prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — är ett av de länder som är föremål för utfasning. Detta är ett led i att genomföra Parisdeklarationen, att harmonisera och anpassa den här givargruppen för bistånd till . Det har lett till en samordning mellan givare, och det ska främja uthålliga resultat av biståndsinsatsen. Efter utfasningen av det svenska bilaterala biståndet till finns det fortsatta möjligheter för svenska enskilda organisationer att ansöka hos Sida om medel för insatser för att stärka kvinnors rättigheter och för SRHR-frågor. verkar för ett associeringsavtal mellan och , och det inkluderar . Det är ett avtal som bygger på politisk dialog, utvecklingssamarbete och frihandel. 92 () replik: Det där låter bra, , men jag har haft kontakt med en del organisationer, bland annat Svalorna, som är mycket oroade över hur de ska kunna fortsätta sitt jobb med att hjälpa kvinnorna, barnen och befolkningen över huvud taget. De får nämligen inte medel i den omfattning de behöver. Det blir också svårare att planera på lite . Ska man uppnå ett bra resultat och kunna genomföra ett målmedvetet arbete måste man kunna planera. sade tidigare att man agerar genom Europeiska unionen. Hur detaljerade är ni i diskussionerna och samarbetet? Hur diskuterar ni när det gäller ? Vad kommer biståndsministern med för budskap till EU när det gäller enskilda länder? 93 () replik: När det gäller upprepar jag mitt tidigare svar. Vi har antagit Parisdeklarationen tillsammans med våra samarbetsländer inom Europeiska unionen och harmoniserar och anpassar på det sättet biståndet till . Det är en samordning som regeringen har valt att följa och som har godkänt. Samordningen mellan givarna ska främja ett uthålligt resultat av givarinsatserna. Några länder fokuserar på , andra fokuserar på andra länder. Att går från 70 till 33 samarbetsländer är ett tydligt tecken på det. I stället för att dutta över hela världen sätter vi stort fokus på ett mindre antal länder. 94 HANS () replik: inledde sitt anförande med att tala om sin slips. Jag får väl inledningsvis säga att han valde en snygg färg på slipsen eftersom den är röd. För mig som Vänsterpartist är den riktigt stora utmaningen när det gäller mänskliga rättigheter, läget i världen och svensk utrikespolitik att vi måste stärka kvinnors mänskliga rättigheter. var jag med i och besökte bland annat en förlossningsklinik och en ungdomsmottagning. Vi fick se framgångsrika projekt som finansierades med bistånd och med den tanzaniska regeringens medel, men vi fick också höra fruktansvärda historier om hur kvinnor förblödde i byarna under sin graviditet på grund av att det saknades barnmorskor och läkare. Vi hörde historier om hur kvinnor och unga flickor dog efter att ha genomfört en illegal abort genom att föra upp en galge i sitt underliv. Det man underströk när vi träffade människor runt om i var att detta inte bara var en jämställdhetsfråga utan också en grundläggande fråga om utveckling för . Man frågade sig: Hur ska vi tanzanier få till stånd en ekonomisk utveckling så länge våra unga kvinnor förblöder i byarna och på våra bakgator? Tyvärr kan man konstatera med den borgerliga regeringen att detta har varit en vit fläck i er utrikespolitik. Mycket kan sägas om , men någon förkämpe för aborträtten har han knappast varit. Det har inte bara gällt retoriken utan även politiken. Ni har skurit ned på stödet till UNFPA, FN:s familjeplaneringsprogram. Ni har skurit ned på stödet till Unifem och IPPF. På den stora översynskonferensen om Kairodeklarationen i valde man att inte delta, och till konferensen om mödradödlighet har valt att lämna återbud. Varför väljer ni så tydligt att ignorera kvinnors mänskliga rättigheter? 95 () replik: har gjort besök ute i världen, och det är hedervärt. Han har fått höra många historier om fruktansvärda händelser som rör människor djupt. Jag har inte riktigt samma uppfattning som , och det överraskar väl ingen. Regeringen arbetar hårt inom utrikespolitiken för att främja SRHR-frågor och MR-frågor för kvinnor. Man stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga. är ett av de länder som är ledande internationellt när det gäller att lyfta fram frågor om sexuell reproduktiv hälsa och rättigheter. Det är något som inte stannar här och utan något man fortsätter med i samarbetet med EU, FN och överallt där finns med. Det genomsyrar vår utrikespolitik. lyfte upp frågan om internationella organisationer som regeringen har valt att ställa krav på och att man är tydlig med hur man agerar när man inte får igenom sina krav då får ekonomin tala. Om man ställer krav och inte får återbetalning på sina krav måste man ju vara tydlig med att man är missnöjd. Om ekonomin är det enda vapnet i det läget har regeringen valt att använda det. När det kommer till de enskilda statsrådens kalendarier och enskilda prioriteringar för att delta i möten hänvisar jag till deras beslut. 96 HANS () replik: som är ett litet land kan naturligtvis inte göra allt, men vi kan göra något och vi kan göra mycket. När vi nu sammanfattar den borgerliga regeringens utrikespolitik kan vi se att man systematiskt har valt att skära ned det ekonomiska stödet till just de organisationer som jobbar med att stärka kvinnors rättigheter, stärka satsningar för minskad mödradödlighet och satsningar på att öka kvinnors rätt till sin egen kropp. Jag tog några exempel: UNFPA som är , Unifem som är FN:s kvinnoprogram och IPPF som är ett internationellt nätverk av frivilligorganisationer som jobbar över hela världen med frågor som handlar om familjeplanering. säger att om man inte är nöjd med de här organisationerna får pengarna tala. Det är möjligt att det är så, men de som får betala konsekvenserna för en sådan politik är de kvinnor som inte längre får sina projekt finansierade. Det gäller just de projekt i som jag pratade om där man driver förlossningskliniker, bedriver sexualupplysning och har ungdomsmottagningar. Det får konsekvenser ute på fältet. Det handlar inte om att man flyttar pengar mellan budgetposter. Det får i slutändan konsekvenser runt om i världen. säger att man lyfter frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter runt om i världen. På de internationella konferenser där de här frågorna står på dagordningen väljer den borgerliga regeringen att inte ens delta. Det handlar inte om enskilda statsråd. Man väljer att inte delta med någon svensk representation över huvud taget. säger att det här är frågor som genomsyrar utrikespolitiken. Kan ge ett enda exempel på när utrikesminister under de gångna fyra åren i ett internationellt sammanhang har lyft upp frågan om kvinnors rätt till sin egen kropp och rätten till abort? 97 () replik: Jag vill kommentera frågan om stöd till internationella organisationer som man för en dialog med men inte får någon respons hos. Man pratar med dem och säger att de ska rätta till saker och ting men de gör inte det utan tror att kommer med ett tomt hot. När agerar får man kritik av . Organisationerna som har fått uppdraget måste använda sina pengar på allra bästa sätt. Sammanfatta får vi göra när vi har haft regeringsmakten och kan titta i backspegeln. Vi hade ju med Socialdemokraterna. Det vore intressant att jämföra alliansregeringens med den gamla regeringens tolv när det gäller de frågor som lyfter upp. Jag är övertygad om att den här regeringen har gjort otroligt mycket som är bra. Vi anstränger oss att lyfta SRHR-frågor inom de arenor där vi finns. ansträngningar i EU ledde till att EU hade en gemensam position vid FN:s kvinnokommission , vid och vid uppmärksammandet av 15-årsjubileet av den internationella konferensen om kvinnor, befolkning och utveckling i . Jämställdhetsministern sammanfattade den svenska politiken för att främja kvinnors ställning och rättigheter och SRHR-frågor när FN:s kvinnokommission högtidlighöll 15-årsdagen av i så här: Kvinnor och flickor har rätt att bestämma över sin egen kropp och sin sexualitet. kommer att fortsätta att eftersträva rätten för kvinnor och flickor, för män och pojkar att få allsidig sexualundervisning. Vi betonar rätten till sexuell och reproduktiv hälsa inklusive tillgång till säkra och legala aborter. 98 () replik: säger att vi är ett litet land i världen men att vi kan göra skillnad. Det är precis det som jag var inne på i mitt anförande tidigare. Jag menar att vi verkligen kan göra skillnad. Vi kan göra skillnad eftersom vi har ett väldigt gott rykte i världen när det gäller mänskliga rättigheter, respekt för demokrati etcetera. Det är ett rykte som vi måste upprätthålla, men som är på väg att krackelera. Jag tror att vi verkligen kan göra skillnad. Vi kan göra det på många olika sätt. Vi kan vara väldigt starka som regering och parlament och alltid framhäva de mänskliga rättigheterna i alla sammanhang där det behövs. Vi kan också som konsumenter delta i det arbetet. Vi har tidigare visat att vi kan göra det och vi kan göra det även i fortsättningen. Det som jag är mest intresserad av att få ett svar på är varför det är så svårt att få till ett bindande regelverk för våra företag när det gäller hur man beter sig när man är i andra länder. Det känns självklart att våra företag som här måste hålla sig till vissa regler när det gäller miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter måste göra det även när de är i andra länder. Corporate social responsibility i all ära. Det är bra att det finns, men det räcker inte eftersom det är alltför få som tycker att det är viktigt. Det är lätt att komma undan. Det är ett frivilligt åtagande. Det finns inga bindande regler. Det hade varit mycket bättre att ha bindande regler på global nivå för företag så att till exempel kinesiska företag uppträder väl när de är i . Varför är det så svårt för er att acceptera att det behövs bindande regler? 99 () replik: säger att vi är ett litet land som kan göra skillnad. Vi är överens om det. Vi är egentligen överens på många punkter i svensk utrikespolitik när det gäller mänskliga rättigheter. När det gäller företags skyldigheter och corporate social responsibility vill jag säga att vi har utvecklat ett samarbete med som sträcker sig över . Man pratar om ökad respekt för mänskliga rättigheter, men även för miljö- och klimatmässig utveckling. Det finns en bilateral överenskommelse med . är ju en stor aktör och en stor handelspartner för . Det finns samarbete mellan och när det gäller funktionshinder och grön teknik som är ett samtalsämne att utveckla samarbete om. har beslutat att inrätta ett centrum för företags sociala ansvar vid ambassaden i . och har undertecknat en handlingsplan för det samarbetet med syfte att vidareutveckla företagens ansvar när det gäller arbetsvillkor, skyddsfrågor, miljö, konsumenters rättigheter och korruption. 100 () replik: Jag förstår ändå inte varför vi inte kan arbeta för att få bindande regler på global nivå och varför vi inte kan driva den frågan i EU. Det räcker inte med att svenska företag beter sig hyfsat när de är utomlands de flesta gör förmodligen det. Det behövs också regelverk för att få andra länders företag att göra detsamma. Vi är långt från en situation där företag som agerar utanför sina länders gränser alltid sköter sig. När man nu ser på de fall jag tog upp i mitt inlägg tidigare gäller det också de som handlar av andra företag i det andra landet. Det är vinproducenterna, resebolagen etcetera. Det finns en skyldighet för dem också i vårt intresse. Vi konsumenter vill inte vara med om att företagen kränker de mänskliga rättigheterna där vi är på semester. Jag förstår inte varför vi inte kan arbeta för att få till ett globalt bindande regelverk. Jag vill ta upp ytterligare en fråga. Den handlar om tilläggsprotokollet. säger att vi är överens om mycket. I utrikespolitiken är vi i alla partier ofta överens om mycket. Men vi är inte överens till exempel om tilläggsprotokollet om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Jag förstår inte varför vi inte kan ta steget att faktiskt underteckna det protokollet när vi alltid i alla sammanhang säger att alla dessa rättigheter är universella, odelbara och ömsesidigt beroende av varandra. Då kan vi inte göra skillnad på dem. I det ena fallet kan man gå till domstol, men i det andra fallet kan man inte göra det. Det är skillnaden. Då är de inte odelbara, universella och ömsesidigt stödjande. Varför kan vi inte underteckna detta protokoll? 101 () replik: Ett litet land gör skillnad. undrar över globalt bindande avtal. Jag är inte så insatt i frågan varför vi just nu inte har globalt bindande avtal. Men vi måste börja någonstans. utformar med en stor handelspartner som . När vi har gjort det kan vi visa att det är en framgång att göra det och försöka påverka andra länder på den globala nivån. Vi kan föra in frågan i EU och diskutera den där för att få EU att agera för att få globalt bindande avtal. Jag har ingenting emot det. Jag tror att vi är överens där. Varför vi ligger på denna nivå just nu vet jag faktiskt inte. Jag ska göra en reflexion när vi pratar om hur eniga eller oeniga vi är. Detta betänkande är ganska omfattande. Men det är enskilda motionärers viljeyttringar. Vi ser 15 reservationer där oppositionen uppträder i tre olika konstellationer. Det är s, v och mp i en konstellation, det är v och mp i en annan och mp helt ensamma. Jag möter alltså en splittrad opposition här. Jag vill bara medvetandegöra det för dem som ska gå och rösta . 102 (fp): Som representant för i denna debatt skulle jag vilja tala om . knackade det på dörr. Det är han hämtades och fängslades i . Det är en ohyggligt som har gått och då han har förvarats under förfärliga omständigheter. kallas inte vid sitt namn utan har reducerats till ett nummer. Vittnesmål säger att cellen som han sitter i består av en latrin, en dusch och tre filtar och att det kan gå veckor utan att han får färskt vatten. Vi har att göra med ett land där inte ens grundläggande mänskliga rättigheter om liv, frihet och personlig säkerhet respekteras. Det förekommer tortyr, och många av dem som fängslades tillsammans med har dött i fångenskap. Rättssystemet i är under all kritik. I princip all civilsamhällelig verksamhet är förbjuden, och fattigdomen är mycket utbredd. Nästan halva befolkningen är undernärd, och behovet av insatser från omvärlden är mycket stort. Under har alltså en svensk medborgare suttit fängslad i . är den ende svensk som har utsett till samvetsfånge. utrikesminister har deklarerat att situation har hög prioritet. omnämndes också utrikesdeklaration. Statsrådet har tagit upp fallet och krävt hans frigivande vid . är det FN-organ som ansvarar för press- och yttrandefrihetsfrågor. Ett antal svenska ledamöter i , inte minst , kämpar väl för att skapa opinion och sätta tryck på den eritreanska regimen. är det yttrandefrihetens dag. Jag och andra medlemmar i den tvärpolitiska och förhoppningsvis många fler kommer att delta i manifestationer över hela för att återigen påminna om . Vi har ännu ett hopp om att ska friges. Vi tänker på honom och på hans anhöriga och på människor i liknande situationer. Jag utgår från att regeringen och dess representanter gör allt som står i deras makt för att trycka på regimen i så att en frigivning av kan genomföras. 103 () replik: Det är bra att det görs påtryckningar från alla möjliga håll. Vi ska inte underskatta påtryckningar utifrån även om regimen inte visar sig särskilt tjänstvillig så att säga. Vi måste fortsätta. eller senare kommer man att lyssna. Jag tycker att de ansträngningar som görs från EU-parlamentarikernas håll är bra. Jag har tidigare här tagit upp möjligheten att arbeta för att EU-biståndet till upphör. Vi i har inte något direkt bistånd till . Vi kan därför inte hota med indraget bistånd härifrån. Men EU har ett bistånd till . Jag skulle vilja veta om ni skulle kunna arbeta för att biståndet via EU till används som påtryckningsmedel. 104 (fp) replik: Som jag sade tidigare är jag medlem av tvärpolitiska . Den startades för att ingen brydde sig om fallet . Redan under den förra mandatperioden under den förra regeringen började man i den gruppen uppfatta att den tysta diplomatin inte längre fungerade. Man framförde förslag på hårdare påtryckningar. Det kunde vara till exempel indraget bistånd. Jag personligen håller med om att den tysta diplomatin inte verkar fungera. Därför har jag också skrivit under den motion som är tvärpolitisk och där detta krav framförs. Tyvärr har jag inte alla mina allianskolleger med mig. måste jag säga att oppositionen har en reservation i betänkandet som är helt uddlös. Jag ser inte att det som står i någon reservationstext i sak skulle kunna göra situationen bättre. Därför står jag bakom majoriteten och kommer att rösta för förslaget i betänkandet. 105 () replik: Det första som jag kommer att tänka på är det som sade till mig förut, nämligen att vi inte är överens på den här sidan. Men det är naturligtvis så att ni inom allianspartierna inte heller är överens alla gånger när det gäller utrikespolitik eller någonting annat utan också kompromissar. Det är det som du ger uttryck för, , att du naturligtvis är tvungen att kompromissa i den här frågan. Vi menade att vi ville ha en starkare skrivning i betänkandetexten och har därför skrivit en reservation av just den anledningen. Att du inte vill ställa dig bakom den beklagar jag. Men vi har i alla fall gjort det just för att lyfta fram frågan lite extra. Det som jag egentligen är ute efter är att jag inte har uppfattat från regeringens sida att man kommer att göra någonting speciellt för att få EU att dra in biståndet eller att använda biståndet som påtryckningsmedel. Jag skulle vilja att du och de andra i påverkar alliansregeringen att faktiskt använda sig av detta medel. Vi har EU till någonting i alla fall. Då ska vi använda oss av EU när det går. En annan sak som jag tänker på är det du, , sade om förhållandena i och om hur det ser ut för befolkningen där. Jag kan inte låta bli att tala om att vi, även om vi inte gör det lika mycket numera, faktiskt skickar tillbaka människor regimkritiker och andra till . Jag nämner det för att vi ska få lite perspektiv på vad som görs. Vi menar att brotten mot mänskliga rättigheter i är enorma. Ändå skickar vi alltså tillbaka människor dit. 106 (fp) replik: Det gläder mig att höra om engagemanget från . Jag tror att det i en sådan här fråga är viktigt att påminna om och om den situation som råder i . Det är aldrig onödigt att lyfta fram den problematiken. Jag vet att regeringen arbetar med frågan. Ju fler vi är som påminner om den, desto mer arbetar de, tror jag. Jag har sagt att jag själv tycker att det vore bra om vi också försökte med det påtryckningsmedel som biståndsfrågan kan vara. Olika typer av resesanktioner för den eritreanska regimen kan också vara ett verksamt instrument, möjligen även frysta konton. Det finns många stenar att vända på, och vi ska vända på alla. Den tysta diplomati som är det som gäller just nu gör att jag inte har full insikt i vad som sker. Därför säger jag ytterligare en gång att jag uppmanar regeringen jag utgår från att så också sker att göra allt som kan göras. Tyvärr kan jag inte se att oppositionen nu skulle vilja vidta fler åtgärder för utöver det som faktiskt genomförs. Jag kan inte se det, utan det enda nya kravet i reservationen är att en hög företrädare sänds till . Men en ambassadör är redan utsedd och åker regelbundet till . Jag kan inte se att någon högre representant kan skickas dit. Därför menar jag att reservationen i sig är uddlös. 107 HANS () replik: Jag hälsar välkommen till utrikesutskottets debatt här. I hennes anförande finns det inte så mycket att invända mot. Det har varit en stor enighet mellan och i frågan om . Båda har vi varit aktiva i , och våra representanter i har tillsammans drivit frågan. Jag märker att delar syn. Den tysta diplomatins tid är över. Vi behöver gå vidare och gå över till en mer aktiv utrikespolitik när det gäller att få frigiven. sade här tidigare att vi borde vända på varje sten. Trots allt backar hon sedan ett steg och säger att en sten ska vi inte vända på, ett steg ska vi inte försöka ta, nämligen att skicka en högnivårepresentant till . Vi i har krävt vi tycker att det skulle vara värt ett försök att en högnivårepresentant från , en svensk minister till exempel, skickas till för att den vägen försöka påverka. Vi har att diskutera ett betänkande som rymmer flera frågor, så jag skulle vilja fråga om någonting annat som berörs i betänkandet, nämligen . Sedan utrikesutskottet senast diskuterade och debatterade här i kammaren är kuppen i det största demokratiska bakslaget som vi sett i världen. I dess följe har vi sett omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna godtyckliga arresteringar, politiska mord och sexuella övergrepp. Detta borde vara något som alla partier i riksdag entydigt tar avstånd från. Men jag måste erkänna att jag inte har sett en enda kommentar från liberalerna om att man tar avstånd från militärkuppen i . Jag måste därför fråga hur det kom sig att man i Liberala internationalen vid ett möte där flera företrädare för deltog valde att utse kuppledaren till vice ordförande i internationalen. 108 (fp) replik: Med ganska kort varsel kom jag till debatten här, så jag får tyvärr göra besviken när jag säger att jag inte kan svara för del just när det gäller . Jag ber dig, Hans, att återkomma i frågan till vår utrikespolitiska talesperson som får ge ett svar på din fråga som säkert förtjänar ett svar. Jag kom hit därför att jag ville lyfta fram frågan om ett väldigt speciellt fall. En svensk person är samvetsfånge. är svensk medborgare så vi har ett särskilt ansvar. Det rapporteras nu i medierna om ett väldigt stort allmänt intresse för denna person. Därför vill jag sätta extra tryck på regeringen och på alla andra som har möjlighet att göra något i det här fallet. Jag kom alltså hit för att lyfta fram fall och för att få se en frigivning av honom. 109 HANS () replik: Det är kanske fullt begripligt att man när man med kort varsel kastas in i en debatt inte är insatt i alla frågor. Jag observerar att , utrikespolitiske talesperson, lite grann använder riksdagsdebatterna som de mänskliga rättigheterna, nämligen som ett smörgåsbord där man plockar ut det som för dagen passar. Men engagemang för är berömvärt ett engagemang som vi i delar. Om det är som drivit att komma till kammaren skulle jag gärna vilja ha ett svar på följande fråga: Varför säger så tydligt nej till att skicka en högnivårepresentant från till , till att göra ett försök att skicka utrikesministern eller något annat statsråd till för att på det sättet trycka på regimen där? I andra fall i andra länder har sådant visat sig vara en framgångsrik strategi. Det måste vara värt kostnaden, resurserna, att pröva även den vägen för att komma framåt. Jag återkommer till fallet eftersom jag tycker att det fallet förtjänar att diskuteras. må vara ett litet land, men som jag sagt i ett tidigare inlägg här har vi där sett det absolut största demokratiska bakslaget i världen . Med odemokratiska medel har man ersatt en demokratiskt vald president med en kuppregering. Vi ser nu hur brotten mot mänskliga rättigheter breder ut sig. Det är väl dokumenterat bland annat av Amnesty och OAS , och just nu väntar vi på att FN:s Hondurasmission ska släppa sin rapport. Jag erkänner att jag kommer att jaga tills jag får ett tydligt svar om hur det kommer sig att tillsammans med gått med på att utse den ytterst ansvarige för kuppen i , den person i som ytterst bär ansvaret för brotten mot mänskliga rättigheter, till vice ordförande i internationalen. Så länge han sitter kvar som vice ordförande i er internationella organisation skadar det er trovärdighet när det gäller att tala om mänskliga rättigheter i något fall över huvud taget. 110 (fp) replik: får väldigt gärna återkomma i frågan, och vi ska komma med svar. Det är mycket glädjande att se att har ett så stort engagemang för Liberala internationalen.