prot · GX0990 · 2010-03-18 00:00:00 — Med de höga krav vi har på djuromsorg, våra miljömål och de svenska tvärvillkoren som vi har lagt ovanpå med tvärvillkor har gjort att deras situation är mycket ansträngd. Jag menar att det vilar ett tungt ansvar på tidigare majoritet i den här kammaren. Vi ska ta vårt ansvar, och vi har gjort det till stor del i den senaste budgeten. Det finns naturligtvis mycket kvar att göra. Låt mig nämna de tvärvillkor som var lagda ovanpå EU:s gemensamma tvärvillkor. De kan vi inte svära oss fria från, utan alla ställde gemensamt upp på dem. De svenska tvärvillkoren var mycket besvärande för den svenske lantbruksföretagaren. Det är nu borta. Det har varit en mycket viktig del. Vi har sänkt särkostnader för lantbrukarna. Det är viktigt att kunna säga det när vi debatterar jordbrukspolitik. Vi har sänkt ett antal särskatter som gör att vi i en konkurrens med andra länder står oss något bättre . Men är det mycket tungt. Jag tycker att det är tråkigt att man vill härleda det till djurskyddsärendena och säga att det har bäring på en djurskyddsmyndighet som inte hade ett dugg med kontrollverksamheten att göra. Läser vi Socialdemokraternas budgetförslag ser vi att det där inte fanns några mer pengar till länsstyrelserna och kommunerna för djurskyddstillsyn. Jag tycker att det är tråkigt. Vi kan ha olika uppfattningar om hur det förhåller sig. Det ska vi också kunna ha i kammaren. Jag menar att vi fortsatt kommer att få se mycket tuffa förhållanden för våra lantbrukare ekonomiskt. Vi har sänkt särkostnaderna och egenavgifterna. Vi har tagit bort skatten på handelsgödsel. Om den ensidigt togs bort skulle det vara ett bekymmer. Men det är naturligtvis kopplat till motprestationer i tvärvillkoren. Det är inte så att man kan gödsla hur som helst och bete sig hur som helst och därmed orsaka en negativ inverkan på våra vatten och hav. Det är kopplat till en motprestation. Detta vet samtliga av kammarens ledamöter om. Vi gör det som lantbrukarna har bett om . Det handlar om att lyfta bort en del av ryggsäcken som är konkurrenssnedvridande. Det tycker jag är mycket glädjande. Det handlar om sänkta egenavgifter och att vi ser till att de sociala trygghetssystemen nu blir verklighet. Det börjar närma sig, som talar om, så att det liknar hur löntagares situation är . Det handlar om människor som har ett stort ansvar gentemot sitt företag och också gentemot de djurbesättningar som de sköter. De får icke fallera. Jag vill vara tydlig med att djurskyddslagen i är bra. Det är något som vi fortsatt ska värna om. Det krävs ett mycket hårt arbete från politiken men också från oss som konsumenter att se till att vi stöttar detta när vi handlar närproducerat. Vi ser också exempel där man sakta men säkert kan rucka något på den oligopolliknande situation som finns inom bland annat mejerinäringen i . Det har stor bäring på om det närproducerade alls ska kunna lyckas. har under alla år hänvisat till att man inte får göra alltför stora och egentligen inga sammanslagningar alls inom mejerinäringen. Detta har varit en hämsko för lantbruksföretagarna. De har inte kunnat bygga upp sina egna kapital och utveckla sina företag. De har i stället varit hänvisade till att fusionera sina företag med företag i andra länder, vilket återigen har skapat en snedvriden konkurrens. Den verklighetsbilden ska också läggas till. Alla beslut fattas inte här. Men vilka beslut vi fattar är viktigt och sedan hur de verkställs av våra myndigheter. Där har varit och är jätteviktigt. Det gläder mig att jordbruksministern tar tag i den här frågan nu och sätter på att granska just mejerimarknaden och mejerinäringen. Det är efterlängtat. Landsbygden och jord- och skogsbruket har mycket stora möjligheter, och vi sätter vår tillit till så mycket. Det ska vara öppna landskap, det ska vara en biologisk mångfald. De 16 miljömålen nämnde jag tidigare. Men i förväntningarna ingår även vattenrening. Det finns ingen annan än våra jord- och skogsbrukare som renar vatten. Det är ingen annan som gör det. Vi sätter vår tillit till att de även ska uppfylla våra krav på att vara kolsänka. Hur länge gör man detta utan att ta rejält betalt? Sådana krav finns väl runt hörnet, antar jag. Mjölkkrisen har jag nämnt något om. Där vill jag ändå säga att jordbruksminister var den som bromsade och försökte bromsa in i det längsta. Det är viktigt att säga det i kammaren, fru talman. Han stod emot in i det längsta. Jag är glad att inte skenade med i detta. Det finns ett stöd att betala ut på gårdsnivå. Detta vet utskottets ledamöter om, och det rör sig om per mjölkföretagare. Det är att jämföra med andra länders insatser som ligger skyhögt över den summan och varken syftar till någon utveckling på landsbygden eller på den marknad som vi konsumenter skulle kunna handla på efter mer sjysta spelregler. Jag är också glad över satsningen på grön forskning på SLU. Det är också otroligt viktigt för att klara energiförsörjningen, och det är kopplat till landsbygdsprogrammets möjligheter att ha satsning på biogas. Vår jordbruksminister tillsammans med allianspartierna har sett till att detta blir verklighet . Något mindre regelkrångel och något lite lättare har det blivit för våra lantbruksföretagare. Mer finns kvar att göra. 130 (): I dagens jordbrukspolitiska debatt redogör regeringen för sitt arbete med att utveckla ett hållbart jordbruk, driva frågorna inom EU och öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Visionen det nya matlandet och arbetet med landsbygdsutveckling är viktiga satsningar, men det är också fortsatta ansträngningar för ett gott djurskydd, vilket har lyfts fram här , och för kraftfulla och fortsatta miljöinsatser. Företagande är ett nav för att vi ska kunna ha ett solidariskt samhälle och tillskapa resurser och sociala reformer som vi alla är måna om. Det var därför intressant att höra som talesperson för hela oppositionen säga: Det är märkligt att vi från oppositionen nu står på näringslivets sida. Detta var i samband med en motion. Vi tycker att det är viktigt att samverka med företagare och näringsliv. Att minska den administrativa bördan, skapa trygghetssystem och göra det lönsamt att starta och driva företag är viktigt i hela landet. Dessa frågor har regeringen tagit tag i. Vad gäller EU:s gemensamma fiske- och jordbrukspolitik står det väl utom allt tvivel att regeringen är oerhört pådrivande. Inom fiskeområdet har vi kommit bra mycket längre än vad den dåvarande s-ledda regeringen någonsin lyckades med. Min bedömning är att den dåvarande jordbruksministern var ganska bakbunden av sina samarbetspartier, vilket omöjliggjorde dialog och framsteg. Vi har en annan, tydlig och framgångsrik strategi. Den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att kräva ännu större arbetsinsatser i och med de länder som stöder vår linje om en avreglering av jordbrukspolitiken. Där har vi ett samfällt arbete att se fram emot, och jag har också tagit del av och lyssnat på vädjan här. Oppositionen fick svar i samband med mötet med jordbruksministern . Vi är självklart positiva till ett fortsatt gemensamt arbete i den frågan. Inom EU har inte minst EU-parlamentarikern visat ett mycket stort engagemang i de här frågorna. Jag är, fru talman, särskilt glad över att regeringen på ett konstruktivt och medvetet sätt arbetar dels genom FAO, dels genom andra internationella organisationer för en hållbar produktion inom de areella näringarna med klimat- och miljöhänsyn. Vägen ur fattigdom och biståndsberoende går via jordbruket där inte minst stöd till kvinnorna kan lyfta hela familjer ur fattigdom och där man också kan ge barnen möjlighet till skolgång. Vi har ett stort ansvar att medverka till hållbara och effektiva brukningsmetoder både hemmavid och på en global arena. Det finns väldigt tydliga skiljelinjer mellan oppositionen och regeringen. och allianskollegerna har stor tilltro såväl till företagarna som till tekniska innovationer och inte minst till konsumenterna och deras makt. Att lagstadga om ekoodling kan inte vara rätt väg att gå. Däremot ska vi uppmuntra och underlätta för denna odling när konsumenterna nu alltmer efterfrågar sådana varor. Producenterna väljer att svara på den efterfrågan. är av den totala odlingsarealen ekologiskt odlad. Målet som vi satte upp i miljömålen var , så vi är väldigt nära. Vi ser nu en klar ökning av försäljning av ekologiska livsmedel. Därför finns det inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet möjlighet att ansöka om stöd för denna produktion. Anslaget är på hela 500 miljoner. En särskild satsning finns också för ekologisk produktion inom ramen för det nya matlandet. Det är 8 miljoner för att vara noggrann. Inom avsnittet för miljöförbättrande åtgärder finns 6 miljoner, och i en särskild inriktning på forskning inom området finns ytterligare 23 plus 7 miljoner. Det är alltså sammantaget mycket medel som finns för att uppmuntra till ekologisk produktion. Småskalig livsmedelsförädling är också viktigt, och där har vi anslagit medel. har vi lyft fram äldre- och skolmaten som det är viktigt med en utökad kunskap om. Lagen om offentlig upphandling, fru talman, bör tillvaratas betydligt bättre än . Inom denna ram finns det stort utrymme som inte har utnyttjats så som det var tänkt. I landsbygdsprogrammet utgör för övrigt medel för miljöåtgärder. Det finns med andra ord ekonomiskt stöd att erhålla vid dessa typer av satsningar. Insatser förstärks nu för att möta globala utmaningar i form av klimatförändringar, vattentillgång, vattenkvalitet, förnybar energi och bevarande av biologisk mångfald. Avslutningsvis vill jag nämna att vi i det här betänkandet har lyft fram värdet också av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna som kommer att bli alltmer aktuella. Vi har precis debatterat den delen i ett särskilt betänkande, men jag vill ändå i det här sammanhanget påminna om hur viktigt det är, precis som inledningsvis sades i miljöbetänkandet om biologisk mångfald, att vi från utskottet i majoritet har slagit fast att det är det tydliga målet att stoppa utarmning av biologisk mångfald som ska vara regeringens linje och detta som är så viktigt, nämligen biodiversitetens . Med stort intresse följer jag arbetet i en forskningsgrupp, TEEB, där man nu håller på att räkna ut värdet av naturens hittillsvarande gratistjänster, alltså ekosystemtjänsterna. Det handlar om insekternas pollinering, vattenrening, som nämnde, och trädens kolbindning, som har varit uppe i tidigare debatter. Dessa frågor finns också med och är prioriterade frågor i forskningspropositionen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 131 (): debatterar vi ännu ett motionsbetänkande som berör vår modernäring. Så brukar jordbruket beskrivas i historieböckerna, och så beskrivs det på många håll än . Vi är dock många som verkar ha fjärmat oss så långt från den att det ibland känns som om vi lever av luft allena. I alla fall ser vi inte sambandet mellan den yrkesutövande grupp av bönder som brukar vår jord och den mat vi får på våra bord. När man lyssnar på utskottsordförandens inledning kan man fundera över om det är någon idé att över huvud taget hålla sig till betänkandet eller om det är dags att kasta det förberedda manuset och kommentera några andra punkter. Jag väljer dock att till viss del ta upp det som jag ändå tänkt säga. När det gäller det betänkande vi nu har att debattera vill jag slå fast att hela ska leva. Vi behöver en levande landsbygd, och det är den som döljer sig bakom beteckningen m.m. i rubriken på betänkandet, det vill säga med mera. Det gäller allt det som innebär att vi tillsammans kan se till att det finns förutsättningar för människor som vill bo, leva och driva företag på landsbygden, att utveckla den traditionella jordbrukssektorn men också alla andra branscher. Som några sagt är det dessa tusenkonstnärer som behövs för att landet ska leva. För att stimulera framväxten av nya företag och nya idéer på landsbygden har regeringen fortsatt det arbete som hur underligt det än kan låta, påbörjade under förra mandatperioden, nämligen att ta fram ett landsbygdsprogram. Vi har skruvat en del på det programmet, till det bättre, men grundarbetet är gemensamt för oss i denna kammare. Det handlar om vikten av att satsa på landbygdsutveckling. Regeringen har tillfört ytterligare resurser och förbättrat förutsättningarna för det ekologiska lantbruket. Jag behöver inte lyfta upp det som så förtjänstfullt redogjorde för beträffande resurser som har satsats. Det kan man läsa i protokollet. Det har gjorts satsningar för att förenkla och utveckla Leaderarbetet, något som många, inte minst i min hembygd, har sett som en möjlighet att gemensamt utveckla den bygd man lever i. Vi har sett att komplexiteten inte får hindra landsbygdsbor som vill göra någonting bra och nyttigt. har konstaterat att man behöver hitta nya möjligheter till att bistå, så att ansökningarna inte ska lägga hinder i vägen för det kreativa arbete som ska göras. Oppositionens beskrivning av landsbygdsprogrammet kan få en att fundera mer än en gång, herr talman. Man verkar inte ha förstått vilken period vi gått igenom i det här landet, och i världen, för den delen. Naturligtvis påverkas också de initiativ som tas av den konjunktur vi lever i. De av oss som lyssnade på medarbetarna från , liksom på jordbruksministern vid en träff för någon vecka sedan, kan dock konstatera att nu verkar saker och ting ha lossnat. Islossning kan vi se utanför . proppar det igen. Då får man göra någonting åt det. Det gäller även landsbygdsprogrammet, och det är det som regeringen har gjort. börjar det hända saker ute i landet. Det finns alltså alla möjligheter att använda sig av detta förträffliga verktyg, och därför är jag, herr talman, mer än förundrad över det som jag skulle vilja drista mig till att säga är den mest krystade reservation jag läst ; det gäller utveckling av ett nytt landsbygdsprogram. Jag tror att vi faktiskt ska utveckla det landsbygdsprogram vi har, med de goda förutsättningar som finns, och ge långsiktiga villkor för de människor som vill jobba aktivt för en levande landsbygd i vårt land. Forsknings- och utvecklingsfrågorna har berörts av tidigare talare. Det har satsats stora resurser utifrån propositionen Ett lyft för forskning och innovation. Resurser har satsats på klimatforskningen, något som naturligtvis även berör jordbruket och skogsbruket, de areella näringarna över huvud taget. Där har getts goda förutsättningar och möjligheter, och mina kolleger har tidigare redovisat siffrorna varför vi inte behöver upprepa dem. Den gemensamma jordbrukspolitiken på EU-nivå ska värnas, och om den ska värnas ska den också skötas. Jag blir beklämd, herr talman, när jag hör beskrivas vad den nuvarande regeringen har gjort jämfört med vad man tycks anse åstadkoms tidigare. Jag kan inte förstå att det är bättre att stå i ett hörn och titta på och sedan säga hur det ska vara i stället för att vara med vid bordet och försöka driva frågorna i rätt riktning. Jag dristar mig till att göra jämförelsen med en fåraherde. Man kan inte gå hur långt före flocken som helst om man ska ha den med sig. Det gäller att gå lagom långt från den och helst inte på längre avstånd än att man kan ta staven, kroka den om halsen på något av de får som behöver lite extra hjälp för att komma med och på så sätt samla flocken kring sig. Jämförelsen kan synas lite långsökt, men jordbruksministern har jobbat på det sättet. I alliansregeringen har vi fått en regering som verkligen förändrar saker och försöker få även övriga att se de möjligheter som finns. berörde mjölkdiskussionen som var , och har redan kommenterat den. Jag kan dock inte låta bli att nämna det faktum att när 21 eller 22 EU-länder försökte, var för sig, göra upp ledde vår jordbruksminister mötena så väl att han lyckades få till stånd tidsfrister som innebär att marknaden hinner komma tillbaka till ett mer normalt läge. Han lyckades få till stånd beslut som ju fattades i , långt över huvudet på denna kammare som trots allt blev så lite skadliga som möjligt, nämligen att politiken inte ska styra utan marknadskrafterna ska få råda. är det viktigt att säga att det arbete som vi nu gör här hemma i , och som även kommissionen har tagit tag i, gäller jordbrukare som faktiskt gör jobbet men inte får betalt för det. Pengarna försvinner helt klart någonstans på vägen. Jag brukar säga att min förre granne har samma betalning för sin mjölk som . Det handlar alltså om effektivitet och rationalisering för att kunna leva . Hur många av oss hade orkat med en sådan rationaliseringsverksamhet i det vi sysslar med och ändå överleva? Det skulle vara intressant att se hur det är i andra yrkesgrupper. Det finns mycket jag skulle kunna lyfta fram, men jag ska endast ta upp en av de viktiga åtgärder som regeringen vidtagit och som inte kräver så mycket nya resurser. Däremot kräver det ett nytänkande. Det handlar om som det nya matlandet. Det handlar om att agera på ett nytt sätt, att använda befintliga resurser på ett nytt sätt, att höja kvaliteten på det vi gör och därmed kunna exportera mer, att se till att vi får större kunskap här hemma, att bli stoltare över vad vi gör, att fler ska kunna hantverket, att få i gång nya företag, att få en mer differentierad verksamhet på landsbygden, att de resurser som vi avsätter används på ett smartare sätt. Det är hållbart brukande. Det är att bruka utan att förbruka. Det är att utveckla och tro på människors kreativitet och möjligheter. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU12 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (skr. 2009/10:79). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU14 Statistikfrågor. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:125 En ny alkohollag 2009/10:127 Ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan och Redogörelse /10:OSSE1 Från delegation vid parlamentariska församling Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionerna 2009/10:105 Barn som misstänks för brott, 2009/10:146 Valfrihetssystem hos Arbetsförmedlingen och 2009/10:147 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott m.m. vilka hänvisats till utskott fick förlängas till . Motioner med anledning av prop. 2009/10:116 Värdigt liv i äldreomsorgen 2009/10:So3 av m.fl. (s, v, mp) med anledning av redog. 2009/10:RRS22 styrelses redogörelse om studenters anställningsbarhet 2009/10:Ub6 av () 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:291 Ekonomiska villkor för kvinnor som är pensionärer av () till finansminister () 2009/10:292 Kvinnors ekonomi av () till finansminister () 2009/10:293 Skatteundandragande och taxi av () till finansminister () 2009/10:294 90 dagars karens för arbetslösa ungdomar av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:295 Verksamhet för ungdomarna i jobbgarantin i län av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:296 Långsiktigt hållbara arbetsförhållanden vid Arbetsförmedlingen av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:297 Lissabonfördraget av () till utrikesminister () 2009/10:298 Den svenska mediekoncentrationen av i (s) till kulturminister () 2009/10:299 Ekonomisk politik och skattepolitik granskad med genusglasögon av () till finansminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:657 Andelen skuldsatta i av () till finansminister () 2009/10:658 Arbetslösheten i av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:659 Tillsynen av penningtvätt av () till statsrådet () 2009/10:660 Barnarbete och kakaohandeln av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:622 Kvinnlig företagsamhet av () till näringsminister () 2009/10:632 Avskrivning av skuld till IMF av () till finansminister () 2009/10:635 och IMF av () till finansminister () 2009/10:637 Utredning om beskattning av vindkraftskooperativ av () till finansminister () 2009/10:641 Feminism och skattesänkningar av () till finansminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 130 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.