prot · GY0941 · 2010-12-22 00:00:00 — Det finns många sådana åtgärder, och dem genomför alliansregeringen. Det viktigaste är att det finns växande företag som anställer. Det gäller att ha en politik för det och inte en politik som går ut på att brandskatta företagare och dra undan de förutsättningar med och som finns. Det gäller att ha en politik som går ihop hela vägen. , när ska Socialdemokraterna börja ha en arbetsmarknadspolitik? Jag blir orolig när jag hör att ni går till val på något och sedan ångrar er . Jag blir orolig när ni säger en sak i kammaren och en annan i slutna rum i era förtroenderåd etcetera. Vad står socialdemokratin för? Vad vill ni göra för att minska ungdomsarbetslösheten? Jag hör er tala om 100 000 jobb och praktikplatser, men det är aldrig någon som konkretiserar det. Det enda exempel jag har hört var snabbtåget som skulle byggas mellan och . Ska alla ungdomar alltså bli järnvägsarbetare? Är det er plan? Det känns tvivelaktigt att vi i denna kammare ska bestämma var de nya jobben ska växa fram. Det ska företagen bestämma, och det ska de jobbsökande bestämma. Det är därför vi skapar generella förutsättningar för jobbskapande, och ser vi att ungdomsarbetslösheten har minskat eller till i riket. Det är mycket bra, och vi har goda förutsättningar att sänka ungdomsarbetslösheten ännu mer. Jag vill gärna ha svar från : Vad är er politik? 97 Arbetsmarknadsminister (M): Det är många frågor och en del förvirring i statistiken, . Det är allvarligt med arbetslösheten bland ungdomar, framför allt bland de 56 000 ungdomar som varken arbetar, studerar eller är anmälda på Arbetsförmedlingen och som vi inte vet vad de gör. Det är det största bekymret. Det näst största bekymret är de ungdomar som har lämnat skolan. Det är synd att inte är kvar i kammaren. Hon var skolminister när många ungdomar på grund av de reformer som skedde inte fick en skola som de kunde vara nöjda med och när många slogs ut från skolan och inte fick chansen att komma in på arbetsmarknaden. Låt oss titta på statistiken. fanns det 119 000 arbetslösa ungdomar mellan . På ett har det minskat med 14 000 personer. Det är utmärkt. Bland de ungdomar i denna ålderskategori som är arbetslösa går mer än hälften, , i gymnasieskolan, i och på universitet och högskola. Man måste titta på hur det ser ut. De som går i behöver annan hjälp och stöd. Kanske är det inte mest bekymmersamt för dem som går i 8:an och vill jobba extra i en affär även om det kan vara nog så bekymmersamt. Mitt största fokus måste dock ligga på dem som är lite äldre som har rätt att komma in på arbetsmarknaden och som har rätt att slutföra sin skola. Vi måste alltså titta på det vida begreppet ungdomar. Är man och bor hemma och söker arbete är det inte ett stort bekymmer för samhället. Är man däremot 20 eller är det ett allvarligt problem och ännu värre för dem som inte gör någonting. Därför gör vi mycket. Den allra viktigaste reformen är den som skolminister ansvarar för, det vill säga att genomföra en skola där alla barn och unga får chansen. Skolan är grunden. Det är den som förebygger arbetslöshet på både kort och lång sikt. Jag nämnde tidigare att vi har sänkt kostnaderna för att anställa ungdomar, och vi genomför lärlingsutbildningar i både gymnasieskolan och arbetslivet . Dessutom kommer de unga som inte har gått igenom grunden i gymnasieskolan att kunna få ett förhöjt studiebidrag från staten på ca per fyraveckorsperiod för att slutföra sin skolutbildning. Det kommer att gälla . Reformen initieras och är otroligt viktig. För att motivera ungdomar att förstå vikten av att få en skolutbildning fortsätter vi med satsningarna inom folkhögskolan. Hälften av alla ungdomar är arbetslösa än en månad. Därför vore det förödande att från dag ett på Arbetsförmedlingen sätta ungdomar i en utbildning, aktivitet eller åtgärd. Däremot ska de få det när de har varit arbetslösa och inte kommit i jobb. Att låsa in en ungdom i en aktivitet som inte leder till jobb när vi vet att så många får jobb skulle inte vara vettigt för någon part. Jag vill poängtera att ungdomar är olika. Ungdomsarbetslösheten är ingen synvilla, men vi måste titta bakom siffrorna. Vi måste titta på de elever som går i grundskola och gymnasium. Vi måste se till att skolan är tillräckligt bra på att se varenda unge och ge varje barn och ungdom en förutsättning. Det bygger vi framtidens skola på. Vi satsar så mycket som på skolan för att varje barn och ungdom ska få chansen. Det är en framtidssatsning. Det, , är mer än vad den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde. Då lämnade så många som 30 000 ungdomar skolan utan godkända betyg. Det lade grunden till den höga ungdomsarbetslöshet vi har i . 98 (S): Det är skönt att höra att så tydligt tar avstånd från sin partiledare och statsminister som påstår att ungdomsarbetslösheten är en synvilla. Det är bra att vi får det nedskrivet i protokollet och att tydligt säger ifrån till sin egen statsminister. Det är bra att vi kan vara överens om att ungdomsarbetslösheten inte är någon synvilla. Vi ska givetvis se varje ungdom för sig. Vi måste också se vilken typ av arbete som ungdomarna söker. Är det extrajobb, deltidsjobb eller heltidsjobb? Jag hör att vissa debattörer ändå försöker sopa problemet under mattan. De menar att man inte behöver räkna alla och att det inte är så viktigt. Jag kan förstå att man måste sätta fokus på dem som är heltidsarbetslösa, men vi måste se till att alla som söker arbete och som har möjlighet att arbeta får ett arbete. Vi måste också se till att vi har företag som fungerar och att vi har en matchning som gör att de som söker arbete får rätt möjligheter. Med den borgerliga politiken försämras skolresultaten. Man kan naturligtvis skylla på sossarna. Det kommer den borgerliga regeringen att göra . När vi regerar igen kommer ni att säga att allt är vårt fel, och när ni regerar säger ni att allt är vårt fel. PISA-undersökningen visar att svenska elevers kunskaper i matematik, naturvetenskap och läsförståelse har försämrats. Det är 3 000 färre lärare under den borgerliga regeringens tid, och det är större skolklasser. Ni påstår att ni försöker göra något åt skolan och att ni vill ha rätare led och ni säger att det skulle ge bättre resultat. har det inte visat sig. Ungdomar behöver en bra utbildning. Alla som söker arbete behöver inte samma utbildning. Varje ungdom måste ses för sig. Den som inte har någon utbildning alls ska få den utbildning den behöver. De som har högskoleutbildning ska givetvis ha en annan typ av matchning och stöd så att de får de jobb de passar för. Ni har, som sagt, misslyckats när det gäller arbetslösheten. Det är bra att ni kommer med en rad åtgärder. Ni påstod att ni hade fixat det redan under den förra mandatperioden med alla de åtgärder som ni har räknat upp. Det visar sig att det som ni har gjort inte har fungerat. Man måste erkänna det. Det är bra att ni erkänner att det inte är en synvilla, och det är bra att ni vill vidta ytterligare åtgärder, men än så länge har ni inte kommit till rätta med problemet, stora sorgebarn, den höga ungdomsarbetslösheten. Det behövs växande företag och det behövs en politik för jobben. Då måste man också satsa på utbildning, precis som sade tidigare. Det behövs naturligtvis olika typer av utbildning beroende på vad den unga har i bagaget. Man ska absolut inte dra alla över en kam. Jag tycker att det är märkligt att vissa debattörer gör det. Vi har satsat på 100 000 nya jobb och utbildningstillfällen i vår budgetmotion. Vi har en mängd förslag på åtgärder för att snabbt se till att ungdomar får ett arbete. De ska inte låsas in i en åtgärd, men de ska få hjälp . Det är det bästa man kan göra. 99 HANS (FP): visar dålig förmåga att ta ansvar för den egna politiken. Att skolan inte har fungerat bra under socialdemokratins regeringsperiod är ingen hemlighet. Att vi nu gör om utbildningen åt det håll som efterfrågar är uppenbart. Vi anpassar nu gymnasieskolan efter individen en del vill ha en yrkesutbildning, andra vill läsa teori för att förbättra ungdomars möjlighet att utifrån sina egna förutsättningar få en bra utbildning så att de kan komma i arbete. Jag har en fråga till . Vi inom Alliansen har pratat länge om att införa ett utvecklat lärlingssystem. Vi arbetar på det. och arbetsgivarorganisationen har tecknat ett kollektivavtal om yrkesintroduktion. Avtalet riktar sig till ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet. De kan på detta sätt få arbete och utbildning. Jag tycker att det är mycket bra. Det påminner om det som vi i Alliansen gör när vi nu vill införa ett lärlingsprogram inom gymnasieskolan och möjlighet till lärlingsprovanställning för personer . Har börjat sympatisera med Alliansens lärlingspolitik, grundat på om tycker att det initiativ som Metall har tagit är bra? Det skulle vara intressant att höra. Det är viktigt för att lösa situationen för ungdomar utan arbete. I de länder som har haft fungerande och bra lärlingssystem och är ungdomsarbetslösheten lägre än i . Jag skulle vilja veta hur ser på avtal med teknikföretagen om lärlingsutbildning. 100 (M): Det är inte länge sedan jag gick i skolan. Jag vill påminna om att Alliansens gymnasiereform träder i kraft . Alla som har gått i gymnasieskolan har gått i en gymnasieskola som är utformad av Socialdemokraterna. Det är er skola. Det tar att göra om skolan. Vi kan ju inte se skillnader så snart gymnasiereformen är på plats. Jag tror inte det, även om det känns hemskt att säga. Det är de år man går i skola, från första klass och framåt, som formar hur bra man är på arbetsmarknaden. Det tar nog innan man börjar se verkliga resultat av en skolpolitik. Om vi ser bakåt var det Socialdemokraterna som styrde. Det är er politik som har lett till att ungefär lika många som räknas som arbetslösa gick ut skolan utan fullständiga betyg. IV-programmet som ni införde skulle vara det lilla programmet för några få. Det blev det största programmet för killar. Det är inte ens en riktig gymnasieutbildning. Det är därför vi har problem, och det är därför vi har gjort stora insatser för att få ungdomar i arbete. I statistiken ser vi att ungdomsarbetslösheten minskar. Jag hoppas att stöder vår skolpolitik som ser till att fler människor kommer i arbete . 101 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vänder mig först till . Jag tycker inte att det är seriöst av en debattör att lägga ord i min mun. Vi kan göra våra egna tolkningar. Jag var väldigt tydlig i fråga om ungdomsarbetslösheten och statistiken. Det är ett bekymmersamt läge med de ungdomar som inte har klarat av skolan. Därför genomför vi reformer. har dock en poäng. Det handlar om utbildning. Jag rekommenderar att ta del av statistiken och gärna besöka för att förstå hur man kan tolka statistik. som är verksam vid skriver så här i en artikel i : Statistiken ställer krav på användaren att rätt förstå utvecklingen av ungdomsarbetslösheten. Man måste förstå att det finns olika behov hos ungdomar som går i och är och hos dem som går i gymnasieskolan där , alltså halva ungdomsarbetslösheten, finns och hos dem som går på . Jag tycker att det är viktigt att vi kan enas om att det är skolan som ska förebygga arbetslöshet. Har man gått på universitet och pluggat i fyra är det, precis som säger, helt orimligt att man ska in i en kortare arbetsmarknadsutbildning. Det är inte målsättningen. Det gäller för den unga att komma ut på en praktikplats eller traineeplats inom det område som man är utbildad för. Vi ser en positiv trend i samhället . Ungdomsarbetslösheten har minskat och fler ungdomar kommer i arbete. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna har säkert haft en god effekt och bidragit till det. Vi har också genomfört ändringar så att det har blivit möjligt med visstidsanställningar i större utsträckning. Där har speciellt ungdomar kunnat komma in. Det är en brygga från arbetslöshet in på arbetsmarknaden. Eftersom ungdomar är olika tycker vi att det är angeläget att man inte bara ser över den treåriga teoretiska högskoleförberedande delen i gymnasieskolan utan även tänker på de ungdomar som vill ha en lärlingsanställning och komma ut i jobb. Vi kommer att utreda lärlingsprovanställningar och vi kommer att genomföra lärlingsutbildningar i gymnasieskolan. Det är viktiga reformer. Ungdomar får också stor hjälp genom jobbcoachning inom Arbetsförmedlingen. Om man har sökt en del jobb utan att få något behöver man någon som hjälper en att stärka självkänslan och får en att tro på att man kan och vill och har förmåga. Där kommer jobbcoachningen in. När ungdomar har varit arbetslösa en period infaller också de nystartsjobb där man tar bort hela arbetsgivaravgiften för den unga. Det är också viktigt. Den allra viktigaste reformen är nog ändå den som genomförs , nämligen ett ökat studiebidrag för de ungdomar som väljer att gå tillbaka till skolan för att avsluta grund- och gymnasieskolan. De kommer att få det förhöjda studiebidraget. Låt oss enas om att statistik inte är helt lätt att tolka och att det behövs olika åtgärder för olika behov. 102 (S): Jag tycker att det var bra att i sitt förra inlägg tydligt sade att arbetslösheten inte är någon synvilla. Det var inte jag som hittade på de orden. Jag tycker att det är bra att erkänner att ungdomsarbetslösheten inte är någon synvilla. Då är vi alltså överens om det, och det är bra. Det andra vi är överens om är att alla ungdomar är olika och att var och en har olika utbildningsbakgrund. Därför måste de ha olika typer av stöd och matchning. Det är bra att vi är överens om det också. Vi kan komma långt med det. Men det räcker inte. Man måste också gå från ord till handling. Man kan säga att man ska göra skolan bättre och sedan skylla på att det kommer att ta innan man ser resultat. Men man kan också se vad den borgerliga regeringen har gjort, nämligen att minska antalet lärare med 3 000. Man kan se att skolklasserna har blivit större under den borgerliga regeringens tid. Då kan ni inte skylla på att det egentligen var sossarna som ville det, utan det är den borgerliga regeringen som har genomfört detta. Jag fick en fråga om vad jag tycker om lärlingsutbildningar. Jag tycker att det är bra om vi har starka parter på arbetsmarknaden. Vi ska ha en stark fackföreningsrörelse och vi ska ha starka arbetsgivarparter som kan bygga en lärlingsutbildning. Men då ska vi se till att inte den borgerliga regeringen fortsätter att rycka undan benen på fackföreningsrörelsen, som den har gjort . Om vi har starka fackföreningar kan vi se till att lärlingsperioden också innehåller någon form av utbildning. Då välkomnar jag det. Då tycker jag att det är bra om arbetsmarknadens parter är tillräckligt starka och om man kan se till att man är överens. Vi ska nog kunna komma överens om mycket, men jag beklagar att statsministern vägrade att komma hit och dra tillbaka sitt uttalande om synvillan ungdomsarbetslösheten. Dessutom vill jag önska alla i kammaren en god jul och ett gott nytt år. 103 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill önska mina meddebattörer detsamma. Jag tror att vi delar uppfattningen om att alla ungdomar ska få chansen. Vi kommer att anstränga oss till det yttersta för att både göra en bättre skola och vidta bättre åtgärder. Vi ska vässa alla instrument i verktygslådan så att fler unga kan komma in på arbetsmarknaden. Det är väl den bästa julklapp man kan få! Det ska bli fler än som kommer in; det är min ambition. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2010/11:94 om brist på arbetskraft med rätt utbildning 104 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att rusta upp den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen i syfte att åtgärda problemet med flaskhalsar på arbetsmarknaden. Låt mig börja med att notera det positiva i att vi ånyo är i en situation med en stigande efterfrågan på arbetskraft efter en av de djupaste och mest utbredda lågkonjunkturerna . En övergripande målsättning för regeringen har varit att överbrygga krisen och mildra dess långsiktiga effekter. Inom arbetsmarknadspolitiken har regeringen därför gjort kraftfulla satsningar. Det har gällt bland annat arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och jobbcoacher, så att de personer som förlorat jobbet ska behålla kontakten med arbetslivet och stå bättre rustade när jobben kommer. Jobbcoachningen har varit viktig bland annat när det gäller att upprätthålla sökaktiviteten hos de arbetssökande. Den främjar därmed en effektiv matchning mellan arbetsgivare och arbetssökande. Frågan om att säkra näringslivets behov av kompetens är av central betydelse för att långsiktigt säkra vår konkurrenskraft och därmed vår välfärd. Regeringen har därför under den gångna mandatperioden gjort stora satsningar inom utbildningspolitiken, bland annat genom utbyggnad av den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen och skapandet av den nya och genom försöksverksamhet med lärlingsutbildning inom gymnasieskolan. Detta är inledningen på en kvalitetsförstärkning av yrkesutbildningen som regeringen anser bör fortsätta. För att förbättra kunskapen om kommande behov på arbetsmarknaden har regeringen även gett ett antal centrala myndigheter i uppdrag att bland annat ta fram nationella analyser avseende framtida kompetensförsörjningsbehov. För personer som står långt ifrån arbetsmarknaden kan i vissa situationer en kortare arbetsmarknadsutbildning vara en väg tillbaka till ett arbete. Regeringen har därför även tillfört medel för att möjliggöra ett ökat antal platser i arbetsmarknadsutbildning. Jag är övertygad om att regeringens satsningar på utbildning leder till att fler personer väljer att utbilda sig. Det är dock viktigt att utbudet av yrkesutbildningar fortsätter att utvecklas i samklang med arbetsmarknadens behov av kompetens. Inom är det arbetslivets behov som avgör vilka utbildningar som ska genomföras. Genom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen kan den enskilde på eget initiativ ställa om för att möta de behov som finns på den aktuella arbetsmarknaden. När det gäller arbetsmarknadsutbildningar anordnar Arbetsförmedlingen utbildningar med inriktning på tillverkning, transport, bygg- och anläggning, vård- och omsorg med mera. Arbetsmarknadspolitiken handlar inte om antingen jobbcoachning eller utbildning och praktik. Jag är övertygad om att bägge delar kommer att krävas och krävs. 105 (S): Vi har det positiva problemet, om man får säga så, att vi har ett läge med en stigande konjunktur och en bred tillväxt på arbetsmarknaden. Men det finns också problem på denna arbetsmarknad. Vi har tidigare debatterat att långtidsarbetslösheten biter sig fast. Det finns också ett problem i den andra änden, nämligen att allt fler arbetsgivare nu rapporterar problem med att få tag i rätt kompetens. Även om bristerna fortfarande inte alls är så stora som de har varit under tidigare högkonjunktur är det av arbetsställena i näringslivet som i Arbetsförmedlingens senaste undersökning säger att de har stött på rekryteringsproblem. Det gäller kanske framför allt inom industrin och byggsektorn, men man kommer med dessa varningssignaler också inom andra sektorer. Det är självfallet svårbedömt hur detta kommer att utvecklas framåt. Vi hoppas alla att vi kommer att fortsätta att ha en tillväxt i ekonomin och en tillväxt på arbetsmarknaden. Om det står sig kommer problemen att förvärras, särskilt om man till detta lägger de demografiska utmaningar vi står inför som också regionalt kan vara mycket stora. Det handlar om hur vi ska möta den generationsväxling som måste till. Regeringen och ministern svarar att jobbcoachning är det sätt som man vill använda för att matcha arbetssökande med jobben. Men det räcker inte så långt. Om inte de arbetslösa har rätt kompetens räcker det inte med coachning för att hamna på rätt ställe. Det är den ena delen. Det fungerar om man har rätt kompetens. Men om man inte har det och om kompetensen hos de arbetslösa, särskilt om man tar hänsyn till regional fördelning, ser annorlunda ut än behoven måste man göra andra insatser. Regeringen har varit tydlig, herr talman, i sin nedprioritering av arbetsmarknadsutbildningen. Det är inte bara vi i oppositionen som har påtalat det och kritiserat regeringen för att den inte vill investera i utbildning för arbetslösa. Också regeringens eget expertråd, , har i rapport efter rapport kritiserat just denna del av regeringens politik att den inte har velat satsa på mer kvalificerad arbetsmarknadsutbildning i det konjunkturläge som har rått. Vi har över 200 000 människor som är anmälda arbetslösa på Arbetsförmedlingen. Bara drygt 5 000 av dem får chansen till en arbetsmarknadsutbildning. Min bedömning är att det är på tok för lite i förhållande till de rekryteringsbehov och kompetensbehov som vi redan nu ser på arbetsmarknaden. Jag tror också att problemen kommer att öka . Detta ska kopplas till att regeringen också har dragit ned på annan, reguljär, utbildning. Det har förvärrat problemet. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: regeringen beredd att satsa nya resurser på att utöka arbetsmarknadsutbildningen och vuxenutbildningen för att göra det möjligt för ett växande näringsliv att finna rätt kompetens till de jobb som skapas? 106 HANS (FP): tar upp ännu en viktig del inom arbetsmarknadspolitiken, nämligen utbildningen. Med just arbetsmarknadsutbildningen är det så att man alltid får väga behovet mot efterfrågan och hur läget på arbetsmarknaden samt konjunkturen är. Min bild är att regeringen gör en väl avvägd bedömning. Men det finns också andra delar i utbildningssystemet som är viktiga när det gäller att matcha personer utan jobb in i arbete. En av de viktiga saker som vi genomför nu är den så kallade etableringsreformen så att nyanlända svenskar får en bra matchning in på arbetsmarknaden genom att hänsyn tas till deras bakgrund, till deras kunskaper och utbildning, till yrkeserfarenhet och så vidare för att de ska kunna ta de jobb som finns på den svenska arbetsmarknaden. På så vis får också företagen möjligheter att finna arbetskraft till de jobb som företagen har. Jag vill också peka på de satsningar som inom kommunerna görs på yrkesvux och yrkeshögskola. Som jag och vi inom Alliansen ser detta är det ett problem att gymnasieskolan tidigare varit alltför likriktad. Alla skulle läsa till högskolebehörighet, oavsett vilken typ av utbildning man var ute efter. Många ungdomar som jag pratat med har sagt att det aldrig känts riktigt bra och inte riktigt stimulerande. Man har inte fått vad man efterfrågat. vill vi ge dem den möjligheten genom att göra utbildningarna mer inriktade på den väg man vill gå. Jag tror att inte minst kommer att vara framgångsrik i att ge företag möjligheter att få arbetskraft till de jobb som företagen har. Det här är några av de viktiga åtgärder som vi vidtar. Så dyster är ändå inte bilden. minskar ju arbetslösheten. Som jag nämnt i en interpellationsdebatt tidigare kommer jag från . I kommun har det varit tufft på arbetsmarknaden med många arbetslösa. säger som är förvaltningschef i kommun att antalet nyanmälda i jobb växer i . Det är fler nyanmälda jobb. Antalet varsel om uppsägningar minskar mer än i landet som helhet. Det finns alltså positiva signaler ute på arbetsmarknaden. Lyckas vi med en reform som etableringsreformen och med satsningarna på yrkeshögskola och yrkesvux kommer vi, tror jag, nära en lösning på de problem vi har. Dessa problem ska vi vara medvetna om, och vi ska förstås aktivt arbeta med att ge förutsättningar för att lösa problemen. 107 Arbetsmarknadsminister (M): Utbildning lägger grunden för ett bra arbetsliv; visst är det så. Därför har skolan en väldigt viktig roll när det gäller att förebygga arbetslöshet. Det är också av det skälet som vi nu reformerar gymnasieskolan. Det kommer framför allt att gynna väldigt många ungdomar som vill ha ett yrke och som vill komma ut i arbetslivet. var det helt orimligt. Det är ett av skälen till den arbetslöshet som vi har. Det visar forskningen och på IFAU.