bostadsrätter utan också hyresrätter. Det är bättre att ägnar sig åt att försöka beskriva sin egen politik och hur hon ser på frågan om att klara kapitalförsörjningen för de små företagen framåt i tiden. Vi vet att bankerna efter finanskrisen kommer att hålla i sina pengar ännu mer. De kommer att vara mindre benägna att ta risker. Då kommer de små företag som klarar sig i denna kris och som har möjlighet till expansion att ha ännu svårare att få riskkapital. Frågor om långsiktig kapitalförsörjning är värda att diskutera i stället för den politiska pajkastning som ägnar sig åt. Beträffande kompetensförsörjningsfrågan lägger ni förvisso om hela utbildningssystemet. Det finns delar av det som jag backar upp. Det finns andra delar som jag är mer tveksam till. Men det ger inte svar i detta läge. under brinnande lågkonjunktur, om man så att säga vänder på orden, när vi hade en massarbetslöshetssituation var det näst största problemet för våra små företag som ville växa att de inte kunde hitta kompetent arbetskraft. Det var alltså under en massarbetslöshetssituation när det finns fler arbetslösa. Då säger : Vi lägger om hela utbildningssystemet. Men vet, precis som hon säger, att det tar tid. Varför lägger man inte om arbetsmarknadspolitiken rejält som ni sjabblat så mycket med? Se till att vi har kortare arbetsmarknadsutbildningar i stället för dessa coachsystem som ni nu inför. Där lyfter man faktiskt inte kompetensnivån för dem som coachas ut. Dessa system har dessutom skapat en del problem. Detta storskaliga experiment har lett till att vi har mindre nogräknade coacher som har utnyttjat arbetslösa. Varför börjar man inte investera i unga människor som saknar rätt utbildning men också i dem som behöver ställas om? Arbetsmarknadsutbildning är inte farlig, . Det är som om ni inte vågar investera i sådan, trots att landets småföretagare säger att de behöver hjälp med denna fråga. har det snart gått en hel mandatperiod, och jag tror att allt fler småföretag börjar se en annan bild växa fram och har sett den . En liten entreprenör och småföretagare har väldigt lite att tjäna på att rösta på en borgerlig regering. De borgerliga partierna lovade mycket före valet men håller tunt när de väl sitter och regerar. Det är ett bokslut, , när det gäller kapitalförsörjning men inte minst när det gäller kompetensförsörjning. Se till att det finns bra och utbildad arbetskraft! 5 Näringsminister (): De undersökningar som är gjorda visar att problemen med svag efterfrågan som expansionshinder har minskat . Men i en brinnande lågkonjunktur, som uttryckte det, och i en global finanskris är det klart att det uppstår problem på vår arbetsmarknad. Men i detta läge säger att man ska höja skatterna. Det bästa sättet för att öka efterfrågan i de små företagen och få fart på ekonomin är att straffbeskatta företag och individer. Hör inte hur galet detta låter? ska vi ta bort de skattesänkningar som vi har gett till sjuksköterskor, till poliser, till lärare och till andra vanliga inkomsttagare. De ska få höjd skatt om det blir en vänsterregering. Det ska de veta. Ni säger samma sak till företagen. Ni säger till ungdomar som är anställda att ni kommer att höja skatten för att anställa unga . Vilken signal ger det till landets småföretagare? har anklagat mig för både det ena och det andra . Men det ska bli mig ett sant nöje att ta denna debatt inför valet därför att ni kommer att genomföra en skattechock både för enskilda och för företag om ni får chans att regera landet. När det gäller kompetensförsörjning är det precis som jag har sagt. Det var ert utbildningssystem som gjorde att vi inte hade yrkesutbildad arbetskraft det som småföretagen efterfrågar. Det är klart att det tar tid innan man får ett nytt utbildningssystem på plats och innan man får dessa utbildade ungdomar. Det är därför som vi har tillfört resurser både till yrkesvux och till komvux. Vi har också tillfört resurser till arbetsmarknadsåtgärder. Men vi vet också, , att den kvalitet som fanns på arbetsmarknadsutbildningarna tidigare inte var av högsta klass. Det är inte bara jag som säger det, utan det är våra egna utredningsorgan som säger detta. Då måste en regering dra några konsekvenser av detta och försöka höja kvaliteten. Vi vet nämligen att många företag som har fått människor från arbetsmarknadsutbildning säger att dessa människor inte duger. De har inte tillräcklig kompetens. Företagen kan inte anställa dem. Vi som politiker måste lyssna på vad företagen säger. Det är därför som yrkesvux, komvux och ordinarie utbildningsvägar är så viktiga. Lärlingsutbildning vill jag slå ett särskilt slag för. Kravet på lärlingsutbildning är ett gammalt centerkrav. Jag tycker att det är förfärande att vi har måst vänta tills nu innan vi har kunnat få en riktig lärlingsutbildning. Men denna reform visar också att det finns en stark efterfrågan, och många företag tycker att detta är bra. I grunden måste vi ha en gymnasieskola som stimulerar både den teoretiska utbildningen och den praktiska utbildningen. Här har vi en annan konfliktfråga eftersom ni tycker att de som får högskoleförberedande utbildning är mycket finare än de som är yrkeskunniga. Det har ni tyckt . Vi säger: Värdera dem som går den teoretiska utbildningen och går vidare till högskolan, för de kommer att vara av avgörande vikt för , men värdera också de ungdomar som är duktiga på det praktiska! Vi måste i vårt samhälle kunna ha ett utbildningssystem som gynnar både och. Vi behöver både och. Den sista delen tror jag i grunden rör synen på om människor ska kunna få behålla sina egna pengar, och därmed öka efterfrågan, och om företagen ska kunna få vara lönsamma eller inte. Jag tycker att det är bra om folk får behålla mer av sina egna pengar. Jag tycker att det är bra om en småföretagare kan få tjäna pengar och till och med bli rik på sitt företagande. Det är därför alla åtgärder vi vidtar för att stärka företagsklimatet är så viktiga. Jag känner mig väldigt trygg med det som regeringen har gjort för att åstadkomma det. 6 (): Jag tycker också att det är bra att man får behålla mycket av sina pengar. Jag tycker också att det är fantastiskt bra att man kan bli rik på sitt företagande. Det finns ingen motsättning där. Den lilla entreprenören har dock inte mycket att hämta hos och den här regeringen, och det vet hon. I samarbetet inom högeralliansen har hon inte kunnat genomföra sin politik, eller väldigt lite av den. Vi kommer att höja skatten för oss som tjänar mest; så är det. Det gör vi för att klara att finansiera den gemensamma välfärden. Men när det gäller ungdomar kommer vi att rikta skattesänkningar mot de ungdomar som är arbetslösa, inte brett sänka skatten för de arbetsgivare som har många ungdomar anställda. Det ger inte fler jobb, men vår politik ger fler jobb. Det är en prioriteringsfråga. Hade vi suttit vid makten hade vi också sett till att alla ensamföretagare som anställer en till skulle få en skattereduktion på . Detta om skatterna. Vi fick väldigt få svar om den långsiktiga kapitalförsörjningen. Jag hade hoppats att vi kunde resonera kring den. Vad finns det för nya tankar och idéer för att klara kapitalförsörjningen för de små företagen nu när det förhoppningsvis vänder? Vi vet att finanskriser och dåliga krediter inom bankväsendet gör att de små företagen fortfarande kommer att ha svårt att kunna växa och få fram pengar. Min andra fråga om kompetensförsörjningen blev till en allmänpolitisk debatt om utbildningssystemet. Som sagt: Det finns delar i det ni genomfört i utbildningssystemet som är bra och andra delar som är mindre bra. Jag tycker inte att det är bra att ni bygger in återvändsgränder för dem som skaffar en yrkesutbildning. Det är bra att ha en gedigen yrkesutbildning, men det är också bra att kunna gå vidare. Där har ni stängt dörr efter dörr för dessa människor. Ni har ökat klyftorna och gjort det svårare för de unga som har sämre förutsättningar. 7 Näringsminister (): Under våra i regeringsställning har vi sänkt skatten för företagen med . parti och dess samarbetspartier kommer att höja skatten med någonstans mellan 17 och 55 miljarder. Vem tror att ökade skatter och ökad belastning på företagen kommer att förbättra deras möjligheter att växa, tjäna pengar och klara kapitalförsörjningen? Det är omöjligt! Det är lägre skatter, både för enskilda och för företag, som kommer att förbättra lönsamheten. Det är därför fortsatta skattesänkningar, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkta egenavgifter, jobbskatteavdrag och annat är viktigt: Det ökar antalet jobb, och det ökar efterfrågan. Ni inför en skattechock på unga. Tror ni att det ökar möjligheten att anställa unga? Först ska ni ta bort dem genom att öka kostnaden för de företag som anställt unga . Sedan ska ni komma tillbaka och säga: Om ni anställer dem igen får ni en skattereduktion, oklart hur mycket och oklart för hur många. Det är väl bäst att hålla fast vid de skattesänkningar som redan är genomförda, som stimulerar företagen och som gör att företagen vet vilka regler som gäller. Nej, skattechock på ungdomar är verkligen inte rätt medicin i en situation där vi har en så hög ungdomsarbetslöshet. Sedan är det klart att man måste diskutera utbildningssystem om man ska prata kompetensförsörjning. Vad ska vi annars diskutera? Det är ju hela detta utbildningssystem som måste rustas för att passa företagen. Då rabblar Socialdemokraterna arbetsmarknadsutbildning. Det är det enda svar ni ger till företagen. Vi måste ha ett utbildningssystem som gynnar både små och stora företag och ger både teoretisk och praktisk utbildning, och vi måste anpassa det till den efterfrågan som kommer framöver. Jag ser fram emot en valrörelse där vi kan presentera de olika alternativen för småföretagen framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:165 om användning av dopningspreparat utanför idrotten 8 Statsrådet (): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag har vidtagit för att motverka användandet av dopningspreparat utanför idrotten. En av de viktigaste åtgärderna för att möta dopningsproblematiken utanför idrotten är att samordna resurserna och insatserna med det övriga alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet, inte minst på lokal nivå. Erfarenheter och beprövade metoder på ett område kan vara till stor nytta i utvecklandet av insatser inom ett annat. Dopningsproblematiken är i vissa avseenden speciell men uppvisar många likheter med andra typer av missbruk. Därför är samordningen av det förebyggande arbetet på alkohol- och narkotikaområdet med antidopningsarbetet central. Detta är också något som regeringen givit klara direktiv om i åtgärdsprogrammet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken för . avsätter regeringen alltså 1 miljard över mandatperioden för arbetet inom ramen för handlingsplanerna för alkohol och narkotika, inbegripet dopning. I detta ingår 24 miljoner för finansiering av länssamordnare i alla landets län, vilka har i uppdrag att stödja bland annat det dopningsförebyggande arbetet på regional och lokal nivå. Därutöver avsätter regeringen ca för lokalt förebyggande arbete i kommunerna. Även dessa medel ska omfatta förebyggande insatser på bland annat dopningsområdet. Jag följer upp arbetet genom de länsdialoger som jag och min statssekreterare håller i alla län, där deltagarna ges möjlighet att lyfta fram enskilda frågor, förmedla intryck och framföra synpunkter på den nationella politiken utifrån sitt läns och sitt eget perspektiv. I forskningspropositionen för perioden 20082011 har regeringen utöver den reguljära budgeten avsatt öronmärkt till forskning på missbruksområdet, vilket naturligtvis innefattar dopning. , , är nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet. har fått flera uppdrag från regeringen med syfte att förebygga missbruk av alkohol, narkotika och dopning. FHI ska stödja länssamordnarna, fördela medel till särskilda utvecklingsprojekt inom områdena alkohol, narkotika, dopning och tobak samt genomföra informationsinsatser i syfte att nå målen för livsstilsfrågorna alkohol, narkotika, dopning och tobak. Inom ramen för detta utvecklingsprogram har flera projekt specifikt inriktade på dopning fått stöd. Ett av de större är det så kallade gymprojektet som drivs av Stad i . har regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågorna uppmärksammat dopningsfrågan. Bland annat har rådet aktivt deltagit i planeringen av den hearing om dopningsmissbruket som jag genomförde tillsammans med justitieministern och kulturministern . Underlaget för den hearingen var den kunskapssammanställning som FHI tagit fram. På utbudssidan har polis och tull intensifierat sitt arbete mot dopningsmedel, vilket bland annat manifesterades genom beslag och gripande av ett stort antal personer . tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2009:116) som ska utreda den framtida nationella antidopningsverksamheten och möjligheterna att tillskapa en fristående nationell antidopningsorganisation.