prot · GX09126 · 2010-05-26 00:00:00 — Den, som jag ser det, viktigaste anledningen till förslaget om tvåveckorsfrist kan hänföras till att enveckasfristen främst är motiverad av att den tilltalade har intresse av så kort frihetsberövande i häkte som möjligt. Men detta är ju bara ena sidan av myntet. Den andra sidan, som är väl så angelägen, berör målsägande och vittnen. Till exempel påpekar i sitt remissvar att för målsägande som har skadeståndsanspråk kan det vara svårt att få fram underlag för sitt anspråk under den korta tid som står till buds. I sådana fall riskerar målsäganden att gå miste om möjligheten att få det enskilda anspråket prövat i brottmålsrättegången. Enveckasfristen förorsakar ett antal svårigheter. Det är orsaker som ger bekymmer att på ett adekvat sätt kunna fullfölja sin skyldighet att inställa sig med så väldigt kort varsel som , vilket ofta blir följden. I propositionen finns också angivet fler problem. Till exempel kan enveckasfristen leda till att domstolar tvingas ställa in andra huvudförhandlingar för att frigöra tid för mål med häktade. Vidare kan det vara mycket svårt att hitta tider som passar rätten, åklagaren, försvarare och målsägandebiträden och så vidare med i praktiken så som till inställelse. Det finns alltså ett antal relevanta skäl att ändra lagen från enveckasfrist till frist . Precis som övriga allianspartier yrkar jag och bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 11 § Införande av trängselskatt i Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU39 Införande av trängselskatt i (prop. 2009/10:189) 8 (): handlar det om införande av trängselskatt i centrala delar som skulle bli möjligt från . Det är inget självändamål att införa trängselskatt och inte heller någon rättvisefråga att alla städer med självaktning ska ha trängselskatt, utan det finna naturligtvis ett skäl. Även om det inte finns några reservationer i det här ärendet är det ändå viktigt att vi lyfter ärendet i kammaren. Det är ändå ett beslut som påverkar många människor i vardagen, och då kan man inte bara låta det passera. Från sida är vi väldigt angelägna att lyfta fram att det finns ett dubbelt syfte när det gäller trängselskatt i . Det första syftet är att man ska förbättra framkomligheten och miljön i . Men det är också viktigt att man ser helheten och att det också är en finansieringsfråga. Det handlar då om kollektivtrafik, järnväg och vägar. Vad vi talar om är en järnvägstunnel under , den så kallade Västlänken, och en ny älvförbindelse via Marieholmstunneln. Det finns lite fler saker, men det är de stora projekten. För att få enskilda människor att få incitament att ändra sitt beteende gäller det att trängselskatten är utformat på rätt sätt. Det är egentligen inte bilfientligt. Man kan till exempel ändra tidpunkt när man åker. Är det så att man ändå kan känna att det är en puff att åka kollektivt är det ingen nackdel. Det är väldigt avgörande det som finns i förslaget om differentiering både när det gäller tidpunkter och avgiftens storlek, precis liknande det som redan nu finns i . Det är också viktigt att lyfta fram de övriga bedömningar som regeringen gör i propositionen. Det handlar om förutsättningarna för att delegera rätten att föreskriva om trängselskatt ned till nivå och att detta ska utredas. Sedan ska vidare utredas hur skattskyldigheten för utlandsregistrerade bilar ska gå till. Man har visat att det är fullt möjligt att ha det, även om det inte görs . Det finns en sak som har varit väldigt viktig, som man kan läsa i ett stort antal remissyttranden. Det gäller detta med flerpassageregeln. I och med att det blir så många kan det hända att man under en resa i kan passera ett ganska stort antal betalstationer. Det behöver utredas hur man kan reglera det på ett bra sätt. Detta är viktiga frågor. Att införa trängselskatt i är det som vi avgör . Men som jag tidigare tog upp är det väldigt viktigt att gå vidare i utvecklingen av själva utformningen av systemet. Det finns ju tid till detta. Som jag nämnde tidigare finns ett tudelat syfte. Om vi nu talar om att det kan vara en delfinansiering av infrastruktursatsningar är det alldeles solklart att det är på det sättet. Det har varit om inte unikt så ett närmast unikt samarbete mellan region, kommuner och staten i det hänseendet att få fram en väldigt stor satsning på infrastruktur i . Vi talar om 61 miljarder . Vad jag förstår är det den största satsningen på infrastruktur i . Inom ramen för det västsvenska infrastrukturpaketet bidrar regionen, kommuner i och även bilisterna i till de 17 miljarder som är den lokala och regionala finansieringen i paketet. Att jag ändå vill lyfta fram frågan beror på att man måste se helheten. Syftet är att öka framkomligheten och att finansiera infrastruktursatsningar i . Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 9 (): Jag ber att å vägnar få yrka bifall till utskottets förslag. Bilen spelar tveklöst en roll som är svår att ersätta för den som försöker överbrygga avstånden som skiljer svenskar från arbetsplatser, matbutiker, släktingar, idrottsplatser och andra platser där man träffas i sociala sammanhang. Vikten av att överbrygga avstånd och skapa regionförstoringar ett vackert ord som vi har infört i svenska språket betonas återkommande i forskning som önskar sammanföra människor med deras arbetsplatser och skapa en vidare arbetsmarknad. Utöver detta fäster vi kristdemokrater stor vikt vid att människor ska ha möjlighet att umgås, bryta ensamhet och upprätthålla relationer inte bara via Internet och telefon utan att faktiskt träffas fysiskt. betonar människans behov av gemenskap. Gemenskapstanken är en bärande del av vår ideologi. Vi ska kanske inte i första hand diskutera ideologi utan rent praktiskt vad förslaget i detta betänkande innebär som jag inledningsvis yrkade bifall till. Vi ser inom kommunikationsområdet att bilparken fortfarande till stor del är försörjd av fossila bränslen som bidrar till utsläpp av koldioxid. Utvecklingen är tveklöst på många punkter allvarlig, och medvetna konsumenter kräver berättigade förändringar inom fordonsbranschen mot nya drivmedelsslag och mindre utsläpp. Trängselskatten har diskuterats , inte minst här i huvudstadsregionen. Det är en skatt som vi efter många olika diskussioner inom det kristdemokratiska partiet nu har funnit att vi kan godta. Den syftar till att minska negativa miljöeffekter som bilarna orsakar. Den bidrar till att synliggöra samhällsekonomiska kostnader. Den pekar på svårigheterna kring trängsel och framkomlighet på våra vägar. Den syftar till att förbättra stadens miljö för alla som bor och arbetar där, och för alla dem som turistar där, får man kanske lägga till. är skatter och avgifter något som vi kristdemokrater vill använda så sparsamt som möjligt. Jag är övertygad om att oppositionen i skatteutskottet har noterat detta . Åtminstone har kommentarerna gått i den riktningen. Vi menar att skatter kan innebära inte bara ingrepp i den vanliga människans tillvaro utan försvårande och problematiska ingrepp. Därför ser jag som kristdemokrat mycket positivt på att denna trängselskatt i pärla observera, herr talman, att jag inte företräder valkretsen men ändå vill ha detta sagt om näst största stad inte enbart är en konfiskatorisk skatt utan att intäkterna ska användas till att förbättra kollektivtrafiken i , till att förbättra järnvägar och det vanliga vägnätet. Vi alla som rest till pärla vet hur sårbara de nordsydliga kommunikationerna är över och under . Därför är det, herr talman, av stor vikt att en ny älvförbindelse kommer till stånd. Jag har, som sagt, för del yrkat bifall till förslaget i detta betänkande och gör så också avslutningsvis. 10 (): har missgynnats kraftigt när det gäller investering i infrastruktur. är behoven skriande stora, när det gäller både vägar och järnvägar och inte minst en ny älvförbindelse. När Alliansen tillträdde upptäckte vi snabbt hur ihålig den gamla s-politiken var inte ens de utlovade och beslutade väg- och järnvägsprojekten var finansierade. Det fanns brister i finansieringen i 100-miljardersklassen. Försummelserna från tidigare s-regeringar har varit monumentala, och kanske drabbades hårdare än någon annan del av landet. Alliansen har visat handlingskraft och prioriterat infrastrukturen, vad gäller både nyproduktion och underhåll. Ingen regering har någonsin satsat så mycket pengar på nya järnvägar och vägar som Alliansen. Glädjande nog har fått en mycket stor del av kakan. Äntligen, kan jag ju säga som ledamot från denna del av landet. Trots alla dessa lovord finns det ett litet smolk i glädjebägaren. Alla de politiska partierna i står bakom beslutet att införa trängselskatt runt . Syftet är uttryckligen att pengarna ska användas som delfinansiering av det stora paketet för infrastrukturinvesteringar i . Jag har förståelse för att politikerna ser detta som den enda utvägen att få till stånd akuta satsningar på vägar och järnvägar, främst runt och inte minst en ny älvförbindelse och en ny järnväg ut till hamnen. Utan någon form av medfinansiering hade alla de beslutade satsningarna antagligen inte kommit till stånd. politiker har så att säga tagit beslutet om trängselskatt med kniven mot strupen. Men trots min förståelse för politikernas beslut måste jag principiellt ifrågasätta beslutet om trängselskatt runt . I mitt manus har jag förresten satt ordet trängselskatt inom citationstecken. Anledningen är uppenbar det handlar inte alls i första hand om att motverka trängsel utan helt enkelt om att dra in pengar från bilisterna. Jag kan acceptera trängselskatt för att minska trafiken in till . Jag kan också tycka att det är acceptabelt med en avgift för att finansiera ett visst projekt, exempelvis att ta ut en avgift för alla som passerar över en bro tills bron är betalad. Men att plocka ut vägtullar av alla människor som kör genom en stad på en befintlig är inte rimligt. Trängselskatten runt skiljer sig nämligen från trängselskatten i . Det handlar om att ta ut en avgift av alla bilister som kör på en genom på väg från exempelvis till eller . Avgiften kommer dessutom, som det ser ut, att tas ut innan någon ny älvförbindelse ens har byggts, vilket gör att bilisterna tvingas köra på samma gamla motorväg som förut men betala en avgift för detta. Pendlare som måste resa genom till jobbet drabbas allra hårdast, inte minst de som bor i norra eller i /och som arbetar norr om eller omvänt. Kostnaden kommer att hamna på för en normalpendlare, lite beroende på när man kör. Det kommer att finnas ganska få möjligheter att åka kollektivt på dessa konstiga pendlingssträckor. framkom i en utredning från att trängselskatter kommer att ge sämre luft i vissa områden runt , främst kring infartslederna, eftersom många kommer att välja en längre väg runt för att slippa betala en avgift. Detta ökar både bensinförbrukning och utsläpp. Det går därför att ifrågasätta trängselskatterna även ur miljösynpunkt. Man kan också känna viss tveksamhet när det gäller den ekonomiska kalkylen. har sagt i en rapport att det krävs en högre avgift än den beslutade för att trängselskattesystemet ska gå ihop ekonomiskt. Risken finns alltså att en alltför stor del av de beslutade avgifterna kommer att försvinna i administration. Jag kan inte låta bli att känna en viss oro för att man kommer att tvingas höja avgifterna för att det ska bli några pengar till infrastrukturen. Framför allt blir jag lite orolig för följderna av dagens beslut om trängselskatter. Vilken blir nästa stad eller ort som lämnar in en ansökan om att få sätta upp en bom över en större väg för att ta ut avgifter från alla som passerar för att använda dessa pengar till lokala infrastrukturprojekt? Hur ska vi kunna säga nej till detta när vi nu ger denna rätt? Vill vi verkligen öppna upp för ett samhälle där man tvingas betala tull vid varje stad eller ort som man passerar? Ska vi återinföra gamla tiders stadstullar? Göteborgarna verkar för övrigt inte särskilt tilltalade av trängselskatt. Jag upplever själv ett starkt motstånd bland allmänheten, bland både göteborgare och andra pendlare. Detta motstånd går över alla partigränser. Jag får en känsla av att politikerna inte går helt i takt med medborgarnas åsikter i frågan. Jag har insett att det inte finns någon återvändo i denna fråga. Alltför mycket står på spel för om inte godtar förslaget om trängselskatt. Men det hade faktiskt funnits ett bättre sätt att lösa finansieringen, och det är det som mitt anförande nu kommer att handla om. I grunden behöver infrastrukturinvesteringar hanteras på ett annat sätt, som gör att avgifter inte behöver tas ut ovanpå världens näst högsta skattetryck på både arbete och trafik. Jag har som bekant skrivit flera riksdagsmotioner om statlig investeringsbudget för större infrastrukturinvesteringar. Tanken är att man ska skriva av dessa investeringar , precis som man skriver av alla andra stora investeringar som görs av kommuner, landsting och företag. Jag har stöd för detta synsätt från ett antal moderater och andra riksdagsledamöter i Alliansen, och även från bland annat Västsvenska och andra representanter för näringslivet och lokala politiker. skrev ett stort antal kommunstyrelseordförande längs från båda blocken en gemensam debattartikel i . Bland undertecknarna fanns de moderata kommunstyrelseordförandena , , , , Per , , och , , men också socialdemokraterna , och , . Även kommunstyrelseordförandena i , , , , , , och stod bakom artikeln. Artikeln handlade om behovet av nya infrastrukturinvesteringar längs för utveckling av regionen och företagandet men också för miljön. Man pekade särskilt på hur det kommer att ta att bygga allt som behövs med nuvarande sätt att finansiera investeringarna. I slutet av artikeln kan man läsa: Det behövs nya synsätt om vi tillsammans ska komma till rätta med den situation som har hamnat i. Konstruktiva förslag saknas inte. I en nyligen skriven motion till föreslås en ändring i redovisningsprinciperna för stora och samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturinvesteringar, så att dessa behandlas som just investeringar och inte bokförs som en kostnad i statens budget. Det som kommunalråden syftar på är precis den riksdagsmotion som jag har lämnat in tillsammans med min moderata riksdagskollega . Vårt förslag, att ändra redovisningsprinciperna i statens budget, är inget man gör lättvindigt. Ett sådant långsiktigt beslut lär förutsätta ett brett stöd i riksdag. Det var därför positivt att vårt förslag fick stöd från både tunga moderata och socialdemokratiska kommunpolitiker. Även på fanns faktiskt ett motionsförslag om att staten borde införa en investeringsbudget för infrastrukturinvesteringar. Men detta avslogs, och varnade på kongressen för att det skulle medföra att kommande generationer får betala för våra infrastrukturinvesteringar. Liknande tongångar hör jag ibland från företrädare för Alliansen när frågan kommer på tal. Jag tycker att det är lite märkligt. Den diskussionen finns ju inte när det gäller andra viktiga investeringar i vårt samhälle. All infrastruktur som vi planerar och bygger gör vi ju för kommande generationer. Det är främst våra barn och barnbarn som kommer att använda de nya vägarna och järnvägarna. Det är väl högst rimligt att de då också får vara med och betala, precis som de får betala kommande års avskrivningar på skolor och sjukhus. Om man bygger en ny flygterminalbyggnad på , ett parkeringshus i eller en ny järnvägsstation i läggs alla dessa byggnader på en investeringsplan och skrivs av med några procent . Inte säger någon att en ny järnvägsstation ska kostnadsföras direkt för att inte belasta kommande generationer. Men när det gäller de allra största investeringarna i landet, som en ny motorväg eller en ny järnväg, måste de märkligt nog kostnadsföras i sin helhet direkt när de är klara och pressas in i statens driftbudget. Det gör att pengarna aldrig någonsin kommer att räcka till allt som är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga. I sin tur bromsar detta samhällets och företagens utveckling, försvårar rörligheten på arbetsmarknaden och motverkar en bättre miljö. För att undvika detta tvingas också lokala politiker att gå in med enorma belopp av kommunala eller regionala medel, som man just har beslutat i rörande förbifarten till över Viared. Eller också tvingas man ta olyckliga beslut om trängselskatt, som vi nu gör i . Att lokala politiker ska tvingas förskottera kommunala medel till ett stort väg-, tunnel- eller brobygge som man i andra änden ropar efter statliga tillskott av pengar för att klara skolan och äldreomsorgen är fullständigt absurt. Lika absurt är det att överbeskatta bilister genom att plötsligt införa en avgift för att de ska få fortsätta att köra på sin gamla vanliga motorväg. Socialdemokraterna spelar tyvärr ett dubbelspel i frågan. har fattat beslut om att förespråka lånefinansiering av väg- och järnvägsbyggen. Men detta görs så det är inte alls den revolution som de vill få oss att tro. En lånefinansiering löser inte problemen med att statens budgetramar sätter gränserna för hur mycket infrastruktur man kan få plats med i statens driftbudget. Så länge man måste kostnadsföra hela investeringen så snart den är klar spelar inte själva finansieringen i sig någon roll. Statens budget kommer inte att kunna rymma alla de viktiga projekt som behövs, oavsett om man finansierar projekten på ena eller andra sättet. Ökad lånefinansiering saknar helt enkelt betydelse för att kunna snabba på viktiga infrastrukturprojekt, och Socialdemokraterna står tyvärr lika handfallna som under sina regeringsår när det gäller infrastrukturen. Alliansen har under sina gjort de största satsningarna någonsin i historia på infrastrukturen, men det räcker tyvärr ändå inte till. Statens budgetramar sätter fortfarande gränserna helt i onödan. Skam den som ger sig! Jag tänker fortsätta argumentera för en statlig investeringsbudget för större samhällsekonomiskt lönsamma infrastrukturprojekt. I grunden ser jag detta inte som en partipolitisk fråga utan som en fråga om hur vi som politiker kan snabba på viktig investering i infrastruktur för att gynna näringsliv, tillväxt, arbetsmarknad och miljö. Om riksdag ville, kunde vi lösa problemet en gång för alla och på köpet slippa både biltullar och förskottering och medfinansiering. Jag uppmanar därför alla riksdagsledamöter, oavsett parti, att driva frågan om investeringsbudget i valrörelsen och i sina respektive partier. Efter valet kommer frågan upp igen i denna kammare. Det lovar jag att se till om jag får förnyat förtroende som riksdagsledamot. lämnar jag i så fall in en ny motion i frågan. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag ska bara säga att jag uppfattar att ärendet handlar om införande av trängselskatt i . Budgetprocessen kanske var ett annat spår.) 11 PER (): Det är en glädjande dag när vi har ett ärende uppe som kan bidra till att få en förbättrad miljöstyrning och en ökad samhällseffektivitet i trafiksystemet i andra stad. Det är väldigt glädjande att vi nu faktiskt kan fatta beslut i den här kammaren i enighet, över alla partigränser, om att införa trängselskatt i . Som miljöpartist, som tog den första fajten om att införa trängselskatt i trots enorma protester från framför allt den dåvarande borgerliga oppositionen, får man nästan nypa sig i armen för att förstå att det faktiskt är sant att vi står här och kan fatta beslut i enighet. Det är lite intressant att komma in på bakgrunden till hur det kan komma sig att vi nu kan ha en enighet om en fråga som det förut har varit en sådan enorm politisk strid omkring. Den orsak som är uppenbar för alla är ju att försöket med trängselskatt i , som sedan har permanentas, något som lyckades genomföra, har fått mycket goda effekter. Trängseln och köerna har minskat med först , nu är det uppåt . Vi har fått ökad framkomlighet för akuttransporter, ambulanser och poliser. Vi har fått ökad framkomlighet för kollektivtrafiken som också har fått stor tillströmning av nya trafikanter. Det har gjort att vi har fått en helt ny samhällsekonomisk effektivitet i transportapparaten i . I stället för att trafikanterna satt fast i långa köer och i trängsel, både i bilar och i bussar, kan vi nu komma fram. Vi kan planera vår resa. Vi vet hur en resa tar, till skillnad från förut när det kunde vara enormt stor skillnad beroende på vilken kösituation som rådde. Alldeles har det kommit en ny analysrapport från KTH där man har tittat på effekterna på av Stockholmsförsöket och trängselskatten. Den visar på att man till och med har fått ännu bättre effekt på lång sikt än man fick på kort sikt. Trängselskatten har till och med börjat påverka bebyggelsemönster och boendemönster så att människor väljer att bosätta sig närmare sin arbetsplats. De slipper långa transporter. Det är klart att det också bidrar till en effektivitet i samhällsapparaten att människor snabbt och enkelt kan komma till jobbet. Det är roligt att se hur snabbt opinioner kan skifta i den här kammaren, herr talman. I samband med trängselavgifternas införande för bara var debattonen i den här kammaren en helt annan än den verkar vara . Då fanns det ingen ände på det elände som målades upp från de borgerliga partierna om det som skulle ske när trängselskatten skulle börja tas ut i . Det sades att det var att kasta pengar i sjön om de pengar som satsades. Det var att slösa bort skattebetalarnas pengar. Man sade att trängselskatten inte skulle påverka biltrafiken, för alla som körde bil in till gjorde det av nödtvång. Det skulle inte gå att föra bort någon trafik. De skulle fortsätta köra. Ändå, trots att det inte skulle få någon trafikstyrande effekt, sade man att det skulle lägga en död hand över . Det skulle inte bli någon utveckling. Tillväxten skulle stanna av. Man pratade om att företagen skulle fly och flytta utanför. Så här i efterhand kan man väl ändå konstatera att inget av det här har skett. Alla de varningsbubblor som den borgerliga oppositionen lyfte fram har fallit som stenar till marken. Det har visat sig att det här systemet är så bra att en folkomröstning i avgjorde att det skulle bli en fortsättning, en permanentning av trängselskatten och att vi nu när vi diskuterar att införa trängselskatt i andra största stad, , faktiskt kan göra det i politisk enighet. Eftersom jag var med i den första omgången, när vi skulle införa trängselskatt i , är det lite grann som en dröm att stå här och se hur vi har lyckats påverka den politiska opinionen och lyckats påverka den politiska spelplanen så dramatiskt. När man lyssnar på kan man höra att den här tonen tyvärr går igen lite grann. Man försöker fortfarande varna för de konsekvenser som ska komma. Man varnar för att det skulle vara väldigt betungande för individer i den här regionen. Jag tycker att man ska lära sig av erfarenheter. Titta på vad som har hänt i ! Dra slutsatser av alla de enorma undersökningar som har gjorts efter försöket! Om man till exempel tittar på hur fördelningskonsekvenserna har blivit kan man se att det inte alls är de som har lägst inkomster som får betala, utan det är framför allt de som har höga inkomster. Varningen att utsläppshalterna skulle öka utanför zonen var också en farhåga som man lyfte fram när det skulle införas trängselskatt i . Det visade sig vara lika falskt då som det kommer att vara . Tvärtom har man i kunnat visa att trängselskatten fick effekter ganska långt utanför avgiftsområdet. Biltrafiken har faktiskt minskat långt utanför det område där människor behöver betala. Det har också självklart lett till att man även minskar avgasmängderna utanför . Jag är helt övertygad om, herr talman, att trängselskatten kommer att få lika stora och lika goda effekter i som den har fått i . Precis som i kommer effekten med all säkerhet till och med att bli större än vad prognoserna och trafikmodellerna visar. Det är den erfarenhet vi har gjort i , och jag är säker på att det kommer att bli den effekten i också.