prot · GX09138 · 2010-06-16 00:00:00 — Det är nog en viktig tanke att hålla vid liv, att det bästa ska erbjudas efter behov inte efter plånbokstjocklek. Det är här som vinstintresset i välfärdsverksamheterna leder så fel. När sjukvård och skolor börja drivas med vinsten som drivkraft börjar de irrelevanta frågorna ställas. Det är frågor som: Är det lönsamt att bota den här sjukdomen? Är det lönsamt att behandla den här patienten? Är det lönsamt att utbilda den här eleven? I ett välfärdssamhälle ska de frågorna aldrig ställas. Vård och utbildning ska inte betraktas som varor på en marknad. Det handlar om rättigheter som alla ska ha tillgång till. Med gott stöd av sina kommunpolitiker ute i landet gör den här regeringen allt för att utförsäljningar och privatiseringar ska öka. De utförsäljningarna riskerar att göra oss alla lite fattigare bara för att ett fåtal ska kunna bli rikare och kapa åt sig vinster av verksamheterna. Det finns lite väl många exempel på det . Medierna har till exempel rapporterat om vinster i förskolor som har sålts ut av . Man kan lugnt säga att det har gått bra för de förskolor som har lämnat kommunen och blivit privata. Sedan förra valet har 25 förskolor sålts ut av den borgerliga majoriteten i och tagits över av tio förskolebolag. Ett antal nya ägare av dagisföretag har gjort sina livs klipp. De har fått möjlighet att köpa gemensam egendom till underpris. Nio av de tio bolag som undersöktes av medierna gjorde en sammanlagd vinst före skatt . Det tionde bolaget hade inte lämnat någon årsredovisning. Därför gick det inte att få fram några siffror för det. Enligt som är doktor i redovisning och värdering på i borde de mindre enheterna ha kostat . De riktigt stora enheterna borde, enligt , ha kostat . Vad fick då köparna av förskolorna betala? En liten förskola såldes för . Den största såldes för . Sammanlagt fick kommunen knappt 3 miljoner för de 25 förskolor som såldes ut. Det är en enorm förmögenhetsöverföring till enskilda som har gjorts av Alliansen i . Apropå överföring av förmögenhet till enskilda utförsäljningen av hyresrätter till bostadsrätter, framför allt i centrala lägen i storstäderna, har lett till att vissa har kunnat göra ordentliga vinster. En hyresgäst köpte sin sexrumslägenhet i för 3 miljoner när ett av allmännyttans hus ombildades till bostadsrätter. Samma lägenhet bjöds ut till försäljning med ett utgångspris på 9,5 miljoner en nätt liten vinst på 6,5 miljoner på en månad. stod det i medierna att en annan lägenhet som hade köpts för 8 miljoner bjöds ut till försäljning för nästan 19 miljoner, det vill säga i vinst . I stad har en legaliserad stöld försiggått under , den så kallade ombildningen av allmännyttiga hyreslägenheter till bostadsrätter. Särskilt intensiv har förmögenhetsöverföringen varit 20002002 och fram till . Resultatet är att av invånare har berikat sig på övriga skattebetalares bekostnad. Det är ett citat från en debattartikel i , skriven av som på eget initiativ har undersökt den här miljardöverföringen från kommuninvånarna till bostadsrättsköparna. Genomgången visar att underpriser har satts så att skattebetalarna i princip har förlorat på varje lägenhet som har sålts. Det är en gigantisk förmögenhetsöverföring. Varför vill högern i till varje pris föra över förmögenheter som vi tillsammans har ägt till ett fåtal privatpersoner? Varför vill man använda sin makt till att genomföra sådant? Jo, för att man vill ha ett samhälle med ökade klyftor och skillnader. Det kan inte finnas något annat skäl. Varför gör man så dåliga affärer med skattebetalarnas pengar? I hemkommun sålde ut en skola för som enligt oberoende företag som var intresserade av att köpa den skulle kunna ha varit värd ungefär 40 miljoner. Varför gör man så dåliga affärer? Varför säljer man till underpris det som vi äger gemensamt? Jo, för att man av dogmatiska skäl vill att vi ska äga mindre tillsammans. När skatten sänkts och privatiseringar och utförsäljningar av välfärden har genomförts kommer också försäkringslösningar och avgiftsfinansiering av välfärdstjänster som självklara följder. Den som har fått skatten sänkt allra mest behöver aldrig hålla till godo med en dålig välfärd. I kan föräldrar som har råd köpa sig rätten att besöka Barnsjukhuset . Enligt hemsidan bedriver man den bästa tänkbara barnsjukvården för barn . Den är dock inte tillgänglig för alla, utan man måste vara beredd att betala för sig. Antingen köper man ett årsabonnemang, tecknar en barnsjukvårdsförsäkring eller betalar vid dörren, vilket kostar per besök. Varför ska inte den bästa tänkbara barnsjukvården vara tillgänglig för alla efter behov? Varför ska de som har råd att betala få möjlighet att köpa sig en bättre vård? Det här är exempel på att den svenska välfärdsmodellen håller på att börja privatfinansieras. Det mest uppenbara problemet med det är att alla i slutändan inte kommer att ha samma rätt till en lika god sjukvård efter behov. I stället urholkas den gemensamma vården, och utrymmet för en förbättring av den solidariskt finansierade vården minskar. Det är väl där förklaringen finns till att högern anser att det är viktigt att sälja ut, privatisera och låta vinstintresset driva välfärdsverksamheter. Det leder nämligen till det samhälle man vill ha. Vi har haft olika siffror på arbetslösheten i kommunerna i denna debatt. Statsministern har sagt att kommunsektorn i princip har fredats. Jag har påstått att även med hänsyn tagen till privatiseringar har antalet anställda minskat med 25 000 i denna sektor. Vem har rätt? Mina siffror är hämtade från . Enligt dem har antalet anställda i den kommunala sektorn som drivs i regi minskat mycket mer, med över 50 000. Det har dock tillkommit ett och annat jobb i privat organiserade verksamheter, men minskningen är trots det minst 25 000. visar detta tydligt. Det är bra att vi har riktiga siffror och kan visa på verkligheten, för nedskärningarna är en av anledningarna till den katastrofalt höga arbetslösheten. Det är inte bara det att vi borde ha fredat välfärdssektorn, utan vi behöver fler undersköterskor i äldreomsorgen, fler förskollärare inom förskolan, fler lärare och annan vuxen personal inom skolan och fler sjuksköterskor i sjukvården. Men ni har gjort det motsatta. som vi har haft en ekonomisk kris som framför allt har drabbat privat industri och exportberoende verksamheter har ni skurit ned i välfärdsverksamheterna, vilket lett till de extremt höga arbetslöshetstal vi nu ser. av arbetskraften är arbetslös. Det är ett misslyckande. Det är ert största misslyckande. Det är det misslyckande ni går till val på för att bli omvalda för att korrigera, om man ska tro . Det är helt orimligt. Vi behöver en regering som bekämpar arbetslösheten, som ser till att skapa nya jobb, framför allt genom investeringar i välfärden, investeringar i nya järnvägar, investeringar i ny energi och miljöteknik, investeringar i bostäder, och som ser till att skapa fler utbildningsplatser så att fler ungdomar får möjlighet att utbilda sig och matcha den arbetsmarknad som förhoppningsvis kommer att växa . Vi behöver helt enkelt en ny regering och en ny politik en politik för arbete. 67 Utbildningsminister () replik: Jag har läst det utbildningspolitiska program som och lade fram . Det innehöll hela den kanonad mot friskolor som nu avlossade. Av sju partier i är ensamt om att tycka så. får väl ta en debatt och försöka övertyga sina kompisar på vänsterkanten, för både och Socialdemokraterna har numera den uppfattning som vi har, nämligen att friskolor ska tillåtas. Det gäller även dem som drivs i aktiebolagsform. Det står dock en sak i utbildningspolitiska program som är ett stort steg framåt. erkänner att det finns problem med kunskapsresultaten i svensk skola. Det är visserligen , men bättre sent än aldrig. Er viktigaste åtgärd är att avskaffa betygen. Det är den viktigaste åtgärden i programmet utöver den åsikt ni drev i förra valet, nämligen att läxor i skolan ska förbjudas. Ni har dock intagit en lite ny ståndpunkt i betygsfrågan, för ni kan tänka er slutbetyg i årskurs 9 om de är ograderade. Frågan om betyg är en central del i den svenska skolpolitiska debatten, och därför undrar jag: Vad är ograderade betyg? 68 () replik: Det handlar om Godkänd eller Icke godkänd; det är ograderade betyg. Men utbildningspolitiken förtjänar ett mer utförligt svar än så. Min främsta kritik mot skolpolitik förvånar många. Jag anser nämligen att har för lite inriktning på kunskap, och då är han ändå den som verkligen har talat om kunskap. har han genomfört reformer som leder till att vi har en regering som inte ser som sin uppgift att nästa generation ska kunna mer än den föregående. Hur kan jag säga så? Jo, ni sänker kunskapskraven på praktiskt inriktade gymnasieprogram. Ni gör det under förevändning att det är av omsorg om dessa elever. Men den nya arbetsmarknad som växer fram kräver mer kunskap, inte mindre. Jag har varit på arbetsplatsbesök i pappersindustrin i till exempel. Det är skinande blankt, tyst och rent, och de som arbetar där sitter i kontrollrum och är mycket högt utbildade. För att klara ett industriarbetarjobb krävs det hög utbildning. Sådan är utvecklingen på hela arbetsmarknaden. Det kommer att krävas mer kunskaper. Dessutom är inte skolans uppgift att bara utbilda arbetskraft. Skolans uppgift är också att utbilda människor som tar ansvar för de svåraste besluten i vårt samhälle, till exempel att välja regering. Att vara med och fatta beslut i demokratiska val är det mest avgörande beslut som vi ställer krav på att människor ska kunna fatta. För att kunna göra det behöver även min grabb, som går på byggnadssnickarprogrammet, kunskaper i historia, samhällskunskap, engelska och matematik. Han behöver en bred kunskapsbas. Vidare måste ungdomar ha många dörrar öppna och kunna byta. Därför ska vi ha höga kunskapsambitioner i både grundskola och gymnasium. 69 Utbildningsminister () replik: Vi har prövat den rödgröna utbildningspolitiken i ganska många årtionden. Retoriken låter fin, men när den omsätts i politik sjunker resultaten. En tredjedel av ungdomarna i varje årskull klarar inte gymnasiet. De hoppar av eller går färdigt men blir underkända. Det gäller till och med lite mer än en tredjedel. Ert gymnasium för alla har i praktiken blivit ett gymnasium för två tredjedelar. Vi har ett tvåtredjedelsgymnasium . Det är en stor utslagning i skola och gymnasium på grund av de målsättningar ni har satt upp. Varför är det så? Jo, för att ni är totalt fixerade vid att alla ska nå teoretisk högskolebehörighet. Vi uppvärderar yrkesutbildningarna. Vi har infört yrkeshögskola, som ni kallar B-högskola, yrkesvux, nya yrkeslärarutbildningar och lärlingsutbildningar. Detta är ni emot eftersom alla då inte blir högskolebehöriga. Men poängen är att de får en utbildning och att de får ett jobb. Det är bättre. Ni kallar er för arbetarparti, men ni nedvärderar yrkesutbildningar. 70 () replik: Det är precis tvärtom. Låt mig först säga att gärna vill låtsas som om tycker att betyg är huvudfrågan. Det är definitivt inte så. Det är kunskapskraven och hur kunskap uppnås som är huvudfrågan. Då är resursfrågan helt avgörande. Här har vi en utbildningsminister som pratar mycket om kunskap och skär ned på skolans område. Det är nu 25 000 färre kommunalt anställda än tidigare på grund av er regeringspolitik. Det är klart att det inte leder till bättre resultat när storleken på klasserna ökar och när storleken på klasserna i förskolan ökar. Men det viktigaste nu är att se till att inte stänga dörrar, att inte stänga dörrar för min grabb eller för andra som går yrkesinriktade program och som kanske kommer fram till att de vill göra någonting annat. De kanske inte passar för sitt jobb. De kanske plötsligt blir arbetsskadade och därför måste byta jobb. De ska ha så många möjligheter som möjligt, och då krävs det att de också har fått med sig så mycket kunskap som möjligt från den skola som vi gemensamt finansierar. Där står svarslös. 71 Socialminister () replik: En skiljelinje mellan regeringen och vänstersidan är synen på alternativa utförare inom välfärdssektorn. Det är viktigt att först säga att det är mycket som vi är överens om. Vi är överens om att vi ska ha en gemensam finansiering av vården och att vi betalar vården med våra skattepengar. Det andra är att vården ges efter behov. Men när det kommer till frågan om olika utförare säger dogmatiskt: Nej, det ska inte finnas några andra utförare! Därför vill man till exempel på apoteksområdet köpa tillbaka apotek. Sannolikt kommer det då att vara så, om olyckan skulle vara framme, att ska försöka kämpa till sig ett visst antal miljarder för att köpa apotek i stället för att satsa på andra områden. Då är det kanske bra med besked före valet. Man vill förbjuda försäljning av nikotinläkemedel i butiker. Man vill avskaffa det vårdval som har lett till att vi har fått 181 nya vårdcentraler runt om i landet. Det är en ökning . Man vill använda pengar till att ge extra statsbidrag till kommuner och landsting som tar hem verksamheter och alltså inte anlitar alternativa utförare. Vad är tanken bakom detta, ? Skulle du kunna beskriva det? Sedan har jag ytterligare en sak som jag är lite nyfiken på. och lägger ned mycket möda på att bekämpa försäljning av till exempel nikotintuggummin i Pressbyråkiosker och i Åhlénsvaruhus. Förklara den ståndpunkten för mig och hur den kan kombineras med krav på att avkriminalisera bruk av narkotika. Jag fattar inte hur ni tänker här. 72 () replik: Jag var på National Museum i . Man hade en utställning där en installation dominerade det nedre planet. När man såg det var det obegripligt. Det var två stora kartor med en mängd piller i. Jag gick fram för att titta på den eftersom den såg ganska intressant ut. Då fanns det en förklaring. Den visade den genomsnittliga konsumtionen av mediciner, 140 000 tabletter, för en man respektive en kvinna i under ett liv. Jag tror inte att svenska medborgare konsumerar mindre medicin. Jag tror inte heller att det stora problemet i är att vi äter för lite mediciner. kanske problemet är att vi äter fel mediciner eller att inte rätt personer äter medicin. har vi fått riskkapitalbolag som har som affärsidé att de ska sälja så mycket mediciner som möjligt och göra vinst på att sälja så mycket mediciner som möjligt. Är det en bra idé? Nej, det är en ganska dålig idé. Det hade varit mycket bättre om vi gemensamt hade fortsatt att äga och sett till att vi hade ett apotek som inte var vinstdrivande utan som fungerade i vår tjänst, nämligen som leverantör av mediciner till människor som behöver dem, och som också minskar den utveckling som leder till ett ökat medicinberoende i samhället. Vinstintresset leder ofta fel, . Den delen förstår inte eller vill de inte se. Jag förstår inte tanken bakom att vi ska lägga skattepengar som går till vinst i stället för att lägga skattepengar på välfärd. Varför ska skolor och sjukvård bedrivas på ett sätt som gör att man överför pengar från det skattefinansierade till aktieägare, i stället för att anställa fler lärare eller sjuksköterskor? Jag förstår inte det. Varför använder man inte skattepengarna på ett ansvarsfullt sätt och slutar slösa med dem och bygger ut välfärden i stället? 73 Socialminister () replik: Jag tror att det är viktigt att det finns flera utförare eftersom de gör på lite olika sätt, prövar olika modeller och får olika resultat. Med det som grund kan vi gå vidare och utveckla saker och ting. Om alla gör likadant kommer ingen utveckling att ske. Det är detta som gör att vi får nya vårdcentraler som växer fram och som erbjuder vård lite närmare. Innebär det en försämring när Diakoni inviger en ny vårdcentral i och vi som patienter eller medborgare kan välja en vårdcentral som de erbjuder? Nej, jag tror inte det. Jag tror att det innebär ytterligare en del i ett utbud som underlättar för mig att välja och som faktiskt driver utvecklingen i positiv riktning. Vänsterpartierna vill stoppa idéburna eller privata utförare och tror att vården blir bättre. Men det är just stelbenta strukturer som vi har haft där politiker har bestämt på ett sådant sätt att de inte har kunnat möta medborgarnas behov. Vi har haft jättelånga köer, och vi har haft brister när det gäller säkerhet. Det håller vi på att ändra på, . 74 () replik: Det är inte de idéburna organisationerna som är det stora problemet inom välfärdssektorn, utan det är de vinstdrivande företagen som ser som sin affärsidé att tjäna pengar på skattemedel. Det är det som är det stora problemet. Vi har till exempel utbildningsföretag som direkt tar av skolpengen till aktieägarna. av skolpengen går direkt till aktieutdelning. Det är ett problem. Så ska vi inte använda skattepengar. Vi ska inte betala skatt för att berika aktieägare. Det är inte en bra idé, . Det är en mycket bättre idé att använda pengarna till att anställa fler inom den välfärdssektor som du delvis är ansvarig för och där 25 000 färre är anställda på grund av den här regeringens politik. Bygg ut välfärden! Se till att sjukvården, äldreomsorgen, förskolan och skolan får mer resurser i stället för mindre! Det är en bättre idé än att låta vinstintresset vara det drivande. 75 (): Var det någon som hörde ordet miljö innan jag provocerade fram det från i ett replikskifte? Jag hade tänkt att jag skulle sitta här och räkna och tala om hur det var. Jag tror att sade grön en gång och möjligen klimat. före valet gjorde det tydligt att miljön inte var någon prioriterad fråga för Alliansen. Man måste prioritera inom politiken, och miljö- och kulturfrågor prioriterar vi inte, sade han . har denna regering gjort mycket för att försöka förbättra sitt rykte på miljöområdet. Men verkar vi vara tillbaka på ruta ett igen. Jag tycker att det är otroligt tråkigt. Ska vi behöva stå ensamma i miljödebatten under hela denna valrörelse? Jag tycker inte att ni ska ge oss det. Jag tycker faktiskt att ni ska komma med och diskutera detta med oss, för denna fråga är den viktigaste utmaningen som vi står inför. Man behöver inte se särskilt långt fram i tiden för att se den. Kritik av miljöskatter är det som har hörts i den här debatten. Den här regeringens statsminister har sagt att den mest effektiva insatsen för att komma åt miljöproblemen är höjda miljöskatter. Där har vi hört kritik. Men vi har inte hört några förslag om vad man ska göra i stället. Men vad är det som har hänt ? blommade klimatfrågan upp och blev en stor sak i medierna på grund av Sternrapporten, IPCC:s rapport och inte minst film. Den blev enormt stor, och den har hängt med i medierna fram till . Och efter klimatmötet i har frågan dalat i medierna. Det betyder inte att klimatfrågan på något sätt är löst, snarare tvärtom. Den kräver större insatser . De nya forskningsrön som kommer tyder på att problemet är allvarligare än vi trott. Det handlar om nationers möjligheter att över huvud taget överleva. Små önationer i riskerar att helt läggas under vatten om inte vi i de rika länderna tar vårt ansvar. Ingenting har alltså hänt för att förbättra situationen i världen. Det enda som har hänt är att mediernas intresse för frågan har dalat. Då försvann intresset också från den här regeringen. Jag tycker att det är uselt. Var det någon som hörde ordet skattesänkningar? Jag hörde det ordet väldigt . Jag kunde inte ens räkna dem, för det var så jag hörde det. Den här regeringen är en enfrågeregering. De har en lösning på alla politiska problem som dyker upp: att sänka skatten. Oavsett vad vi pratar om blir svaret alltid en diskussion om skattenivåer. Men man kan inte ta ansvar för ekonomin om man inte också tar ansvar för ekologin. Trots allt är det miljön, naturen och ekologin som gör att vi har en levande ekonomi som vi kan använda oss av och skapa välfärd kring. Den här regeringen vill att debatten ska fastna i frågan om ekonomiskt ansvar. Där har de nämligen ett övertag i opinionen. Jag kan tycka att det är obegripligt med tanke på att de har vänt ett överskott på 70 miljarder till ett underskott på 70 miljarder och bränt större delen av pengarna på skattesänkningar. Det är de rika som har fått de allra största skattesänkningarna. Låt oss ändå först ta diskussionen om ekonomiskt ansvar så att vi blir av med den. Vi rödgröna tar ekonomiskt ansvar. Ja, vi lånar till specifika järnvägsinvesteringar som är dyra men som är samhällsekonomiskt lönsamma och som är sådana att vi får tillbaka pengarna. Den här regeringen har också lånat pengar till permanenta skattesänkningar som är en kostnad som ligger kvar . Man kan låna pengar till olika saker och diskutera vad som är ekonomiskt ansvarsfullt. Vi visar exakt hur de lån vi tar till järnvägsinvesteringarna ska betalas tillbaka. Vi tar ekonomiskt ansvar. Men det är inte det som är den stora frågan inför valet, utan då gäller det frågan om att ta ansvar för annat än bara ekonomi och pengar. När det gäller ekonomi och pengar är vi helt överens om att vi ska ta ansvar. Men ekonomiskt ansvar räcker inte. En ny regering behövs som låter ansvarstänkandet bli bredare och gälla även på andra områden. Det första området som jag vill lyfta fram är just ansvaret för miljön och för kommande generationer. Vi behöver ta det ansvaret, av många skäl. Det handlar om ett moraliskt ansvar för oss i ett av världens rikaste länder att göra vad vi kan för att få ned våra utsläpp till den nivå som är rimlig för att världen i längden ska kunna klara utmaningen. Jag tror också på att behöver vara ett föregångsland och driva på andra länder för att stå starkt i internationella förhandlingar. Det gäller också mer än bara ett moraliskt ansvar. kanske fem eller står vi inför en stor risk, inför risken med stigande oljepriser i världen. Vi riskerar att gå in i en ny oljekris. Dessutom har vi en transportsektor som är till beroende av fossil energi, av olja. Det innebär att som ett glest befolkat land där många människor är beroende av bilen kommer att vara ett av de länder som allra hårdast drabbas om vi får dubbelt så höga oljepriser som det är på världsmarknaden. Naturligtvis måste vi i politiken ta hänsyn till det och se till att ställa om. Ett led i det är att göra att de förnybara drivmedlen konkurrenskraftiga. Vi har redan skattebefriat dem, så det går inte att göra så mycket mer på den sidan. Det som behövs är att vi höjer klimatskatten på icke förnybara drivmedel. Då blir de förnybara drivmedlen etanolen, biogasen, biodieseln, DME eller vad vi nu tar fram jämförelsevis mer lönsamma, och då kan det investeras i dem så att de kan komma ut på marknaden och växa. En annan väsentlig sak med det är att vi får in pengar som vi kan använda till att investera. Vi kan investera i en grön omställning där vi ser till att få ut biogas i hela landet så att människor kan tanka förnybara drivmedel även i glesbygd. Vi ser till att få ut biodieseln så att man kan tanka dieselbilarna med den och köra bilarna på den. Vi behöver se till att få investeringar i kollektivtrafik och järnväg. Vi måste också se till att de som har en bil och som inte har råd att köpa en ny får möjlighet att konvertera den bil de har så att den kan köras på ett förnybart drivmedel. Där går vi in med en konverteringspremie, till skillnad från den miljöbilspremie som regeringen hade och som på ett sätt var bra och effektiv men som gick bara till dem som hade råd att köpa en ny bil, inte till några andra. Ansvaret för miljön är alltså en enormt viktig fråga för en rödgrön regering. Det andra området gäller ansvaret för jobben och framtiden. Där har vi en jobbpolitik som står på flera ben, till skillnad från den jobbpolitik som den här regeringen har och som bygger på en enda idé, nämligen på skattesänkningar. De skattesänkningarna finansieras genom sänkta ersättningsnivåer, vilket också tros bidra till att man driver fram fler jobb. Vår jobbpolitik står på flera ben. De gröna investeringar som behövs för att ställa om kommer att skapa många jobb och många nya företag. Vi har också en satsning som riktas till småföretagen generellt.