prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Vi sverigedemokrater kommer inte att passa oss för att få igenom vår politik, även om de syften ni har i era förslag inte är desamma som våra. Sammanfaller de kommer vi inte att tveka att ställa oss bakom era förslag för att få igenom vår politik. Vi driver politik praktiskt, inte ideologiskt. Vi vill ha praktiska resultat. Vi vill förändra människors vardag och människors framtid. Där skiljer vi oss åt, radikalt. 34 (V): Vissa vill låta oss tro att har varit ett litet Bullerbyn, ett ständigt somrigt där alla heter eller , ett land där alla delar samma värderingar och det inte finns större konflikter och skillnader än dem mellan gårdarna, ett land där alla äter av allra bästa slag. I Bullerbyn finns inga ensamstående på socialbidrag och ingen som för ut pengar ur landet för att slippa skatta. I Bullerbyn finns inga vårdnadstvister. I Bullerbyn finns inte klassklyftor eller sociala grupperingar och inte heller en värld utanför och människor som rör sig över gränserna, söker nya liv, slår sig ned och blir en del av samhället. Med risk för att ta alla illusioner från vissa SD-företrädare kan jag avslöja en sak. Bullerbyn finns inte på riktigt. Bullerbyn har aldrig funnits. Den är en saga. Tänker vi efter inser vi att aldrig har varit så enhetligt. har haft klasskillnader, konflikter mellan grupper och delar av landet. har haft in- och utvandring, och medborgare har kommit till eller lämnat landet. har alltid varit en del av världen och så kommer det att förbli. Men klassklyftorna har fått en extra dimension, nämligen etnicitet. Det innebär att man som utlandsfödd löper större risk att bli arbetslös, sjuk eller fattig än en svenskfödd. Alliansens politik ökar dessa klyftor, och deras så kallade integrationspolitik går ut på att hänvisa utlandsfödda till låglöneyrken. Precis som Bullerbyn är en saga är även bild av invandringen fri fantasi, fast mörk och skrämmande. SD målar upp en bild av invandrare som en grupp utan nyanser, historia eller kulturella skillnader. Där är alla invandrare lika religiösa extremister och skadliga för samhället. I SD:s trångsynta värld är invandringen hotet mot Bullerbyidyllen. Vi ställs mot dem, och alla andra konflikter göms undan. Vi i ser att ur mångfald, förändring, konflikter och influenser skapas nya idéer och ett levande samhälle som fortsätter att utvecklas och leva. Det svenska samhället ska vara ett samhälle som tar intryck, drar ifrån och lägger till, aldrig stelt och färdigt utan alltid i rörelse. Men för att utlandsfödda ska kunna bli en del av samhället krävs att samhället öppnar sig och erbjuder vägar in. Det absolut viktigaste för att skapa integration är en helt annan bostads-, utbildnings- och arbetsmarknadspolitik än Alliansen erbjuder. Vi måste bygga bra och billiga bostäder i blandade former. Vi måste skapa likvärdiga skolor som inte segregerar och sorterar. Och vi måste ha en politik för full sysselsättning som gäller oavsett varifrån man kommer. En lyckad integration förutsätter en stark generell välfärd av hög kvalitet tillsammans med kamp mot rasism och diskriminering. Det innebär ytterligare fokus på diskrimineringsområdet så att inte okunskap och rasism får råda när arbetsgivare ska nyanställa. Därför bör man till exempel i större utsträckning arbeta med kravprofiler när man tillsätter tjänster. Utgiftsområde 13 handlar till viss del om hur man skapar ett samhälle där vi tar till vara de människor som kommer hit till hur man skapar förutsättningar för nya medborgare att leva, bo, arbeta och utbildas på samma villkor som de som redan lever här. Det innebär att nyanlända måste ges förutsättningar för att vara en del av samhället och ta del av alla dess rättigheter och skyldigheter. Och den enskilt viktigaste förutsättningen för detta är språket. Alliansen vill ge en individuell sfi-bonus till dem som klarar av språkstudierna. Det är ett synsätt som markerar misstro till nyanländas vilja att lära sig svenska. Dessutom avslöjar det en okunskap om hur olika bakgrund de nyanlända har. Vissa har redan tillägnat sig flera språk i livet och lägger enkelt till svenskan. Andra är ännu inte läskunniga och måste börja från början med bokstäver och ljud för att få skriv- och läskunskap. hade jag förmånen att få hälsa på hos Livstycket i , någonting som jag verkligen kan rekommendera. Där arbetar man framgångsrikt med att lära utlandsfödda kvinnor just att läsa och skriva, eller som de säger i det projekt som drivs just nu: Vi dricker te och lär oss bokstaven E. För denna grupp ännu ej läskunniga kvinnor krävs helt andra inlärningsmetoder än för högutbildade. Genom att varva praktiskt arbete med läsning blir det svenska språket levande. Gemensamt för kvinnorna är att de gärna vill lära sig svenska men att de behöver andra metoder för att kunna göra det. Detta kan gälla uppskattningsvis av alla sfi-elever. Därför krävs olika typer av sfi-undervisning för olika grupper. Framför allt krävs det satsningar på att förbättra och förstärka sfi-undervisningen så att alla oavsett bakgrund får de verktyg som de behöver för att vara med i samhället. Det behövs alltså många fler livstycken i . föreslår tillsammans med De rödgröna att pengarna från sfi-bonusen går till att stärka sfi genom en kvalitetssatsning. är ett mycket segregerat samhälle där människor med olika bakgrund bor åtskilda, går i skola åtskilda och även till viss del arbetar åtskilda. De flesta svenskfödda vet hur viktigt det är att ha kontakter för att få sitt första jobb. Ett segregerat samhälle har få mötesplatser där till exempel nyanlända har möjlighet att skapa kontakter för att få arbete eller att ta del av samhället i övrigt. Ett segregerat samhälle skapar dessutom okunskap om andras livsvillkor, perspektiv och åsikter, och okunskap föder rädsla. I dagens så kallade integrationsdebatt är de utlandsfödda i fokus. Men integration rör alla i samhället så att vi kan skapa ett jämlikt och rättvist samhälle där alla har lika mycket makt över samhället och sitt eget liv. De mest segregerade områdena är rika villaområden i storstädernas utkanter. För att medverka till att bryta segregeringen vill vi lagstifta om att samtliga kommuner är skyldiga att hjälpa till vid flyktingmottagande. Dagens modell där vissa kommuner smiter från sitt ansvar och inte tar emot nyanlända flyktingar är inte hållbar. är motståndare till regeringens satsning på etableringslotsar. I sin iver att leka affär på alla tänkbara områden har regeringen tidigare infört jobbcoacher med resultatet att oseriösa aktörer släpps in på området och kvaliteten blivit mycket varierande till höga kostnader. föreslår man samma sak för gruppen nyanlända. Här förväntas människor som just anlänt till välja mellan olika aktörer och därefter komma ut i arbete. Vi som vet hur svårt det är att bara välja elbolag kan även föreställa oss hur svårt det är att i ett helt nytt land och med helt nya förutsättningar jämföra olika lotsar. Risken är överhängande att det inte blir något egentligt val. Dessutom finns det risk att satsningen leder endast till tillfälliga och osäkra jobb och inte till en helhetsplanering för den enskilda. Risken för tillfälliga och kortvariga lösningar ökar i och med att ersättningen till lotsen är mycket låg i början och ger utdelning först när den nyanlända får ett jobb. Tillsammans med De rödgröna vill vi i i stället att samtliga nyanlända ska ha rätt till en individuell etableringsplan. Etableringen på arbetsmarknaden ska vara Arbetsförmedlingens ansvar. Där är det även viktigt att vi i sammanhanget inte glömmer bort den viktiga sociala etableringen som även krävs för grupper som inte ska ut på arbetsmarknaden, till exempel äldre eller föräldralediga. politik på området integration ska ses som en helhet. På utgiftsområde 13 hade vi i vårt ursprungliga rödgröna förslag en utgiftsminskning på etableringslotsar och sfi som ersattes på andra utgiftsområden. Men eftersom ramarna för det rödgröna förslaget har fallit kommer vi inte att delta i beslut på detta område. Jag yrkar bifall till reservation 1. (Applåder) I detta anförande instämde (V). 35 (SD) replik: har rätt i att Bullerbyn aldrig har existerat. Däremot har det existerat en vettig invandringspolitik i . har människor flyttat till , och de har behövts i det svenska samhället. hade vi en arbetskraftsinvandring som behövdes för den svenska industrin. Det var människor som kom till och tillförde någonting, och de behövdes här. Men från den nödvändiga arbetskraftsinvandringen har vi övergått till någonting helt annat. Vi har övergått till en asyl- och anhöriginvandring som har inneburit att av dem som har kommit till har haft skyddsbehov. De övriga har fått uppehållstillstånd i av andra orsaker. Det har skapat stora slitningar och problem i det svenska samhället, och där bär ett stort ansvar därför att ni tillsammans med Socialdemokraterna och till viss del med Alliansen har varit med och skapat dessa utanförskapsområden genom den politik som ni har bedrivit . har aldrig genom ett enda beslut i denna kammare eller i någon annan politisk församling i varit med och fattat beslut som har bidragit till de problem som vi har i de svenska utanförskapsområdena, men det har ni, . Sedan pratar du om värderingar, människosyn och liknande. Jag vet inte om du vet vem jag är, om du känner mig, om du kan bedöma hur vi Sverigedemokrater är som människor och om du vet vilka värderingar vi har. Det tror jag inte. Jag tror därför att också du ska akta dig för att ta sådana ord i din mun. vill tvinga kommuner att ta emot nyanlända. Man vill tvinga kommuner att bli som de socialdemokratiska och vänsterpartistiska exempelkommunerna , och exemplen avskräcker. Låt kommunerna själva bestämma om de har förutsättningar att ta emot nyanlända eller inte! 36 (V) replik: Nej, jag känner inte , och jag uttalar mig egentligen inte om din personliga övertygelse. Men jag uttalar mig med rätta om politik, och vi är här för att diskutera just politik. Där kan jag med rätta säga vad jag tycker om politik som är en politik som handlar om att öka motsättningarna mellan grupperna. Det säger jag. Det är inget personligt; det är politik. När det gäller kommunernas ansvar att ta emot flyktingar tycker jag att det är rimligt att det inte ska vara bara några få kommuner som tar emot flyktingar utan att det faktiskt blir fler som gemensamt tar detta ansvar. Jag tror att alla som lever i dessa kommuner som just nu tar emot flyktingar kan vittna om att det behövs fler som delar detta ansvar. När det gäller ansvar för den politik som har förts , eller vad du sade, är det klart att vi har haft en del av det ansvaret och det tar vi gärna på oss. Vi är inte nöjda med samhället som det ser ut, vare sig med klassklyftor eller annat. 37 (SD) replik: låter igen påskina att har någonting att göra med det utanförskap, de motsättningar och de problem som vi har i dagens svenska samhälle. Men det stämmer ju inte. Det är inte med sanningen överensstämmande. har inte i den här församlingen eller i några andra politiska församlingar här i landet varit med om att fatta några som helst politiska beslut som har skapat dagens situation. Men det har ni, . Ni i Västerpartiet har varit med om att fatta de beslut som har gett dagens situation. Det ansvaret kommer ni inte undan. När det återigen gäller kommunernas ansvar för att ta emot nyanlända eller inte är det så, precis som jag sade i mitt inledningsanförande, att invandringen inte får vara större än att det går att motivera samhällsekonomiskt, arbetsmarknadsmässigt, socialt eller humanistiskt. fallerar det på alla fyra punkter. Där bär ni ett stort ansvar, och det ansvaret måste ni börja ta. Det är många av era väljare som sitter ute i utanförskapsområdena som inte kommer in på arbetsmarknaden och inte kommer in i det svenska samhället, just på grund av den politik som ni har bedrivit tillsammans med andra partier. Det ansvaret kan ni inte dra er undan. Ta ansvaret och förändra politiken! 38 (V) replik: enskilt enda punkt i politiken är att minska invandringen. Jag tror att alla här i kammaren är smärtsamt medvetna om att det är däri er politik består. Vi i tycker inte att arbetslösheten, klassklyftorna och segregationen beror på invandringen, utan det beror på att det inte har förts en politik som skapar ett jämlikt samhälle. Ni sätter ständigt likhetstecken mellan sociala problem och invandringen. Vi ställer inte upp på den politiken. Det är ingen hemlighet. När det sedan gäller era förslag för att minska invandringen nämns ofta 100 000 invandrare . Det är mycket svårt att följa med i hur det skulle vara möjligt. Huvuddelen av dessa 100 000 är faktiskt svenskar som återvänder till . Därutöver är det en ganska stor andel EU-medborgare och nordiska medborgare. När vi då kommer till sakens kärna säger ni att det egentligen endast ska vara personer enligt som ska ha skyddsskäl. Det är en otroligt begränsad grupp. Där ryms inte ens personer som flyr från krig eller tortyr. Det skulle innebära att vi slopade våra åtaganden till exempel enligt tortyrkonventionen. Det är fullständigt vansinnigt och absolut ingenting som vi kan ställa upp på. Det säger jag med stolthet och glädje absolut nej till. 39 (M): har syn på integration och politiken i handlat om att ta hand om människor: Det är synd om dem. som kommer hit, och det är klart att vi ska ta hand om dem. Denna dumsnällhet och omhändertagandementalitet har sett till att människor hamnar i ett utanförskap, utan egenmakt och inte känner sig som en del av . har vi också pratat om, och pratar ännu, om segregation i termer av svenskar och invandrare. Men det vi kan konstatera efter den 30-åriga integrationspolitik som har förts i denna församling och i kommuner och landsting är att den även har segregerat människor med liknande bakgrund. Vi har fått ett där svensken och invandraren som går av vid stationen i på tunnelbanans blå linje har mindre gemensamt än med den landsman som åker vidare mot och . De som orkat och varit kapabla har skaffat sig jobb, hopp och framtid i , men en alltför stor del har inte orkat och inte varit kapabla utan förpassats i utanförskap. Det är läge att inse att vi inte kan skylla problemen på att har för många invandrare, där kommun efter kommun bevisar att de trots att mer än en tredjedel av invånarna i många av kommunerna har invandrarbakgrund har lyckats få alla i arbete och lyckats se till att bryta integrationsproblemen. Dessa kommuner visar att det går, att man kan vara med, göra rätt för sig och delta i det svenska samhällslivet. Var ligger problemet då? Det är läge att inse att det inte finns ett samband mellan invandrare och utanförskap. Det finns endast ett samband mellan dåliga politiker, dålig politik och utanförskap. Makthavare men också medborgare måste på något sätt inse att integration inte är exotiska folkdanser och kryddstark mat i Folkets Hus. Det handlar inte om att invandrare i bara är missförstådda, behöver träffas lite, träffa kommuntjänstemännen och sjunga We shall overcome och Kumbaya, så vips är problemen borta. Integration handlar om att människor finner sin plats i och börjar älska detta land. Integration handlar om att vi får makt över vår egen vardag. Integration handlar om en sak: Det handlar om arbete. Det är på jobbet vi finner en social gemenskap som är bortom etnicitet och religion. Det är på jobbet vi får en inkomst som ger oss makten att göra resan från betongen till villan, vovven och Volvon. Det är med den visionen vi genomför den största förändringen i svensk integrationspolitik . är det inte längre bidragslinjen som gäller, utan nu är det arbetslinjen. Därför får Arbetsförmedlingen nu ansvaret att se till att man gör rätt för sig när man kommer till detta möjligheternas land. Vi måste våga ställa krav på människor som inte orkar ställa krav på sig själva. har vi alla varit i en situation där man konfronteras med en utmaning, när allt känns jobbigt och man bara vill åka hem och göra ingenting. Det kan vara ett prov i skolan eller en tuff arbetsuppgift. Då får man fråga sig om man vill ha en vän som säger: Äsch, strunta i det där! Du har det ju så jobbigt. Eller vill man ha en vän som tar en i kragen och säger att man kan och måste, att man klarar det och att allt kommer att bli fantastiskt? Vi måste välja vilken vän ska bli. Ska vi bli den vännen som tycker synd om en och låter en passiviseras? Eller ska vi vara den vännen som bryr sig om en och ser till att man lär sig språket och tar ett jobb? Vilken vän är snällast, och vilken vän bör vara? En viktig del i att få ett arbete men också att identifieras som svensk ligger i språket. Jag vet själv hur det är när jag träffar till och med främlingsfientliga. Då snackar jag om riktigt främlingsfientliga, medlemmar i organisationer med bokstavsförkortningar som är för hemska att uttalas här i kammaren. De är redo att göra hur många undantag som helst för en bara för att man pratar svenska korrekt. När man lär sig ett språk, till exempel franska eller engelska, har man som mål att kunna tala så perfekt som möjligt med så bra uttal som möjligt. Men länge har vi haft synen att det är okej att bryta lite bara för att man kommer från ett annat land, att det är okej att inte prata perfekt svenska för att man kommer från ett annat land. Jag ska ta ett exempel. Det är som att vi här i skulle lära oss engelska men inte den engelska alla andra pratar utan riksdagsengelska, som är gångbar bara i . Då kan vi gå omkring här och prata riksdagsengelska med varandra. Det är den här verkligheten som är verklighet i dagens utbildning i svenska för invandrare. Det är en svenska som inte är gångbar på arbetsmarknaden. Vilken vän vill du ha då? Vill du ha den vän som ser till att du försöker lära dig språket och korrigerar dig om du råkar säga fel, eller vill du ha den vän som säger: Äsch, strunta i det, du som har det så jobbigt åk hem och skippa det? Vilken vän är snällast? Vilken vän bör vara? Det är därför vi i Alliansen är den snällaste men också den starkaste kraften i som ser till att håller ihop och är ett som inte accepterar att man väljer att sitta vid sidan av samhället. Vi älskar , och mår bäst när jobbar. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet AU1. 40 (SD) replik: Jag måste börja med att säga att det är uppfriskande att här i kammaren få höra ett anförande om integrationspolitik som inte kommer från en sverigedemokrat men där jag kan ställa mig bakom det mesta men inte allt av det som sägs. Däremot får jag inte riktigt ihop er politik i Alliansen. I och för sig väljer ni nu att i stället för att skicka nyanlända till skicka dem till Arbetsförmedlingen. Men i en situation där man skapar 100 000 nya jobb som det blir nästan 300 000 nya människor, då skapas mer utanförskap, mer problem och mer segregation. när ni har chansen, varför tar ni då inte tag i de grundläggande problemen? Begränsa anhörig- och asylinvandringen från de 45 00050 000 som det är och gör en 90-procentig sänkning, och ge dem som har asylskäl och har skyddsbehov inte bara dem som är kvotflyktingar utan har verkliga skyddsbehov möjlighet att stanna i landet! När vi sedan har en situation där vi ekonomiskt, arbetsmarknadsmässigt, humanistiskt och socialt har möjlighet att ta emot fler än så, då får vi överväga det. Men er politik är lite grann som att utrusta skattebetalarna med större öskar och be dem att ösa fortare. Men hålen i skrovet består. Skattebetalarna kommer till slut att överge er båt. 41 (M) replik: Jag blir väldigt glad när jag hör människor bry sig om skattebetalarna. Jag tycker oftast att politiker inte bryr sig så mycket om skattebetalarna. Jag tänkte just därför berätta en historia om där jag kommer ifrån, nämligen . Det är den kommun som bryr sig mest om skattebetalarnas pengar, där vi har lägst skatt, men också en av de kommuner som tar emot mest ensamkommande flyktingbarn och tar emot väldigt många invandrare och där mer än en tredjedel av dem i kommunen är utrikes födda eller har invandrarbakgrund. Där lyckas vi kombinera låg arbetslöshet och låg andel människor som går på försörjningsstöd med hög invandring. Hur vi lyckas med det är ungefär den modell som vi nu genomför, genom att se till att människor hamnar i arbete. Det vi gör är inte så himla svårt. Vi ser till att människor kan språket och får en arbetslivserfarenhet. Efter det gör vi ingenting. hamnar i egen försörjning . Jämför det med rikssnittet ! Det är en väldigt enkel metod för hur man får människor i arbete. Att få människor i arbete handlar om att se till att de får en arbetslivserfarenhet och att de matchas mot det som krävs på arbetsmarknaden. Men du vill diskutera migrationspolitik. Det jag undrar över med er migrationspolitik jag har faktiskt läst ert invandringspolitiska handlingsprogram är att ni vill ta emot kvotflyktingar, och i bemärkelsen att ni vill ta emot kvotflyktingar vill ni inte ha någon integrationspolitik. Jag undrar: Vilket flyktingläger är det ni har hittat där alla redan kan svenska och alla redan har bra arbetslivserfarenhet och är perfekt matchade för det svenska samhället? Jag vill hitta det flyktinglägret. Det vore mycket intressant att besöka detta svenska flyktingläger gömt någonstans i världen. 42 (SD) replik: beskriver inte verkligheten och våra politiska program som de ser ut. Självklart behöver vi svenskundervisning för dem som kommer hit. Självklart behöver vi ett mottagande. Nedskärningarna i till exempel vår budgetmotion motsvaras av de 90-procentiga nedskärningar i mottagandet som vi har gjort. Men vi har inte skurit ned anslagen utan i genomsnitt. Det är en annan sak. Självklart måste man lära sig språket när man kommer hit. På den punkten är vi helt överens. Och självklart behöver man bli en del av samhället. Man behöver lära sig de svenska värderingarna och vad som kännetecknar en människa som lever i ett fritt, öppet, demokratiskt samhälle i västvärlden . Där råder det inga motsättningar. Jag har själv bott i kommun av mitt liv. Det går inte att komma ifrån att har ett speciellt läge, ett citynära läge med kanske inte alla de problem och utmaningar som många andra områden och kommuner i . Det är inte riktigt jämförbart, och det tror jag också att är medveten om. Men om man jämför med många andra kommuner, till exempel och , är det klart att det sticker ut, för ni har väl ungefär samma befolkningsstruktur men helt andra resultat. Det måste jag erkänna. Ni har möjlighet att ta tag i situationen nu och begränsa anhörig- och asylinvandringen till en nivå som svenska skattebetalare och svenska folket klarar av och som inte minst de som redan sitter i utanförskapsområdena klarar av, för att de ska ha en möjlighet att komma in. Ni koncentrerar er väldigt mycket på nyanlända men glömmer bort alla de som sitter i utanförskapsområdena. Vilken hjälp ska de få, de som har varit i i 5, 10, 15 eller och inte lärt sig språket och inte kommit in på arbetsmarknaden? Vilken hjälp har ni till dem? Vilka besked ger ni dem när ni satsar alla era resurser på de nyanlända? 43 (M) replik: Vi behöver absolut göra något åt dem som varit i utanförskap . Regeringen har lagt fram många åtgärder för att få in långtidsarbetslösa i arbete. Men det kan vi diskutera , för det kanske inte främst har att göra med just budgetområdet för integration av nyanlända. Jag vill poängtera: Vi i är inte unika verkligen inte. Om vi verkligen är så citynära, det vill säga nära , hur kommer det sig att vi är bättre än , om det är så väldigt bra att vara nära ? Om vi verkligen är så unika, hur kommer det sig att vår grannkommun som ligger fem minuters promenad från oss och som har varit socialdemokratiskt styrd längre än till och med sedan grundande har dubbelt så hög arbetslöshet bland invandrare som ? Hur kommer det sig? Det går inte bara att skylla på att det är en diskriminering. Det kan knappast vara så att samtliga företagare i samlades i någon bastuklubb liksom och sade: anställer vi bara invandrare från och inte från .