prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Det är kanske också här en fråga om kunskapsspridning, som vi tagit upp och även i övriga diskussioner. Det handlar definitivt inte om en skärpt lagstiftning, som också var inne på här trots att han har motionerat i ämnet, utan det handlar om att ta sitt ansvar som fastighetsägare. Och det finns inget undantag i lagstiftningen för det ansvaret. Osökt kommer jag in på just detta med kunskapsutveckling och kunskapsspridning inom byggsektorn. Det är viktigt att vi har mycket forskning kring byggmaterial och byggmetoder, både grundforskning och tillämpad forskning. Men de utredningar som har funnits Skärpning gubbar! och uppföljningen gubbar? och så vidare visar att problematiken ligger någonstans mitt emellan. Det finns mycket kunskap som aldrig tillämpas i praktiken, utan man fortsätter i något slags invanda spår. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi kan få en dialog om det med byggbranschen. Det var en debatt i går på , Nordbygg . Även där kom problematiken upp väldigt mycket med just kunskapsspridning och att få i gång den här diskussionen. Den som då kan se var flaskhalsen finns kan ju komma med en lösning. Jag tror att det måste ske ett samspel här mellan politiken och branschen. Det går inte att bara säga att det här kommer att fungera, utan alla får ta sitt ansvar här. Jag är i och för sig övertygad om att med de processer och diskussioner som pågår kommer detta per automatik att förbättras. Man kan kräva mer kontroller från samhällets sida, men jag tror att det är viktigt att hålla fast vid strategin att det är den som bygger som får ta ansvar för sin produkt. Vi ska naturligtvis ha en regelkontroll som samhället kan följa. Men att överge den strategin vore direkt kontraproduktivt, utan vi ska fortsätta med strategin, som även finns inom alla andra branscher, att den som tillverkar en produkt får ta ansvar för den. Jag hörde en intressant diskussion om garantitider i går. I andra branscher har man använt garantitider som ett marknadsföringsinstrument, men just inom byggbranschen har man inte gjort det. Egentligen är det konstigt att människor har accepterat att köpa en byggnad som bara har garanti. I och för sig gäller byggfelsförsäkringen upp till , men naturligt vore att den som byggde gav den garantin. 59 (): Vi debatterar byggfrågor . Debatten har handlat om många väsentliga frågor som energideklarationer, byggfelsförsäkring, byggnaders inomhusmiljö, byggregler, byggkostnader och så vidare. Vad som däremot inte har debatterats särskilt mycket är studentbostäder. Jag tänker därför avgränsa mig, fru talman, till just det området. Flera av landets större universitet och högskolor är belägna i storstadsområden och andra tillväxtregioner som har haft brist på bostäder. Kraftig folkökning och ett relativt lågt bostadsbyggande har bidragit till bristen, och varje höst är vi med om ett skriande behov av fler bostäder. Därtill har efterfrågan på högskolans utbildningar ökat. Och fler kommer att komma till dessa högskoleutbildningar i och med de stora ungdomskullarna som föddes och . Att börja studera på ett universitet eller en högskola betyder att man kommer till en ny miljö. Ofta har de unga inte haft någon som helst kontakt med orten tidigare och har aldrig stått i bostadskö. Och boendet är ju centralt för att få en förankring både för sina studier och för sitt sociala liv och, förstås, för sitt privata liv. Då är det viktigt med en valfrihet på bostadsmarknaden som kan möta studenternas behov och önskemål. Det grundläggande problemet med de långa köerna för en studentbostad är att det byggs för lite lägenheter i . Det gäller hyresrätter, det gäller bostadsrätter och det gäller ägarlägenheter. och , som vardera har ungefär hälften av befolkning, bygger ungefär dubbelt så mycket som vi gör. I bygger vi för av bruttonationalprodukten och i bygger man för . Det är klart att den pågående finanskrisen påverkar bostadsmarknaden, och byggbranschen är ju en särskilt utsatt sektor. Likväl vill vi få i gång ett ökat byggande. Det är nödvändigt att få ett tillräckligt utbud av bostäder generellt, men det är också nödvändigt att vi får ett bra utbud för studenter med funktionshinder. Både nya och gamla studentbostäder ska uppfylla högt ställda krav på tillgänglighet och användbarhet också för dem som har funktionshinder. Tyvärr är det många äldre bostäder som inte gör det. Men för att en fastighetsägare som planerar en större ombyggnad ska kunna anpassa och göra om finns det anpassningsbidrag. Det är också möjligt att få bidrag för en individuell anpassning av en bostad för en viss student som behöver det. Det är viktigt att säkerställa att studenter med funktionsnedsättningar blir bra bemötta och får en likvärdig utbildning och bedömning, oavsett vilket universitet eller högskola han eller hon väljer att studera vid, och att det blir en enhetlighet över hela landet. har som sagt tillsyn över kommunernas handläggning också i de här fallen. Skulle det vara fallet att det här inte fungerar utgår vi från att vi får rapporter om det. För att minska bostadsköerna måste vi bygga fler bostäder. Det har sagts så . Och för att öka utbudet av lägenheter och bidra till en ökad bostadsproduktion har efter förslag från Alliansen beslutat att införa upplåtelseformen ägarlägenheter. Till skillnad från bostadsrätten kan ägarlägenheten hyras ut utan tillstånd, vilket sannolikt kommer att öka antalet lägenheter att hyra framöver. Det har inte minst studenterna nytta av. har också beslutat att höja schablonavdraget för andrahandsuthyrning från till för att bättre utnyttja det befintliga bostadsbeståndet. En ägarlägenhet innebär att man faktiskt äger sin lägenhet. I en bostadsrätt äger man en del i en förening, och det är krav på att den som innehar bostaden också bor i den. Vill man hyra ut i andra hand krävs föreningens godkännande. En ägarlägenhet är man fri att hyra ut till vem man vill, och man har också möjlighet att renovera och bygga om på ett sätt som man inte har i bostadsrätt eller hyresrätt. Socialdemokraterna med dess stödpartier motsatte sig införandet av ägarlägenheter. Det är märkligt med tanke på hur bostadsmarknaden ser ut. Om vi ska kunna korta köerna till studentbostäder och skapa möjlighet för nybyggnation av bostäder anpassade för studenter med funktionshinder måste vi öppna för fler boendeformer. Erfarenheter från andra länder visar att med ägarlägenheter får man betydligt fler småskaliga uthyrare av bostäder. är det bästa exemplet. Där utgörs av hyreslägenheterna av ägarlägenheter. Hyreslagens regler om förstahandsuthyrning av småhus ska gälla även lägenhetsägare som hyr ut sin lägenhet. Hyresrätten är en central boendeform för studenter och för en flexibel bostadsmarknad. Hyresrättens ställning har försvagats. Det måste åtgärdas, och det måste bli attraktivt att investera i hyresrätter. Vi måste uppmuntra renoveringar av gamla studentlägenheter och upplysa om fastighetsvärdens möjlighet att ansöka om anpassningsbidrag så att ett visst antal lägenheter blir möjliga att bo i för funktionshindrade studenter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Utlåtande över 2020 Föredrogs finansutskottets utlåtande /10:FiU29 Utlåtande över 2020 (KOM(2009)647 slutlig och KOM(2010)2020 slutlig). 60 (): Fru talman och fru statsråd! ska vi diskutera framtiden i . Det är dags att ta nya tag, lyfta näsan över vattenytan och inte bara stirra sig blind på den ekonomiska krisen. Vi socialdemokrater menar att det är dags för medborgarnas . Medborgarna måste gå före marknaden. Det är ju kapitalismen som har orsakat den kris vi befinner oss i. Vi vill lansera en effektiv strategi för ett grönare, smartare och integrerat . När Lissabonstrategin antogs 2000 var vi socialdemokrater i klar majoritet i EU. Vi hade stora ambitioner att skapa en stark konkurrenskraftig och kunskapsbaserad ekonomi med hållbar tillväxt, fler och bättre jobb, större social sammanhållning och respekt för miljön. Men EU tappade både fokus och fart. Genom att anta EU 2020 kan vi åter fokusera på människan, miljön, jobben, den sociala tryggheten, tillväxten och framtidstron. Vi socialdemokrater har tillsammans med och lämnat en gemensam reservation. Jag yrkar bifall till den. Vi har lagt upp debatten så att jag kommer att ta de övergripande frågorna om EU 2020. Därefter kommer att redogöra för vår inställning till de trygga jobben. kommer sedan att tala om hur det gröna hållbara ska bli möjligt, och avslutar med hur vi får ett konkurrenskraftigt och tillväxtanpassat när det gäller näringspolitik, konsumentfrågor och kommunikationer. EU ska enligt Lissabonfördraget verka för en social marknadsekonomi. Då behövs det en tydligare europeisk vision, en stark social dimension för ett socialt hållbart EU 2020. Vi vill utveckla EU till ett välfärdssamhälle präglat av rättvisa, trygghet och fler jobb. I skuggan av den djupa globala krisen står vi inför många utmaningar. Eftersom EU 2020 ska ersätta Lissabonstrategin måste vi se till att anta dessa utmaningar. Det är anmärkningsvärt att vi får så på oss. Vi hade behövt en öppenhet och tid för debatt och diskussion i hela , ja, i hela på samma sätt som vi hade när vi antog Lissabonstrategin. Men är det inte så. Vi får i stället se till att vi debatterar och att människor engagerar sig i EU 2020 som det genomförs. Vi menar att framtidsutmaningarna måste stå på tre ben. Det måste även den gemensamma strategin göra. Det är centralt för EU 2020 att vi har en balans mellan tillväxt, sysselsättning, miljö, väl fungerande marknader och socialt ansvarstagande. Vi måste ha utbildning för hela , vi måste ha en välfärdspolitik värd namnet och vi måste ha en progressiv miljöpolitik. Dessa delar bidrar tillsammans till en politik för tillväxt och jobbskapande. Det finns klara bevis på att förbättringar i sociala och miljömässiga krav är drivkrafter för ekonomisk tillväxt. EU 2020-strategin måste präglas av en inställning om full jämställdhet på arbetsmarknaden. I många europeiska länder är det fortfarande en låg andel av kvinnorna som jobbar. Vi måste se till att kvinnorna kommer in på arbetsmarknaden, att vi har lika lön för lika arbete och att vi har en väl fungerande välfärdssektor med utbyggd förskola och äldreomsorg. Det är viktigt för barnen och de äldre, men det är också viktigt för arbetsföra män och kvinnor så att de kan delta aktivt på arbetsmarknaden. Jämställdheten måste alltså få stort genomslag i arbetslivet i hela . var jag och i på ett Econmöte. Alla 27 parlament var inbjudna för att diskutera åtgärder för den finansiella krisen och EU 2020. Då kom det deltagare fram till mig och bad mig plädera för ett jämställt , eftersom har legat i topp. har varit ett föredöme när det gäller jämställdhet. Det är förvånande att har tappat i jämställdhetsfrågan och att inte prioriterade jämställdheten när vi var ordförandeland. Det gör dock . Jag får väl passa på att ge en eloge till vår nya EU-minister som har sagt att hon ska driva jämställdhetsfrågorna mer än sin företrädare, vilket är välkommet. Vi måste ha med det livslånga lärandet i EU 2020-strategin. Utbildning, grön forskning och utveckling av det livslånga lärandet måste omfatta hela befolkning. Med livslångt lärande menar jag folkbildning, folkhögskolor, högskolor och givetvis grundskolor. Alltför många arbetslösa får ingen chans att utbilda sig eller få en praktikplats. Det är ett stort resursslöseri. Vi måste investera i människan och satsa på utbildning och möjlighet till praktikplats för den som är arbetslös. Det behöver vi göra här hemma i eftersom ungdomsarbetslösheten är en av de högsta i , men många andra europeiska länder måste också ta itu med det. Ungdomsarbetslösheten är ett stort problem för hela EU, men i är det nästan värst. När det gäller den gröna omställningen och möjligheten till tillväxt för nya jobb menar vi att vi också måste tillvarata ett smartare sätt att bygga . Ett grönt oberoende av fossil energi kommer att bli ett omvälvande arbete för många. EU har förutsättningar att ta en internationell ledarroll i klimatarbetet. Där måste bedriva ett aktivt arbete. Jag ska komma in lite på den finansiella sektorn också. Vi socialdemokrater menar att måste bli människans , men vi måste också se till att den finansiella sektorn fungerar. Vi har sett exempel på att det inte fungerar. Vi måste ha ordning och reda i EU:s budget, och vi måste ha en restriktiv och kostnadseffektiv budget. Det gäller förstås även i EU 2020-arbetet. Vi måste ha en sund ekonomisk förvaltning med budgetrestriktivitet. Vi måste se till att finans- och penningpolitiken regleras och kontrolleras, och vi måste se till att vi kan motverka de stora svängningar som vi har sett . EU-området måste stärka sin konkurrenskraft. Vi måste se till att vi är starka i en växande global konkurrens. Vi måste ha en ekonomisk öppenhet. Vi måste ha hög sysselsättning och en hållbar utveckling. Det måste vara ledorden för det arbete som ska förbättra EU . Ordning och reda i ekonomin är en förutsättning, men ett socialt ansvarstagande är minst lika viktigt. 61 (): har presenterat ett meddelande om 2020, vilket är bakgrunden till denna debatt. Föregångaren till är Lissabonfördraget som antogs i . Upplägget är detsamma som då. Det tas fram ett antal underlag och formuleras vackra texter och sätts upp ett antal mål för vad EU ska uppnå. I Lissabonstrategin fanns ett otal målsättningar faktiskt så många att det blev helt ohanterligt. Huvudbudskapet var att EU skulle vara världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. Det är fina ord, men som vi alla vet gick det inte så bra. Resultatet blev mer eller mindre en flopp och ett stort misslyckande. Orsakerna till det var många och skulle säkert behöva en egen debatt, men jag avstår från att i denna debatt närmare gå in på att utvärdera Lissabonfördraget. Låt oss nu blicka framåt och debattera EU 2020. är huvudansvarigt men ytterligare fem utskott har lämnat yttranden till finansutskottet i denna fråga, vilket visar på bredden av politiskt innehåll i strategin. har tillsammans med Socialdemokraterna och lämnat en gemensam reservation om de övergripande riktlinjerna som omfattar flertalet politikområden. Jag kommer inte att kommentera alla områden, delvis eftersom företrädarna för Socialdemokraterna och Vänstern kommer att lyfta upp flera saker i sina inlägg. Övergripande kan sägas att förslag i stora drag kännetecknas mer av en krisstrategi än av en framtidstrategi, vilket vi beklagar. Ska strategin hålla framåt krävs en politik som kan klara utmaningarna och visa färdriktningen för EU-politiken. Jag vill främst lyfta fram ett område där vi anser att och den borgerliga majoriteten saknar en tydlig och klar färdväg för EU, nämligen klimat- och miljöpolitiken som vi sammanfattar i behovet av en green new deal för EU. Vi befinner oss i ett läge med mycket stora utmaningar för politiken. är det ett unikt tillfälle att lansera en mer effektiv strategi för ett EU med fler jobb, större rättvisa, starkare konkurrenskraft och grönare utveckling. Miljömässigt sunda och produktiva arbeten är grunden för en uthållig ekonomisk utveckling. Enligt oss står EU inför flera stora långsiktiga utmaningar. Den snabba globaliseringen av ekonomin, hotet mot klimatet, ökande inkomstklyftor och en allt skevare demografi kommer att dominera den politiska agendan i EU . Enligt vår mening är det i dessa utmaningar som Lissabonstrategins efterföljare, EU 2020, måste ta sin utgångspunkt. EU 2020-strategin måste mot denna bakgrund ses som tredelad, det vill säga socialpolitiken, den ekonomiska politiken och miljöpolitiken ska ömsesidigt stödja varandra för att visa vägen framåt. Den gröna omställningens möjligheter till ekonomisk utveckling och nya jobb måste tillvaratas. Omställningen till ett grönt EU, oberoende av fossil energi, är både nödvändig och önskvärd. Enligt oss har EU alla förutsättningar att ta en internationell ledarroll i klimatarbetet och har allt att vinna på det. Rätt utformad kan omställningen bidra till nya jobb och bättre utveckling. De europeiska företag som först utvecklar den fossilfria teknik som världen kommer att efterfråga har goda förutsättningar att stärka sin internationella konkurrenskraft. De företag som satsar på energieffektivisering kommer att vinna kostnadsfördelar gentemot sina konkurrenter. Mot den bakgrunden anser vi att den gröna omställningens möjligheter att skapa ekonomisk utveckling och nya jobb ska ges en mycket framträdande roll i EU 2020-strategin. Hur kan då EU anpassa sig till den omfattande omstrukturering som är att vänta? Ett viktigt svar från oss rödgröna är att man måste skärpa utsläppsmålet för koldioxid i EU 2020-strategin till och därmed skynda på den gröna omställningen. Vi i är beredda att ytterligare höja kraven på EU, men i ett första steg är minst 30 procents utsläppsminskning ett viktigt steg. Det är ett steg som de borgerliga partierna i inte är beredda att ta, och inte heller EU som har satt nivån till . Vi noterar att det i meddelande anges som ett av de fem föreslagna överordnade målen att klimat- och miljömålen 20-20-20 ska nås. Enligt vår mening bör ambitionerna alltså sättas högre. Vi är också mycket tveksamma till den fokusering som gör på så kallad CCS-teknik och ny kärnteknik. Vi rödgröna väljer i stället att fokusera på de förnybara energikällorna. Vi kan inte backa in med gamla lösningar på nya problem. Den borgerliga majoriteten har i utlåtandet skrivit att ekonomiska styrmedel inom miljöområdet är av stor vikt: Energi- och miljöskatter har framgångsrikt använts i för att bidra till uppfyllelsen av olika mål på energi- och klimatområdet. Lite längre ned står det: Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att framtida mål på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Vi håller med om detta. Konstigt nog är det inget som den borgerliga majoriteten använder sig av i . I den senaste statsbudgeten sänktes till och med koldioxidskatten i . Jag tycker att det är på gränsen till ohederligt att majoriteten pratar om vikten av ekonomiska styrmedel men gör något helt annat här i ; det klingar falskt. För oss rödgröna är en grön omställning tydligt kopplad till skapandet av nya framtidsjobb i EU-området. Det behövs alltså en green new deal på EU-nivå. Nya jobb kan skapas i bland annat miljötekniksektorn genom energieffektiviseringar, satsningar på förnybara energikällor och investeringar i utbyggnad av utsläppssnål kollektivtrafik och infrastruktur. Om företag i EU-området redan nu investerar i bland annat mer energieffektiv teknik kommer de att vinna kostnadsfördelar. Klimat- och jobbpolitiken går enligt oss rödgröna hand i hand. Skapandet av nya jobb är centralt för oss. Den utbredda arbetslösheten, inte minst bland ungdomar, i många av EU:s länder är ett av de allvarligaste hoten mot tillväxt och sysselsättning och mot livsdrömmarna hos en hel generation. Arbetslösheten får aldrig tillåtas bita sig fast. Det behövs därför kraftfulla åtgärder för att ge arbetslösa ungdomar en fot in på arbetsmarknaden genom utbildning och praktik som leder till jobb. Alltför många går arbetslösa utan att få chans till ny utbildning eller möjlighet till praktikplats. Det är slöseri med resurser. Detta är förstås särskilt relevant i de länder inom EU, däribland dess värre , som har högst ungdomsarbetslöshet. I EU-strategin och i den svenska ståndpunkten saknas också formuleringar om den offentliga sektorns betydelse för sysselsättning, välfärd, hållbar ekonomisk utveckling och miljö- och klimatsatsningar. EU måste bidra till att stimulera såväl en aktiv sysselsättningspolitik som en mer ambitiös klimat- och miljöpolitik och inte sätta upp hinder. Politiken måste skapa förutsättningar för nya jobb. Vi tror att den gröna omställningen är ett bra exempel på detta. Byggandet av kollektivtrafik, energieffektiviseringar i bostäder och offentliga byggnader, som till exempel skolor och vårdinrättningar, och satsningar på förnybara energikällor skapar fler nya gröna jobb. Det är nödvändigt för framtiden. Tyvärr saknas det både i förslag och i den ståndpunkt några resonemang kring en förbättrad arbetsmiljö som skulle kunna leda till att fler kan och orkar arbeta fram till sin pension. Arbetet för en god arbetsmiljö på arbetsplatser runt om i EU-länderna måste fortsätta att utvecklas. Arbetslivet ska vara utformat så att människor orkar arbeta ett helt arbetsliv och dessutom kan kombinera detta med familj och fritid. Arbetslivets krav måste möta den enskildes förutsättningar och förmåga. Det vinner både den enskilde och arbetsgivaren på. EU 2020-strategin måste enligt oss rödgröna ännu kraftfullare än i förslag präglas av en strävan efter full jämställdhet på arbetsmarknaden. slås vi av hur lite i EU 2020 som gäller frågan om jämställdhet. Enligt artikel 2 i fördraget ska EU bygga på principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. I många av länderna i EU är det fortfarande så att en låg andel av kvinnorna har avlönade arbeten. Jämställdheten måste bli ett tydligare mål. Det måste finnas politiska ambitioner. Då borde det också vara med i de övergripande målen. Vi menar att EU:s egen budgetpolitik ska vara restriktiv och kostnadseffektiv. Det gäller även arbetet med EU 2020. Dessutom behövs genomgripande omprioriteringar av EU-budgetens utgifter, vilket ska göras utan att budgetens samlade utgifter ökar. EU-budgetens utgifter för jordbrukspolitiken bör minskas och dess utformning reformeras. Även regionalpolitiken måste reformeras i fråga om både utformning och omfattning. EU:s budget måste också klimatsäkras, vilket betyder att medel från EU:s budget inte ska gå till projekt som aktivt motverkar en klimatbra utveckling. Tyvärr har vi sett många exempel på detta . Den öppna samordningsmetod som förs fram i den här strategin på bland annat arbetsmarknadspolitikens område får inte utvecklas i riktning mot att ge mer makt till EU-institutionerna. Inriktningen måste vara den motsatta. Det är viktigt att slå fast att medlemsländerna själva ska behålla ansvaret för merparten av sysselsättnings- och välfärdspolitiken. Den öppna samordningsmetoden bör även fortsättningsvis ha karaktären av ett utbyte av goda erfarenheter med tanke på att till exempel arbetsmarknadspolitiken ser så olika ut i de 27 medlemsländerna. Dessa olikheter är något vi ska respektera och dra fördel av i stället för att se som problem. När det gäller förslag på framtidsstrategi hade det behövts en mycket större öppenhet i processen för att ta fram strategin. För att få en folklig förankring krävs tid för diskussion och debatt. Jag är helt övertygad om att såväl framtidsstrategin som förutsättningarna för att uppnå målen har bättre förutsättningar att lyckas om förslagen diskuteras och förankras brett. Så har inte skett i det här fallet, vilket jag beklagar. Slutligen vill jag framhålla att jag står bakom båda reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bara bifall till den gemensamma reservationen nr 1 från , och . 62 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets utlåtande. Det här är en process som har påbörjats och som kommer att fortsätta . Det började med att kommissionen skickade ut en handling som vi har läst. Sedan har utskotten tittat på detta, och har det samlats ihop för att nu överlämnas till kommissionen. När vi var i var det sju parlament som hade hunnit kommentera den här handlingen. Tanken är att hela den här processen ska pågå . Då blir man lite förvånad när oppositionen redan på ett sammanträde i innan kommissionen har skickat ut papperet anmäler att man har en avvikande mening mot EU 2020 trots att man inte har läst papperet. Det innebär väl i princip att man hade bestämt sig för att inte delta med majoriteten i den fortsatta processen som ska pågå . Just nu pågår en utfrågning av statsministern i .