prot · GX09126 · 2010-05-26 00:00:00 — Man ska beskriva goda exempel på regionala och lokala initiativ, vilket efterfrågades tidigare under denna debatt, och på privatoffentlig samverkan som främjar utbyggnad av bredband och föreslå hur sådana initiativ kan främjas. PTS ska inom ramen för ordinarie verksamhet bistå de myndigheter som har i uppdrag att hantera stöd för utbyggnad av bredband. Man har inrättat ett bredbandsforum, som vi hörde , som ska vara mötesplats för dialog och samverkan mellan regering, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden och andra som är intresserade. Man ska identifiera hinder för utbyggnad av bredband och i samverkan undanröja dessa. Det handlar om bredbandstillgång för hushåll och företag. Regeringen har dessutom beslutat om en proposition om en enklare plan- och bygglag, som också kommer att hjälpa oss i det här. Man har gett Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i uppdrag att göra en kartläggning av IT-användning och av behovet av accesskapacitet hos småföretag i olika branscher och i olika typer av landsbygd som underlag för kommande åtgärder. Man har gett i uppdrag att utarbeta förslag till handlingsprogram för att stimulera småföretagens IT-användning och har för avsikt att utvärdera bredbandsstrategin . Det kallar jag att ha en rad åtgärder för att peka ut en tydlig inriktning. Jag beklagar att en del från oppositionens sida tidigare här i debatten vill låsa in sig i gammal teknik. Jag ser fram emot att de här sakerna kommer att stödja oss när det gäller att få en bättre bredbandstillgänglighet framöver. Jag vill säga några ord om IT och miljön. I reservation 5 skriver oppositionen att IT-produkterna själva från tillverkning till skrotning står för av världens energiförbrukning. Oppositionen beklagar sig över att det inte finns någon strategi för att minska IT-sektorns miljöpåverkan. Det är rätt intressant när faktiskt sedan står och hyllar regeringen för en del av dessa insatser. Jag hörde att han stöder det som regeringen står för, om än han tycker att det ska vara lite mer, om jag uppfattade det rätt. Även underströk detta. Det kanske behövs mer. Jag hörde inte att s sade särskilt mycket om miljön inom IT. Det finns två saker som är viktiga att konstatera. Det ena handlar om att få en grön IT-sektor. Det andra handlar om hur man ska använda IT för att främja en hållbar tillväxt för framtiden. Medan det förra handlar om att effektivisera datorer och deras tillverkning och senare utfasning från ax till limpa handlar det senare om hur IT kan vara ett hjälpmedel för att effektivisera andra samhällsdelar, exempelvis transporter och möten, inom såväl offentlig förvaltning som samhället i övrigt. När det gäller det förstnämnda måste man för att få en grön IT-sektor enas om gemensamma metoder, ha mätverktyg för att generera data om energiprestanda och ställa upp mål som är realistiska och mäta framsteg. Det understryks också att arbetet bör beakta hela livscykeln och dess sammanhängande miljöpåverkan. Vi har sett många märkningar på IT-produkter och även på annat Svanen, Energy , TCO med flera som med olika mål arbetar för förbättrad miljö, ergonomi och dylikt. Det finns en hel del att göra. En del kan vara krav. En del kan vara frivilliga åtaganden. Om det finns frivillighet i det innebär det att branschen lättare kan koncentrera sig på de delar där det med dagens och den nära morgondagens teknik går att åstadkomma skillnad. Det innebär också att miljöprestanda på IT-utrustning kan komma att vara en konkurrensfördel vid försäljning av produkterna. Se bara på de lyckade resultaten av TCO-märkningen av datorskärmar! När det gäller den andra aspekten, herr talman, kan IT användas för att minska miljöpåverkan. Det kan effektivisera inte bara arbetet utan också energianvändning, påverka resepolicyer etcetera. Precis detta har regeringen antagit en förordning om . Det handlar om hur de statliga myndigheterna ska miljöanpassa sina verksamheter. Man har särskilt understrukit vikten av att staten utgör ett gott exempel inom området IT och miljö när man lämnar uppdraget att att utarbeta förslag till handlingsplaner för IT och miljö för offentlig sektor, som också redovisades . Man betonar gemensamhet i planer och anskaffning av utbildning av personal etcetera. Man ska också se över tillgången till lämplig teknik för virtuella möten. Genom ny teknik där det offentliga kan gå i framkant ökar påverkan på samhället i övrigt. Möjligheten att arbeta på distans ökar, vilket minskar resandet och gör att människor kan arbeta där de bor i stället för att bo där de arbetar. IT kan vara ett verktyg för effektiva och klimatsmarta transportlösningar. ITS, intelligenta transportsystem, erbjuder stora möjligheter för att minska belastningar på miljön. En del av oss här var på i och förundrades över den kommande tekniken för både säkerhet, miljö och effektivitet inom transportsektorn. Även inom EU pågår arbete. Den tog under ordförandeskapet flera initiativ. påpekade i ett meddelande vikten av ökad energieffektivisering för att nå EU:s mål om koldioxidutsläpp och energieffektivisering . Kommissionen understryker informations- och kommunikationsteknikens potential för stora besparingar i hela ekonomin. Man har också presenterat förslag på åtgärder. Inför ordförandeskapet gjorde regeringen en studie för att identifiera de viktigaste IT-politiska frågorna för gemenskapen . En av slutsatserna är att klimatförändringarna är den viktigaste utmaningen . Det framhålls att IKT genom sin förmåga att bidra till minskade koldioxidutsläpp har en ledande roll i kampen mot klimatförändringar. Rapporten var en av grunderna till de toppmötesdiskussioner som ordnades i där man diskuterade vad som skulle stå högst på den IT-politiska agendan . I ordförandeskapets slutsatser fastslås att EU snabbt måste uppfylla miljömålen genom handlingsplaner för grönare lösningar på IT-området. Detta har regeringen varit med och bidragit till, så nog händer det saker även inom detta område. Jag är glad att se att vi har en regering som aktivt arbetar med frågorna och ser fram emot resultaten framöver. 58 () replik: Jag måste ha hört fel när jag hörde säga att jag skulle ha pratat för att vi ska hålla fast vid en gammal teknik. Jag funderade länge på vad det kunde ha inneburit och kom fram till att det måste ha varit detta att jag sade att det är rimligt att människor har tillgång till telefoni. Det är onekligen en gammal teknik, om än inte föråldrad. Det finns fortfarande många människor som ringer och som anser att det är ett bra sätt att kommunicera. Jag hade nog trott att också ansåg det. Han menade kanske att problemet är att det sker via kopparnätet och att det är en gammal teknik som man inte ska ha. Jag menar att det inte är givet att man måste ha ett kopparnät överallt. Däremot är det givet att man ska kunna vara garanterad att tekniken faktiskt fungerar. Annars är det inte en fungerande teknik. Om man vill ha en teknik och tycker att det är rimligt att människor kan ringa i telefon är det rimligt att det också är möjligt i praktiken. Jag skulle gärna vilja få ett svar från om vad han egentligen menade med att jag skulle ha sagt någonting om att vi skulle vilja hålla kvar vid en gammal teknik. 59 () replik: Jag tycker att svarade på frågan ganska bra själv. Först och främst är det bra att höll med om att många av de saker som vi har gjort ändå fungerar och är bra och att vi har goda ambitioner för framtiden. Så förstod jag i alla fall av inlägg att det var. Vi är helt överens när det gäller tillgång till telefoni; det är helt riktigt. Vad sade var också det han påpekade : Det behövs koppar för att ha tillgång till telefoni. Ungefär så uppfattade jag inlägget tidigare. Men har tydliggjort att det inte var det han menade, utan att det var telefonin i sig. Det gläder mig, för det innebär att det inte är kopparn som är det viktiga utan att man har tillgång till telefoni oaktat vilket sätt man har det på. 60 () replik: Självklart är det så. Däremot är det rimligt att man i de fall man har en fungerande teknik inte byter ut den mot en icke fungerande teknik, vilket mobiltelefoni kan vara på de ställen där det inte finns en tillräckligt bra täckning. Det tycker jag att man ska utgå från. Man ska inte heller glömma de andra användningsområden, utöver telefoni, som finns för kopparnätet. Men jag vill vara tydlig med att det inte är en speciell teknik eller ett specifikt sätt att förmedla tekniken som jag vill slå vakt om, utan det viktiga är att det ska finnas en garanti för att det fungerar. Man kan inte från statens sida bara hoppas att telefonin för människor fungerar. Det är rimligt att vi går in och säger att vi vill ha fungerande tjänster med telefoni i och att man ser till att det blir så. 61 () replik: Jag är inte oenig med detta på något sätt. När man byter ut gammal teknik mot ny teknik är det självklart att den nya bör fungera innan man tar bort den gamla. Det är vi eniga om. 62 (): Att använda olika IT-lösningar har blivit en så självklar del av vår vardag att vi knappt tänker på det. Nästan allt har någon form av IT-lösning i botten. Globaliseringen och utvecklingen av tjänstesamhället hade knappast blivit av utan denna teknik. Många av de yngre har aldrig upplevt något annat än att ha tillgång till en kraftfull dator, bredband och telekommunikation. Men faktum är att Internets historia inte är särskilt lång. Det var som fyra universitet i kopplade sig samman till ett första Internet, men det var först , när webbläsaren och hyperlänken kom, som det blev användarvänligt och man på allvar började kunna använda det. fanns det 300 miljoner Internetanvändare, och har det skett något av en explosion. Vi närmar oss med snabba steg två miljarder användare i världen. Vi är inte där , men vi kommer dit inom en inte alltför avlägsen framtid. toppar, som vi hörde, flera rankinglistor där IT-utvecklingen i olika länder jämförs. betänkande slår fast att vi i ska anta målet att ha bredband i världsklass och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet ska i första hand uppnås genom väl fungerande marknader. Många företags kontakter med kunder, leverantörer och myndigheter förutsätter bredbandskapacitet. Den kontinuerliga utvecklingen av tjänster kräver successivt högre överföringskapacitet för att företagen ska kunna fortsätta utvecklas. Det gäller på landsbygden likaväl som i storstäderna. Även hushållens behov och efterfrågan på bredbandslösningar växer successivt. Hälso- och sjukvården är en annan aktör som blir alltmer beroende av snabba och stabila bredbandskommunikationer. För att våra landsbygder fortsatt ska kunna utvecklas som attraktiva boendemiljöer behöver tillgången till bredband med hög kapacitet spridas till betydligt större delar av landet än . Det finns fortfarande områden som helt saknar tillgång till bredband eller som har låg kapacitet eller låg kvalitet. Det trådlösa bredbandet kommer särskilt till användning i glesbygder med få invånare. Därför har regeringen med denna proposition skapat en ny frekvenspolitik som säkerställer möjligheten att utnyttja radiospektrum effektivt . Flera operatörer planerar eller genomför investeringar i utbyggnad av fibernät och fjärde generationens mobilnät. Den före detta monopolisten Sonera har tidigare haft skyldighet att upplåta sitt kopparnät åt övriga operatörer på den svenska marknaden. Det beslut som fattade innebär en skyldighet för Sonera att upplåta sitt nät så att andra operatörer ska kunna erbjuda bredbandstjänster till konsumenter genom att köpa tillträde till Soneras accessnät, oavsett om det består av koppar eller fiber. Operatörerna kan därmed köpa tjänster av eller sätta in sin egen utrustning i telestationerna. Tillträdet innebär en större flexibilitet och en ökad trygghet för de aktörer som vill investera och ge svenska konsumenter bra bredbandstjänster och många operatörer att välja mellan det sistnämnda är inte minst viktigt. har dessutom uppmanat att inkludera Soneras kanalisation, det vill säga tomrören där fiberkablarna kan dras. I går hade jag förmånen att få arrangera ett seminarium i med föreningen , med dess ordförande . Föreningen arbetar för att unga och vuxna ska prata med varandra om vad som händer på nätet. tog vår socialminister initiativ till en överläggning med IT- och telekombranschen för att öka tryggheten för ungdomars vardag på nätet. Efter de mötena har också Surfa Lugnt ändrat inriktning något till att koncentrera sig på ungas nätvanor och hjälpa föräldrar och andra vuxna att förstå dem bättre. De flesta ungdomar är medvetna om och har strategier för att hantera obehagliga situationer som uppstår på Internet, men trots kunskap och försiktighet händer det att unga råkar ut för mobbning och trakasserier på nätet. Vi nåddes alla av de förfärliga händelserna i utanför , där en elev via Facebook utsattes för förtal, nätmobbning och direkta hot som innebar att hon tvingades flytta från orten som vuxenvärlden tittade bort. Det är fullständigt oacceptabelt. Och senast i har en lärare hängts ut av eleverna och attackerats via Internet. Uppenbarligen saknar många gymnasieskolor riktlinjer för hur nätmobbning ska bekämpas. Det är dags att införa nolltolerans mot hot, våld och trakasserier i skolan, där lärarna ska agera direkt mot varje förekomst av mobbning. Naturligtvis ska nolltoleransen inte bara gälla nätmobbning utan all mobbning över huvud taget, oavsett om den sker i skolans lokaler eller på nätet. Bilden av en oinformerad och oförstående vuxengeneration växer fram. Föräldrar och skolpersonal har för lite kunskap om hur nätet fungerar som mötesplats. Barn och ungdomar upplever ofta att vuxna inte har kunskaper om deras nätvanor, och den bilden bekräftas av flera experter. Detta kan leda till att unga inte vänder sig till vuxna om de stöter på problem som är Internetrelaterade. Föreningen , som består av parter från både myndigheter, näringslivet och den ideella sektorn, gör mycket viktiga insatser på detta område. För oss kristdemokrater är det viktigt att IT inte bara handlar om teknik utan också att det är ett verktyg som förenklar vardagen och gör livet bättre på olika sätt. Med den proposition som vi nu behandlar tar vi ytterligare ett viktigt steg framåt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 63 Statsrådet (): En god tillgång till elektroniska kommunikationer är en förutsättning för att man ska kunna verka som företagare i hela vårt avlånga land. Och som medborgare har du långt fler möjligheter att kommunicera och göra din röst hörd, att påverka och vara samhällsengagerad om du har god tillgång till Internet. Den revolution som vi är mitt uppe i är smått fantastisk. Enligt de flesta mätningar ligger svenskarna väldigt långt framme och har gjort det . Jag kan bara nämna några. Svenskarna anses vara bäst i världen på att kommunicera elektroniskt, enligt The Connectivity Scorecard. Enligt Ciscos Global Broadband Quality Study ligger vi bäst till i . Och den senaste mätningen visar att vi snabbt håller på att komma ifatt och . I betänkandet finns nu ett antal olika mätningar som alla visar att ligger i det absoluta toppskiktet. I PTS bredbandskartläggning kan man läsa att av hushåll har faktisk tillgång till bredband via telefonjacket. Vidare kan man läsa att fiberutbyggnaden går fortsatt starkt. har vart femte hushåll tillgång till fiberuppkoppling. När det gäller trådlöst bredband, som det här betänkandet i stor utsträckning handlar om, har av hushållen möjlighet till denna uppkoppling. På många sätt och vis är ett föregångsland, vilket vi ska vara stolta över. När den här regeringen fattade beslut om att avsätta väsentliga delar av det analoga tv-nätets frekvensutrymme till mobila tjänster var det ett ganska djärvt beslut. Vi var först i världen med att låta detta radioband bli tillgängligt för telekombranschen. Vi har arbetat hårt för att få med fler länder, och har nästan hela övriga följt efter. Dessutom har kommissionen tagit intryck av vårt arbete och följer upp det, och det ekonomiska värdet av det här frekvensbandet är nu beräknat till . När regeringen beslutade att det här så kallade 800-bandet skulle avsättas för mobila tjänster var ett av syftena att öka möjligheten till täckning även i glest bebyggda områden. I det förslag som PTS har presenterat ingår nu täckningskrav, vilket ytterligare kommer att förbättra tillgången till mobilt bredband i mycket stora delar av vår geografiska yta. Med regeringens bredbandsstrategi tog regeringen ett nytt grepp om bredbandspolitiken och tydliggjorde inriktningen. Vi har valt att peka med, om jag nu ska säga så, hela handen när det gäller vart vi ska. Vi garanterar att det ska finnas bra förutsättningar för konkurrens, och här har vi levererat. Vi har infört möjligheten till funktionell separation. Vi har effektiviserat lagen om elektronisk kommunikation så att Post- och beslut snabbare får effekt, vilket gör att våra telekomoperatörer snabbare får reda på vilka regler som gäller, och kunderna kan dra nytta av att besluten som underlättar konkurrens snabbare får verkan. Vi har infört en begränsning för vad offentliga aktörer får lov att bedriva för kommersiella verksamheter, vilket bland annat är en tydlig signal om att kommunala stadsnät inte ska gå för högt upp i värdekedjan, allt i syfte att stimulera en mångfald av privata aktörer, vilket i sin tur pressar priser och ger bättre tjänster åt konsumenterna. Under det svenska ordförandeskapet hade jag också möjlighet att ro telekompaketet i land, vilket stärker konsumenternas och Internetanvändarnas rättigheter och förbättrar för konkurrensen i hela EU. I och med bredbandsstrategin, som regeringen beslutade om , fick bredbandspolitiken en ny inriktning. Vi poängterade här att utvecklingen inom området i första hand är marknadsdriven. Utgångspunkten är att marknaden tillhandahåller och utvecklar infrastruktur och tjänster. Statens huvudsakliga roll är att bidra till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader. Det handlar bland annat om att se till att konkurrensen fungerar, att lagstiftningen är klar och tydlig och att det finns stabila spelregler så att företag som ska investera vet vad som gäller. För att skapa en ökad tydlighet ersätter vi det förra målet, att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i alla delar av landet, med ett nytt mål som säger: ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. För de delar av landet där inte marknaden själv kan se till att invånarna får möjlighet till uppkoppling har regeringen avsatt under 20102012. Det handlar bland annat om medel till landsbygdsprogrammet, stöd till kanalisation och husavdrag för bredband. Utöver detta kommer också andra offentliga investeringar i bredband som planeras av kommuner och regioner. Den absoluta lägstanivån, som den förra regeringen införde, på kommer regeringen att höja kraftigt till en nivå någonstans mellan en halv och . Att logga in på webbsida tar med . Med den nivå som finns, som den förra regeringen tyckte var funktionell, tar det . Valmöjlighet för mig som konsument är en möjlighet att fritt välja mellan olika operatörer och tjänster. Det handlar om att det på marknaden finns ett bra utbud av tjänster vad gäller innehåll, kvalitet och pris. En av styrkor är att vi har en god tillgång till infrastruktur för bredband, och det ska vi ha även fortsättningsvis. Men också att svenska företag med hjälp av kraftfullt bredband kan vara konkurrenskraftiga i en alltmer globaliserad värld är oerhört avgörande. Villkoren för kommunikation är avgörande för hur vi ska lyckas i den globala konkurrensen. Med den här propositionen reformerar vi lagstiftningen kring reglerna för tillstånd att använda radiosändare. Den här regeringen arbetar intensivt för att förenkla företagens regelverk. Även den här propositionen kommer att leda till mindre regelkrångel. Vi föreslår också ändrade bestämmelser för att skapa ett så konkurrensfrämjande och förutsebart system som möjligt. Det gör också att nya aktörer enklare kommer att kunna få tillgång till den knappa naturresurs som trots allt radiospektrum är. Vi förenklar således för nya entreprenörer som vill komma in på marknaden för att testa sina affärsidéer. När det gäller det här betänkandet finns det en gemensam motion från de rödgröna partierna som gör mig lite förvånad. I denna vill man införa en så kallad strukturell separation när det gäller Sonera, det vill säga att kopparnätet skiljs ut och placeras i ett eget bolag. Jag måste börja med att fråga varför ni inte genomförde detta innan Socialdemokraterna börsnoterade , när det bara fanns en ägare? finns det över 600 000 aktieägare i bolaget med en omsättning . Jag skulle vilja höra om ni har funderat på hur aktieägarna ska kompenseras för det här ingreppet. Har ni funderat på vilken oerhörd kostnad och vilket massivt krångel som ett sådant förslag skulle leda till? Dessutom föreslår ni att ska ta över Telias kopparnät, eftersom de erbjuder öppna bredbands- och fastighetsnät. Det kanske är lite övermaga, men jag måste ändå påpeka att ni uppenbarligen helt har missat att sålde hela sin bredbandsverksamhet för en krona . Jag kan från min sida hänvisa till . Man säger att det är i skattepengar som har investerats i den här verksamheten, som sedan såldes för en krona. Och vill den rödgröna oppositionen flytta över hela Telias kopparnät till . Med den här politiken skapar de rödgröna partierna stor osäkerhet. Socialdemokraternas IT-politiska talesperson har också förklarat att all infrastruktur ska vara statlig. Det man gör här är att skapa osäkerhet på marknaden. Telekomoperatörer som står i begrepp att investera mångmiljardbelopp på svenska marknaden måste känna till vilka spelregler som ska gälla. Det ni nu gör är att ni skapar osäkerhet, och det gör att det svenska IT-undret faktiskt står på spel. Med er motion signalerar ni att IT-politik inte är viktigt. Den bilden förstärks också av att språkrör har sagt att en kommande infrastrukturminister i en rödgrön regering inte ska ha fokus på IT-frågor. IT-politiken är, herr talman, oerhört viktig för som nation och för att vi ska vara konkurrenskraftiga och ta nästa steg för att på ett mycket tydligare, horisontellt sätt involvera IT-politiken i alla politikområden. Det är oerhört avgörande att de förslag som vi nu har lagt fram till ses i sitt sammanhang för att utveckla IT-sektorn och IT-användandet i . (Applåder) I detta anförande instämde (), , , och (alla m), () samt och (båda kd). 64 () replik: Eftersom ministern visar intresse och deltar i den här debatten väljer jag att lägga mina repliker på ministerns anförande och därmed direkt till regeringens politik. Jag vill börja med att säga att målen för bättre och snabbare bredband i allt väsentligt är utmärkta. Problemet är att regeringen inte redovisar vilka medel man avser att använda för att nå målen. Man hänvisar genomgående till att lagstiftning och myndighetstillsyn ska garantera väl fungerande marknader. Problemet är att bredbandsområdet är fullt av marknadsmisslyckanden som inte kan lösas, hur bra lagstiftning eller myndighetstillsyn man än har. Det handlar inte minst om utbyggnad av bredbandsinfrastruktur i områden där det saknas kommersiella förutsättningar. Vi vill ha en fungerande marknad på IT-området. Det kräver att operatörer kan konkurrera och ges tillträde till nödvändig infrastruktur. Regeringen förefaller värna mer om halvstatliga monopol än om en fungerande konkurrens, och man har därför också fått smäll på fingrarna av . hör jag från talarstolen låtsas som att problemet är De rödgröna. bör inte gå i opposition. Det är ju hon som sitter i regeringen. Här står jag nu och lyssnar till vad säger om IT-politik för . har PTS fattat beslut om tillträdesreglering av Telias nät.