prot · GX0976 · 2010-02-17 00:00:00 — Studenterna får inte engagera sig politiskt när de är i och går på högskolan. Det är villkor som vi inte skulle acceptera för svenska studenter. Då har jag en fråga. Vad vill som är ett värdeorienterat parti göra för att ändra detta? Accepterar ni att vi har sådana förhållanden i för utländska studenter? 152 () replik: Jag vill börja med att säga något om de yngre forskarna. A och O för att vi ska få yngre forskare är att vi har en bra skola: bra grundskola, bra gymnasieskola, en bra kvalitet på våra studenter och på högskolorna. Därefter kommer de in i forskarutbildningen. Detta jobbar vi med, och där har vi mycket att göra, . Jag beklagar, men vi är inte så stolta över det som har hänt under de år som Socialdemokraterna ledde regeringsarbetet inom detta område. När det gäller möjligheter till försörjning, doktorandtjänster, forskarskolor, stipendier, vill vi ha en mångfald. Visserligen vill ta bort stipendierna, men vi vill inte ha alla människor och alla doktorander i ett fack. Vi vill erbjuda möjligheter, och är doktorandtjänsterna på en nivå som jag måste säga att jag är stolt över, och det har ni varit med och byggt upp. Att ni inte kan samarbeta med Vänstern kan jag inte förstå. Där tycks ni inte ha samma uppfattning. I så fall skulle ni ta bort en ytterligare möjlighet. Vi vill ha unga forskarstuderande, vi vill ha bra försörjning, och vi vill också ha bra avtal för utländska studenter. Är det något som brister får vi naturligtvis titta på det. Inget är så bra att det inte kan bli bättre. Där har vi ingen stolthet. Vi gör allt vi kan för att det ska bli så bra som möjligt. 153 FINN (): Det har talats mycket om detaljstyrning i denna debatt. Jag hade anledning att gå upp i talarstolen för att ge ett litet perspektiv på detta givet det faktum att jag har skrivit fyra motioner som tas upp i detta betänkande. För tids vinnande kommer jag att ta upp argumentationen i bara en av dessa motioner som handlar om stöd till ringaktad medicinsk forskning. Politikerstyrning för val av vetenskaplig inriktning och formulering av frågeställning riskerar att resultaten, även om de tolkas rätt, förlorar i trovärdighet. En bred opinion både inom och utom forskarsamhället stöder därför offentligfinansierad forsknings oberoende i förhållande till fördelningen av statliga forskningsmedel, primärt när detta görs av statsmakterna själva. Men i praktiken sker ofta övergrepp mot denna viktiga princip i fråga om forskningsinnehållets oberoende genom missriktade ambitioner från politiker eller myndigheter som vill detaljstyra tilldelningen av forskningsresurser mot områden som man menar är till gagn för samhället. Att denna typ av ambitioner ofta blir just missriktade beror på att man har missförstått var tillkortakommanden i forskningsfinansieringen verkligen existerar. Forskningsverksamheter som för dagen förefaller eminenta eller excellenta är nämligen sällan de som behöver förstärkas. Sådana strukturer finner närmast alltid sitt behov av resurser tillgodosett på ett eller annat vis. Det hindrar inte att man som ledare och medarbetare i denna typ av forskning sällan är nöjd med sina anslag. Med till synes enkla och självklara argument om sin grupperings förträfflighet i form av kompetens i allmänhet och av betydelse för samhället i synnerhet vill man locka och pocka politiker och andra beslutsfattare att med offentligfinansierade forskningsresurser ständigt prioritera sådan forskning som ter sig populär och rätt att driva i tiden just . Men om man hemfaller till populism för att vilja styra forskningens resurser riskerar inte bara tillfälliga nycker att få stöd utan även rent ideologiskt präglade påtryckningar kan lätt vinna ogenomtänkt giltighet för stöd. En fast politisk styrning utifrån förenklade analyser riskerar paradoxalt nog att skada den eventuella positiva politiska innebörd den kan visa sig ha . Det är därför så viktigt att eventuella missförhållanden på denna punkt vad gäller stöd till forskning i så långt som möjligt undanröjs för framtiden. Här har jag fortfarande en oplockad gås att diskutera med alltför många politiker och tjänstemän, något som dock får redas ut i annan ordning. Trots detta, herr talman, kan vissa missriktade stödåtgärder för försummad forskning med en potential för framtiden ha en stor legitimitet för att identifieras och styras av politiker. Det är sådan typ av forskning som motion Ub291 som behandlas i detta betänkande handlar om. Analysen i det här fallet utgår från det stora och negligerade samhällsproblem som döljer sig om man nekar stora men ringaktade patientgrupper att få sina sjukdomar vederbörligt studerade bara för att dessa för oinvigda är nytillkomna eller ovanliga som diagnoser. Här har politikerna ett särskilt ansvar för att värna att offentliga forskningsresurser tillhandahålls då möjligheterna att få detta via gängse forskningsfinansiärer, såväl offentliga som privata, är undermåliga givet det regelverk som är förhärskande beträffande prioritering av sådan resurstilldelning. Om ett tillstånd är påkommet eller sällsynt förekommande blir av hävd forskningssatsningar på ett sådant område från våra vanliga källor mycket begränsade. De kan till och med helt utebli. Det här är en politisk prioritering som kan göra skillnad om man analyserar tillståndet rätt. Även om inte varje sådan satsning på försummade områden vinner otvetydig framgång i det korta perspektivet har denna typ av analys för stöd riktad på mindre uppmärksammade problem ofta en stor potential för framtiden. Detta är att beakta särskilt om på lite sikt ska kunna återta positionen som en ledande forskningsnation genom att det tänks i nya och vidare banor, inte minst inom den kliniska forskningen. I detta anförande hinner jag inte gå in på den trovärdiga vetenskapliga och medicinska dokumentationen om att det just , , vore synnerligen angeläget att de i motionen utpekade sjukdomsgrupperna gavs riktat stöd från offentligt finansierad forskning. Men bara det faktum att uppskattningsvis över en halv miljon drabbade svenskar ofta lever i förtvivlan och vanmakt med dessa diagnoser inom svensk sjukvård är motiv nog för att knyta an till forskningssatsningar. Till dessa ringaktade sjukdomsgrupper hör tillstånd som myalgisk encefalomyelit eller kroniskt trötthetssyndrom, på engelska chronic fatigue syndrome, och så kallat irriterade tarmens syndrom eller irritable bowel syndrome, IBS. Båda tros vara närbesläktade med en annan kronisk åkomma, nämligen fibromyalgi en respekterad diagnos men en diagnos som led av oförståndets förakt när jag som ung läkare kom i kontakt med detta. Patienternas vård förringades och även forskningen. Slutligen: Ytterligare en grupp sjukdomar kommer med samma argumentation i kläm när det gäller forskningsstöd. Med ett samlingsnamn kallas dessa sjukdomar sällsynta diagnoser högaktuella därför att konsekvensen av försummelser av dessa blivit att regelverket för subventionering av fungerande så kallade särläkemedel för dessa tillstånd inte fungerar och ingen riktig rättvisa inom vården därmed råder för dessa unika men sammantaget många patienter i vårt land. För den som vill fördjupa sig i denna problematik, herr talman, hänvisar jag för tids vinnande till nämnda motion Ub291. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU12 En sänkning av kapitalkravet för privata aktiebolag (prop. 2009/10:61). 154 (): Regeringen föreslår att gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag sänks från nuvarande till . Syftet med sänkningen av kapitalkravet sägs vara att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig för företagare. Jag yrkar bifall till reservation i betänkandet och därmed avslag på propositionen. När vi diskuterar de i betänkandet berörda frågorna om betydelsen av storleken på aktiekapitalet måste vi också beröra de brister som finns i kreditgivningen och kapital till företagandet. Det är frågor som rör bankernas verksamhet och hur kreditgivningen sker. Detta är väl inte mindre viktigt nu med dagens finanskris som på olika sätt påverkar oss alla och även kapitalet till små och mindre företag. Vi vet att många småföretags utvecklingskraft är beroende av sunt riskkapital och av kreditgivare som har ett långsiktigt intresse. Lokala kreditföreningar kan här vara ett viktigt komplement som kreditgivare och investeringskapital. Ett av målen med en sund kreditgivning måste vara att vi får och har aktörer på kreditmarknaden som underlättar för företagande, en god utveckling av företagandet, en god investeringsvilja och därmed sysselsättning och jobb. Aktiebolaget som bolagsform utmärks av att aktieägarna inte personligen ansvarar för bolagets skulder. För att balansera denna avsaknad av personligt betalningsansvar har regler införts som garanterar att bolaget alltid har tillgångar, som minst svarar mot bolagets förpliktelser, genom det så kallade kapitalskyddet. Kravet på att ett aktiebolag ska ha ett visst aktiekapital är av grundläggande betydelse i det här avseendet. Därför är aktiekapitalet en central del i det kapitalskydd som finns för aktiebolagsformen. I logik med detta kan vi säga att det i så fall är mer aktuellt att höja aktiekapitalet än att sänka det. För den som vill starta ett företag finns det olika företagsformer att välja mellan. Förutom aktiebolag finns till exempel handelsbolag och enskild firma. Till skillnad från aktiebolagsformen ställs det inte krav på kapitaltillskott för att starta ett handelsbolag eller en enskild firma, vilket har sin grund i att dessa bolagsformer medför att näringsidkaren har ett personligt ansvar för ekonomin i verksamheten. En fördel med aktiebolagsformen är med andra ord att investerare erbjuds möjligheten att finansiera affärsverksamhet utan att därmed riskera sin privatekonomi. Regeringen gör med nämnda förslag bedömningen att en sänkning av kapitalet till kan bidra till att fler personer vill och vågar starta företag. Men regeringens utredning om aktiekapital i privata aktiebolag har inte funnit stöd för att nyföretagandet i ökar på grund av en sänkning av aktiekapitalet. Däremot har utredningen funnit att den lagstadgade miniminivån för aktiekapitalet kan ha betydelse för den enskildes val av företagsform men att det inte är något självändamål att öka antalet aktiebolag på bekostnad av andra företagsformer. ser självfallet positivt på alla förslag till åtgärder som kan öka sysselsättningen under förutsättning att det skapas trygga jobb i företag med god ekonomi och betalningsförmåga. anser att den nuvarande nivån på kapitalskyddet för aktiebolag är väl avvägd. Ett rimligt satt aktiekapital fungerar som en buffert som tillgodoser de små företagens intresse av att kunna leverera och få betalt för sina varor och tjänster. För de borgenärer som saknar möjlighet att genom avtal med bolaget reglera sina mellanhavanden utgör kapitalskyddet med andra ord en garanti som gäller kollektivt för både nuvarande och framtida borgenärer. Det kan gälla staten med skatteanspråk samt borgenärer med bristande kunskap och information som kan förlita sig på bolagets förmögenhet. Dessa borgenärer får ett sämre skydd på marknaden med en sänkning av aktiekapitalet. påpekar även detta i sitt remissvar till utredningen. Därför kan en sänkning av aktiekapitalet leda till att individuella avtal i högre grad krävs, vilket skulle innebära ökade transaktionskostnader för både bolag och borgenärer. LO framhåller i sitt remissvar till utredningen att kravet på ett relativt högt aktiekapital skapar en större trygghet för anställda i aktiebolag. Ytterligare remissinstanser till exempel , , och nämner denna grund som skäl till att de anser att det gällande kapitalkravet på för aktiebolag inte bör sänkas. En annan orsak som anser talar emot en sänkning av kapitalinsatsen för aktiebolag är kapitalets betydelse som en form av seriositetsspärr. Kapitalinsatsen innebär att företagaren måste ha en genomtänkt affärsidé för vilken han eller hon är beredd att själv göra en kapitalinsats. Dessutom utgör den ett hinder för att undvika att aktiebolagsformen används i oseriöst syfte. Utredningen om aktiekapital i privata aktiebolag konstaterar just att kravet på ett minsta aktiekapital i ett bolag i och för sig inte stoppar missbruk. Men i varje fall utgör det ett visst hinder för personer som i oseriöst syfte vill starta aktiebolag. hänvisar till seriositetsspärren som anledning till att det är olämpligt att sänka aktiekapitalet. Sammanfattningsvis får enligt den nuvarande lägsta beloppsgränsen för aktiekapitalet i privata aktiebolag, , anses vara väl avvägd. Därmed yrkar jag och avslag på propositionen och bifall till reservationen. 155 (): I syfte att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig för företagare föreslår regeringen i denna proposition en ändring av aktiebolagslagen som innebär att den lägsta tillåtna aktiekapitalgränsen sänks för privata aktiebolag. Jag tror att vi alla kan vara överens om vikten av förslag som syftar till att göra det enklare att starta och driva företag. Vår framtida välfärd är beroende av att fler tar chansen att förverkliga sina drömmar och då även får chansen att lättare välja bolagsform. Vi behöver fler, inte färre, företag i vårt land. För att åstadkomma detta krävs en politik som gör företagandet mer tillgängligt. Vi måste sänka de trösklar som finns och som upplevs för höga. Aktiekapitalet är ett exempel på en sådan tröskel. När jag själv startade mitt företag var aktiebolagsformen aldrig något alternativ, just på grund av kapitalinsatsen. var inte heller kapitalbehovet så stort en dator och en skrivare. Det dyraste var nog Autocadprogrammet. Det är många som startar tjänsteföretag . Särskilt roligt tycker jag att det är att många kvinnor nu tar steget och att vi kan ge dem möjligheten att välja bolagsform. Inom denna sektor är ofta kravet på kapital litet. Även om det enligt utredningen inte vetenskapligt kan beläggas tror jag att denna sänkning innebär att fler bolag kommer att bildas. Gör man något mer lättåtkomligt brukar effekten bli att fler använder sig av möjligheten. Hur ser det då ut i vår omvärld? I ser vi en utveckling som ligger i linje med innebörden i detta förslag. Många länder har gått längre. I har man exempelvis sänkt kravet . I behövs endast i aktiekapital och i . har helt slopat kravet på aktiekapital för motsvarande privata bolag. Då möjligheten nu finns inom EU att starta bolag i en medlemsstat och genom en filial driva verksamhet i en annan medlemsstat är det viktigt att inte sticker ut på ett negativt sätt. Om andra länder successivt sänker kapitalkravet ser jag inget skäl till att inte ska kunna göra detsamma. Om vi däremot inte gör något riskerar vi att hamna på efterkälken. Det finns skäl att ha krav på aktiekapital. Det faktum att man som företagare inte är enskilt betalningsskyldig ska balanseras upp, vilket innebär att det ska finnas en marginal mellan bolagets tillgångar och skulder som skydd för borgenärer. I detta avseende är väldigt lite; de försvinner snabbt om läget är akut, och därmed urholkas även den skyddande funktionen. Viktigare för borgenärerna är nog bolagets kassaflöde, likviditet och att en kontrollbalansräkning som ger varningssignaler om eventuell likvidation upprättas. Enligt remissvar från och Företagarna fäster vissa borgenärer avseende på aktiekapitalet. Kapitalets storlek har viss betydelse för aktieägarna då det underlättar kapitalanskaffning. En alltför stor sänkning, det vill säga att vi går ned mot nollnivån, skulle troligtvis leda till att större krav ställs på säkerheter och andra garantier. Dessutom hävdas att gränsen fungerar som ett skydd mot att oseriösa personer drar i gång bolag. Det är dock inget säkert skydd. För att vara säkra på ett sådant skydd skulle vi nog i stället få höja aktiekapitalet betydligt, och det är en tråkig utveckling om vi på så sätt hindrar seriösa företagare. Att kravet på kapitalinsats skulle finnas för att visa att idéerna är seriösa kan tyckas orättvist. Det finns många som har väl genomtänkta idéer som de på allvar vill satsa tid och pengar på. Ska endast de få chansen som har stort kapital bakom sig? Det tror jag inte är kammarens mening. Därför handlar det om att göra en avvägning. Vi vill hitta en rimlig nivå och sänker därför till 50 000, en gräns som stöds av flera remissinstanser. Om man väger de bägge alternativen mot varandra blir slutsatsen att det finns betydligt fler fördelar med att sänka kapitalet än att hålla kvar det på dagens nivå. Om ytterligare sänkningar ska ske blir en fråga för framtiden. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motion. 156 (): tar och alliansregeringen ytterligare ett steg på vägen när det gäller att underlätta för människor att starta företag. Propositionen vi behandlar, om att sänka kravet på lägsta tillåtna aktiekapital från till , innebär att många som inte har de större pengarna till förfogande nu får möjlighet att bilda bolag. Den utredning som tillsattes och som ligger till grund för propositionen hade uppdraget att se över konsekvenserna av olika nivåer på aktiekapitalet, bland annat så lågt som en krona. Det skulle jag personligen inte ha något emot, även om jag självklart står bakom regeringens förslag. Om man är lite visionär och det kan man ju tillåta sig ibland skulle det kanske vara enklare att enbart använda sig av aktiebolag med ett kapital på en krona, eller kanske om man vill följa eurolinjen. Då skulle man eventuellt kunna avveckla enskild firma som bolagsform. Det borde underlätta och minska administrationen både inom näringslivet och i samhället i stort. Det skulle förmodligen bli betydligt enklare till exempel när det gäller skattefrågorna, och genom att rent formellt ta ut lön blir det inte heller någon sammanblandning mellan den privata ekonomin och bolagets ekonomi. Frågan är alltså om det behövs två bolagsformer när det ändå i många sammanhang ställs krav på att ägaren eller att det finns annan privat säkerhet för lån och andra åtaganden. Det förutsätter dock att den aviserade förenklingen av revisionsplikten får fullt genomslag, och det hoppas jag att vi kan effektuera senare i vår. Repetition är kunskapens moder, och jag vill koppla in i det sade när det gäller det internationella perspektivet. I finns nu en aktiebolagsform där det är som kapitalkrav. I gäller , och i behövs inget kapital alls. Detta bör vi vara uppmärksamma på. Vi får inte hamna i den situationen att svenska företagare väljer att registrera sina företag utomlands med allt vad det innebär för skatteintäkterna i . Vi ser också en tydlig trend mot att det blir allt fler tjänsteföretag. Det innebär att det inte finns samma naturliga tillgångar i form av fastigheter och inventarier som kan bidra till att öka tillgångarna i ett bolag. Regeringen skriver att är den mest lämpliga nivån, och det för att man är beredd att se över det på nytt om det skulle visa sig att det behövs. Det tycker jag är ett bra förhållningssätt. I sin motion från framhåller vikten av aktiekapital som kapitalskydd. Min fråga till är hur ofta han tror att en leverantör i form av en småföretagare begär in en årsredovisning från en annan företagare när han eller hon ska göra affärer. Det är nästan aldrig. Dessutom är balansräkningen en ögonblicksbild, och det hinner hända mycket eller ibland räknat från det senaste bokslutet. Däremot är vi överens om en sak, och det är att man om man själv har satsat kapital är mer försiktig och vårdar det man har satsat pengarna på, jämfört med om det enbart är lånade pengar. Det gäller också i andra sammanhang. Sammantaget kan jag inte tycka att det i deras motion finns tillräckligt tungt vägande skäl mot en sänkning av aktiekapitalet. De hänvisar nästan enbart till olika remissyttranden. Det är i och för sig vällovligt, men ser varje remissinstans det ur sin position, och det ska sedan vägas mot andra intressen i den politiska processen för att skapa en helhetsbild. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. 157 (): har alltid arbetat för små och medelstora företag. Vi vet att utan dem stannar . Därför kommer vi att stödja de förslag som underlättar för småföretagare och för människor som med liv och lust vill starta företag. Vi menar att ett lägre ställt krav på aktiekapital för privata aktiebolag gör aktiebolaget mer tillgängligt och fler kommer att välja det som företagsform. Vi tycker att en halvering av det kapital som behövs för att bilda ett aktiebolag verkar vara en bra balans. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:529 Bullergränsvärden för luftvärmepumpar av () till miljöminister () 2009/10:530 Skattestrukturen i näringslivet av () till finansminister () 2009/10:531 Takras till följd av stora snömängder av () till miljöminister () 2009/10:532 Finansiering av och regional energistatistik av () till näringsminister () 2009/10:533 Felparkeringsavgiften av () till statsrådet () 2009/10:534 Ekonomisk ersättning vid skada i bostad av () till miljöminister () 2009/10:535 Mänskliga rättigheter för bahaier i av () till utrikesminister () 2009/10:536 Krafttag för jämställdheten inom EU av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:483 Införande av ett exportpris för dataspel av () till statsrådet () 2009/10:484 tolkning av avfallsdirektivet av () till miljöminister () 2009/10:485 Förföljda konvertiters möjligheter att få asyl av () till statsrådet () 2009/10:487 Möjlighet att utfärda ordningsbot vid nedskräpning av i (s) till justitieminister () 2009/10:488 Dokument i utredningen om mordet på av () till justitieminister () 2009/10:491 Översyn av utsökningsbalken av () till justitieminister () 2009/10:492 Långsiktiga spelregler för mejeribranschen av () till jordbruksminister () 2009/10:493 Tågförseningar av () till statsrådet () 2009/10:497 Planerade ändringar i studiestödssystemet av () till statsrådet () 2009/10:498 Skarven av () till jordbruksminister () 2009/10:499 Utvisning av nordiska medborgare av () till statsrådet () 2009/10:500 Arbetsförmedlingens upphandling av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:502 Hissäkerhet av () till miljöminister () 2009/10:503 Kommunala energikrav av () till miljöminister () 2009/10:504 Allt fler grövre butiksrån av () till justitieminister () 2009/10:507 Guldhandeln av () till justitieminister () 2009/10:508 EU:s datalagringsdirektiv av () till justitieminister () 2009/10:510 Avfall från massförstörelsevapen av () till miljöminister () 2009/10:512 Dumpning av förorenad snö av () till miljöminister () 2009/10:514 Fritidspolitiker och deltidsarbetslös av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:515 Jobbcoacher av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:516 Häktet i av () till justitieminister () 2009/10:517 Rättstryggheten i av () till justitieminister () 2009/10:518 Mänskliga rättigheter för folk av () till utrikesminister () 2009/10:519 Rullstolsliftar på SJ:s tåg av () till statsrådet () 2009/10:520 Nordiskt militärt samarbete av () till försvarsminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 2 § anf. 13 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 55 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 5 § anf. 96 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 117 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.