prot · GX0987 · 2010-03-12 00:00:00 — Låt mig fortsätta med att säga att jag tycker att det är viktigt att svenska företag finns representerade även på svåra marknader, inte minst eftersom det kan bidra positivt till utvecklingen i landet genom att vi får större insyn, det ger bredare kontaktytor och bättre förekomst av positiva exempel på hur företag kan och bör bete sig. Vi ska inte handla med allt och med alla, men frågan om vad som är en lämplig produkt eller tjänst att sälja till en särskild aktör är inte alltid helt enkel att svara på. Det är viktigt att komma ihåg. Många produkter kan användas för såväl bra som dåliga syften. Ett mobiltelefonsystem kan användas av en förtryckande regim för att kartlägga och trakassera oppositionella, men det kan också användas för att organisera och stärka krafter som kämpar för demokrati och MR. Det kan användas för att sprida information om vad som händer i landet till omvärlden och för att ta emot underrättelser från andra delar av världen. Demokratiförespråkare i har exempelvis vittnat om hur just bättre kommunikationsmöjligheter, som bland annat möjliggjorts av svenska företag, har gjort deras förmåga att verka väldigt mycket effektivare. På motsvarande sätt förhåller det sig med en rad produkter. De är inte goda eller onda i sig, vare sig moraliska eller omoraliska. Och att handel rent allmänt tenderar att gynna utvecklingen mot en större respekt för mänskliga rättigheter är något som även ledande forskare kan bekräfta. , professor i ekonomisk geografi vid i , har till exempel konstaterat att handeln i allmänhet skapar ett mycket större utrymme för människor i deras egen vardag att fatta beslut någonting som han beskrivit som ett möjligt första steg på vägen mot demokrati. Länder som handlar med andra bygger upp kontaktnät och kommunikationskanaler som går utöver det rent ekonomiska samarbetet. Det gör, återigen, att insynen i landet ökar och att befolkningens möjligheter att ta till vara influenser från omvärlden förbättras. Länder som också vill stå sig i den internationella konkurrensen kan i förlängningen inte låta bli att ta hänsyn till den bild som finns i omvärlden av det egna landet, om inte annat så av rent affärsmässiga skäl. Frihandelsvänliga länder utvecklas dessutom bättre ekonomiskt jämfört med slutna länder. Och historien lär oss att det här förbättrar förutsättningarna för att människor ska resa krav på demokratiska reformer och mänskliga fri- och rättigheter. I det här specifika fallet föreligger det nu inte någon affär. Det är ju en rent hypotetisk fråga. Jag vill ställa frågan: På vilket sätt vill vänsterpartierna verka för ökad respekt för mänskliga rättigheter i svåra länder? Vill ni ha handel eller vill ni ha bojkott? 20 (): Jag ställde frågan utifrån en faktisk situation, att aktivt har följt med ett statligt bolag i syfte att sälja övervakningssystem till staten . har ett avtal med om att hindra människor från att ta sig från den ena kusten till den andra, något som har kritiserats av . Dessutom har Amnesty kritiserat hur flyktingar behandlas i . Att då hänvisa till att det inte blir någon affär, herr talman, tycker jag med förlov sagt är något märkligt. Syftet var ju att Rymdbolaget skulle göra en affär, och handelsministern var med som dörröppnare. Från bolagets sida säger man: Vi kan hjälpa er att hålla efter flyktingsituationen utmed gränserna ute på . Och handelsministern säger att det är ett civilt övervakningssystem och att är med och bidrar till ett bra övervakningssystem. Då blir det svårt att inte se att det här skulle användas i just för att kränka mänskliga rättigheter. Man behöver inte vara någon för att förstå att om en stat som , som har det här avtalet med och dessutom kränker mänskliga rättigheter och har fått kritik för hur man behandlar flyktingar, nu aktivt söker ett företag som kan sälja övervakningssystem blir syftet uppenbart för alla. Då blir min fråga: Hur kan regeringen ha varit med och ens medverkat till det här? Vad regeringen säger nu via handelsministern, herr talman, är att vi får se, att det kan bli liknande handelsresor igen. Jag har i alla fall inte förstått att det finns någon motsättning här. Hon tar upp telekommunikationer som ett exempel, men det kan ju lika gärna vara så att man åker för att sälja nya signalspaningssystem i andra länder, och då blir syftet verkligen att övervaka. Visserligen hade handelsministern en lång utläggning om hur viktig handelspolitik är, och handelspolitik är viktig. Men det är lika viktigt att stat och statliga bolag respekterar mänskliga rättigheter och inte aktivt ägnar sig åt affärer i syfte att faktiskt kränka andra människors mänskliga rättigheter. Jag är lite besviken på handelsministern. Jag hade hoppats att hon här och i kammaren för oss skulle redovisa hur hon tänker gå till väga för att säkerställa att hon inte följer med på den här typen av resor i fortsättningen. Jag fick inte något riktigt konkret svar, så handelsministern får en chans till, herr talman. 21 Statsrådet (): Som handelsminister är en av mina viktigaste uppgifter att främja svensk export tillsammans med att visa på en tydlig handelspolitisk linje från vid internationella handelsförhandlingar, och talar vi svensk export. Då ingår det att resa tillsammans med företagsdelegationer till olika länder. Jag möter hundratals företag på den här typen av resor, och naturligtvis recenserar jag inte varje enskild produkt eller tjänst som de säljer, även om jag givetvis försöker hålla mig så informerad som möjligt. Det viktiga här är fortfarande att svenska företag, oavsett om de är statliga eller privata, arbetar enligt de riktlinjer som vi har och att de arbetar aktivt med Corporate Social Responsibility, som står på fyra ben. Det handlar om antikorruption, det handlar om miljöhänsyn, det handlar om arbetstagarens rättigheter och det handlar om mänskliga rättigheter. Det gör våra svenska företag. De är bland de bästa i världen på detta. Dessutom är vi väldigt aktiva i FN:s Global Compact. Vi följer också den lagstiftning som finns i när det handlar om utförsel av produkter. Vi har ett system när det handlar om försvarsmaterielprodukter. Vi har ett annat system när det handlar om produkter för dubbel användning. Allt det här sker väl kontrollerat via . I finns också har representanter för alla riksdagspartier. Och besluten fattas av myndigheten om en produkt är lämplig att föra ut eller inte. Naturligtvis tar man då också hänsyn till frågan om mänskliga rättigheter. Vi följer om det finns sanktioner från EU eller från FN. I det här specifika fallet finns inte några sanktioner. Jag tycker att det är väldigt viktigt att svenska företag finns på svåra marknader, för det är då vi kan göra skillnad. Och jag vill återigen upprepa frågan som jag ställde till : Hur tänker vänsterpartierna när det gäller att kunna göra skillnad för människor i länder där det förekommer allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter? Det finns en rad sådana länder . Ska vi bedriva handel med dem eller ska vi idka bojkott? 22 (): När det gäller de frågor som ställer är det naturligtvis viktigt att hon läser våra utrikespolitiska dokument. Där kan hon se hur vi ställer oss till handelspolitik och så vidare. Om hon dessutom hade varit i kammaren hade hon kunnat debattera vår handelspolitik och synen på handelspolitik. var inte här , annars hade hon haft möjlighet att debattera just den frågan. Jag väljer att uppehålla mig vid min interpellation. har antagit om mänskliga rättigheter och har därmed förbundit sig att följa den. Då blir min fråga till handelsministern igen: Är det i enlighet med regeringens politik att följa med ett statligt bolag eller något annat bolag vars produkter har ett syfte att kränka mänskliga rättigheter? Det var nämligen väldigt tydligt när det gällde Rymdbolaget. Man skulle sälja någonting som skulle användas för att övervaka och förhindra flyktingar att söka asyl, det vill säga bryta mot om mänskliga rättigheter. Var det en bra idé att följa med på en sådan resa? Det vore bra om statsrådet svarade på den frågan här, därför att den argumentation som handelsministern nu har använt här i talarstolen, herr talman, kan jag inte tolka på något annat sätt än att hon tyckte att det var en bra resa, att det var i enlighet med regeringens politik och att det var en bra idé att följa med Rymdbolaget för att försöka sälja detta övervakningssystem. Då är det väl bra om man redan här och redogör för att man tyckte att det var ett bra initiativ och en bra resa, även om det inte blev någon affär. Jag skulle gärna vilja ha svar på de konkreta frågorna, herr talman. 23 Statsrådet (): Det existerar fortfarande inte någon affär, och jag skrev redan i mitt skriftliga svar att Rymdbolaget har gått ut med ett meddelande om detta. Det är att springa händelserna lite grann i förväg att stå och diskutera någonting som är helt hypotetiskt. Jag tycker att vi ska försöka förhålla oss till mer generella termer, för det är egentligen det som det handlar om. Ska vi finnas i den här typen av länder med våra företag? Ska vi ha företagsresor till länder där det sker kränkningar av mänskliga rättigheter eller inte? Det är egentligen det som grundproblemet handlar om. Jag är övertygad om att det är viktigt för svenska företag att finnas i den här typen av länder. Det finns studier som visar att det är mycket bättre med handel än bojkott. Handel kan öppna upp och göra skillnad. Våra svenska företag är goda förebilder i den här typen av länder, inte minst för människor som blir lokalanställda i landet i fråga om vi väljer att starta ett företag där. Flera svenska företag i svåra länder är goda exempel på hur man kan göra skillnad och hur man behandlar människor med respekt för mänskliga rättigheter. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades betänkande 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd betänkanden /10:KU11 arbetsformer 2009/10:KU36 Patientnämnderna begränsning av sekretessbrytande bestämmelse betänkanden /10:CU10 Fastighetsrätt 2009/10:CU13 Associationsrättsliga frågor betänkande 2009/10:UU13 Vissa frågor om globalisering m.m. betänkande 2009/10:TU12 Vissa trafiksäkerhetsfrågor betänkanden /10:KrU10 Museer och utställningar /10:KrU11 Förenklad behandling betänkande 2009/10:UbU13 Högskolan 9 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:285 Lagrådets kritik mot regeringens lagförslag av () till statsminister () 2009/10:286 från till Kolari av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:633 Yttrandefrihet internationellt av () till utrikesminister () 2009/10:634 Barnfattigdom i av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2009/10:584 Utrikesministerns samröre med av () till statsminister () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.