prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — välstånd har byggts och kommer att byggas av kreativa människor inom näringslivets olika grenar. För att det ska utvecklas på lång sikt måste nya företag och företagare och nya entreprenörer komma till. Själva begreppet entreprenör är vidare än begreppet företagare. En entreprenör avser någon som ser nya affärsmöjligheter, nya kombinationer och nya marknader. För att detta ska ske krävs bland annat ett samhällsklimat som uppmuntrar entreprenörskap. Därför är det glädjande att något så viktigt som entreprenörskap och entreprenöriellt lärande i och med den nya skollagen kommer att löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. kommer förhoppningsvis ännu fler än att starta företag. Även om antalet människor som gör detta val ökar är det långt ifrån tillräckligt. varierade inte antalet nystartade företag mycket. Det låg på ungefär 35 000 exklusive jord- och skogsbruk, fiske och fastighetstjänster. har dock antalet nystartade företag ökat för att 2009 uppgå till drygt 56 000. Inkluderar man jord- och skogsbruk, fiske och fastighetstjänster uppgick antalet nystartade företag till knappt 60 000. Det är bra, men det räcker inte. Vi i liberalerna menar att det måste vara lika naturligt att starta företag som att ta anställning. Det måste även finnas möjligheter för befintliga företag att växa. Ofta påtalas bristen på riskvilligt kapital hos olika typer av företag. Enligt och regeringens uppfattning är inte lösningen på problemet att dränera det statliga bolaget på kapital, vilket den rödgröna oppositionen föreslår. Det finns bättre sätt. För att utveckla de statliga kapitalförsörjningsinsatserna avser regeringen bland annat att kartlägga och analysera utbudet av lån och riskkapital. Ett råd kommer att inrättas som stöd för myndigheten . Uppdraget är att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan, särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapital. Regeringen har även för avsikt att tillsätta en utredning om samtliga statliga riskkapitalaktörers uppdrag, investeringsinriktning och kapitalstruktur i syfte att finna en mer effektiv resurstilldelning och aktörsstruktur. Det är förstås angeläget att de statliga insatserna vad gäller finansiering och rådgivning fungerar som ett komplement till privat verksamhet av detta slag. Offentligt finansierad verksamhet ska inte och får inte konkurrera ut fungerande privat sådan. Inom det växande näringslivet behövs ytterligare åtgärder för att uppmuntra och främja innovation. är traditionellt sett ett innovativt land. fanns det möjlighet att i ta del av en utställning där några innovatörer visade upp resultatet av sitt arbete. Regeringen föreslår en nationell innovationsstrategi bland annat för en ökad tjänsteinnovation, för inkubatorer och ungas innovationer. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från offentligt finansierad forskning inom akademi och vid forskningsinstitut ska därför fortsätta. En bransch som visat en tydlig tillväxtkurva, lågkonjunkturen till trots, är turistbranschen. Här har liksom inom annat tjänstebaserat företagande en tydlig uppgång kunnat noterats. Regeringen fortsätter sin satsning på turismen och har för avsikt att, som ett led i att bland annat främja turismen och sysselsättningen, föreslå en sänkning av restaurangmomsen. I möten med turistföretagen på turistmässan i efterlystes detta samt ökade möjligheter till lärlingar och lärlingsutbildningar vilket ligger i linje med regeringens satsningar på lärlingar och lärlingsinriktade utbildningar. Det finns mycket mer att säga inom detta område som i många delar sammanfaller med andra budgetområden. Jag nöjer mig dock med detta och vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets ställningstagande och avslag på reservationen. 65 (S) replik: Vi kan ha olika uppfattningar om hur vi ska finansiera olika typer av statliga insatser för att skapa riskkapital. Vi har föreslagit 5 miljarder från . Det intressanta är att regeringssidan inte har några idéer alls. Man hänvisar till något som eventuellt ska komma när man har sett över allting. Vi har lagt fram vårt förslag. Även ni måste väl se till att pengar tillförs på något sätt? Jag vill nämna det eftersom man har nämnt Vattenfallsmiljarderna ett antal gånger, men det var inte därför jag begärde replik. Min ena fråga är densamma som den jag ställde till . Det är bra att man startar nya företag, men om man tittar på hur många företag som startar och hur många som läggs ned är nettot inte särskilt stort. Det är det stora problemet för . Jag har inte hört något från majoriteten om hur vi ska få små företag att bli medelstora och medelstora företag att bli stora. Att någon startar ett företag och bedriver verksamhet i ett soloföretag bidrar ju knappast till att det blir fler anställda. Vi pratar om att det är i de små och medelstora företagen som sysselsättningen kommer att finnas . Min andra fråga gäller tjänstesektorn. duttar ni med en sak till, nämligen restaurangmomsen. Jag ska villigt erkänna att vi hade med den i våra förslag också. Det är lite här, lite där, lite restaurangmoms här och en avreglerad marknad där. När ska man ta ett helhetsgrepp över hela tjänstesektorn så att det blir någorlunda lika villkor? 66 Tredje vice talman (FP) replik: Man kan ju kalla det en dutt här och en dutt där. Jag vill påstå att regeringens insatser under den mandatperiod som just har passerat har byggt på den inriktning som jag talade om inledningsvis, det vill säga att stärka både små, medelstora och kommande företag på olika sätt. Det gäller, som jag sade, många utgiftsområden som sammanfaller med det vi just debatterar. Det handlar om att stärka möjligheten att anställa människor, det vill säga se till att människor har rätt kompetens och rätt utbildning och är väl förberedda för de kommande anställningarna. Det handlar också om att utbilda unga människor för olika val. Det som har varit förhärskande har varit att utbilda människor för anställning. Det ska också vara naturligt att gå in i eget företagande. När det gäller Ung företagsamhet har trenden brutits i och med att unga människor nu väljer att starta företag. Vi har gjort historiska satsningar som har med forskning att göra. Det har inte gjorts tillnärmelsevis lika mycket under tidigare mandatperioder. Vi har gjort infrastruktursatsningar. Allt som varit möjligt att genomföra med den planering som krävs har genomförts. Jag skulle kunna göra en lång lista över satsningar. När jag lyssnade på inledningsvis lät det rätt dystert. Men var lite glad, ! Det har gjorts många insatser som gynnar vårt företagande. 67 (S) replik: Jag är glad, men jag tycker att debatten ibland blir lite . Vi pratar om nya företagare, men vi pratar väldigt sällan om hur vi ska få de företag som finns att växa. En del vill vara soloföretagare, och det ska vi ha respekt för. Många företag har möjlighet att växa, men då saknas det ofta kapital. Som sade kanske man inte kan få tag i rätt kompetens. Där kan man göra en lång rad insatser. Där saknar jag en pusselbit i det som regeringen säger. Jag tycker att vi har en bättre politik på det området. Jag frågade om tjänstesektorn. Där menar jag att det duttas lite här och lite där. Det tas inget helhetsgrepp. Vad kan man göra för att lyfta hela tjänstesektorn så att den blir lite bättre? Det hjälper inte att man får lite mer av det ena eller andra. Vi kan vara kritiska till en del av åtgärderna och vi kan vara positiva till dem. Jag vill inte säga att allt har varit fel. Det jag efterlyser är ett helhetsgrepp över hela tjänstesektorn. Den debatten har vi inte fört i den här kammaren över huvud taget, och knappast i den offentliga debatten heller. Precis som det behövs en sammanhållen industripolitik behövs det , när vi får en allt större tjänstesektor, att man håller samman politiken i tjänsteföretagen. 68 Tredje vice talman (FP) replik: Det är inte obekant för eller någon annan att det efter den ekonomiska krisen var nödvändigt att vidta åtgärder ganska snabbt för att få fram nya arbetstillfällen. En sådan insats var ROT-avdraget som tidigarelades, liksom RUT-tjänsterna. Vi har också infört något som kallas LOV, lagen om valfrihet. Att bryta upp offentliga monopol tror jag är viktigt för att öppna nya möjligheter för tjänstesektorn. Som jag sade i mitt anförande genomför regeringen en satsning på de innovativa delarna av tjänstesektorn. Jag tror att vi bara har sett början när det gäller tjänsteinnovation. nämnde kapital och annat som kan vara hämmande för företag som vill växa. Något som jag stöter på när jag möter företag är vad jag brukar kalla för fyra k, nämligen krångel, kapital, kompetens och konkurrens. Jag vill påstå att regeringen har vidtagit en rad åtgärder inom alla de områdena. Vi har påbörjat en nedmontering av krånglet. Vi ser över frågan om riskkapitalavdrag. När det gäller kompetens har vi hela satsningen av utbildningsväsendet. För konkurrens är det viktigt att bryta upp offentliga monopol. Det har gjorts en hel del. sade att någon här lät självgod. Jag tror att det är farligt om man slår sig till ro och tycker att man har gjort allt. Inget är så bra att det inte kan bli bättre, men det gäller att veta hur målet ser ut och vart man är på väg. 69 (V) replik: Det var intressant att lyssna på . Hon gjorde en utvikning och pratade om den globaliserade världen och dess påverkan på oss. Hon avslutade det hela med att med rätt insatser blir en vinnare i en globaliserad värld. Vilka insatser menar ? Jag uppfattade inte vilka insatser det handlar om för att vi ska bli vinnare. 70 Tredje vice talman (FP) replik: Jag kan ge rådet att han skulle ha lyssnat när jag hade ett replikskifte med . I det replikskiftet utvecklade jag de insatser regeringen har vidtagit. Det handlar om många olika delar som är till glädje och nytta och stärker möjligheter att konkurrera internationellt. Jag kan upprepa att det handlar om satsningar inom till exempel forskning. Det handlar om alla reformer av och den stora förändring som har inletts när det gäller utbildningsväsendet. Alla vet att det tar innan man ser resultat. Därför var det verkligen hög tid att genomföra de stora förändringarna. Det handlar om översyn när det gäller kapital. Här har påbörjats, och kommer att fortgå, möjligheten att förse växande företag med riskkapital. Vi har också monterat ned krånglet för att fler ska tycka att det är värt att anstränga sig att påbörja ett företagande; det ska vara mer roligt än krångligt och tråkigt. Jag vill påstå att det har vidtagits en rad åtgärder. Målet när det gäller forskningsdelen är att vi själva ska tilldelas , som vi delar ut till andra. 71 (V) replik: Då hörde jag rätt: Ingenting nytt. Produktiviteten i svenska företag föll under den här regeringens första mandatperiod. Vi har tappat marknadsandelar på exportmarknaden. Det är resultatet. Då hjälper inte detta. Vi är inte dåliga på forskning. Vi är och har varit relativt duktiga på forskning i . Den forskningsproposition som regeringen lade fram var också väl tilltagen. Det vi är dåliga på är att kommersialisera våra resultat. Där ligger vi i botten inom . Det är där insatserna behöver göras. Det har jag, och flera med mig, påpekat under en rad år här i kammaren. Att regeringen nu avser att tillsätta olika utredningar för att se över det hela är inte detsamma som att komma med skarpa förslag. Man kan kritisera oss för att vi tillskjuter och dränerar . Så är det inte i det här fallet. har fortfarande god vinstmarginal. Det är också symtomatiskt att pratar om konkurrens på lika villkor och offentliga monopol när vi har stora problem inom privata sektorn. Bemanningsbranschen är det senaste området där man via fusk och olika skattetrick stärker sin ställning. Det förekommer även inom städbranschen och byggbranschen. Vad gör ni där för att stävja detta uppenbara fusk som snedvrider konkurrensen? 72 Tredje vice talman (FP) replik: tror inte jag att produktionsvolymerna minskade så fort den här regeringen trädde till. Det kan möjligtvis ha berott på den politik som fördes före vi bytte regering efter valet . När det gäller förändringar av stor betydelse för en så omfattande apparat som det svenska näringslivet och alla de olika delar som jag har pekat på finns inga quick fix, även om man skulle önska det. Det tar tid. Inom utbildningssystemet, som jag nämnde som en viktig faktor, tar det innan vi kan se resultaten av de förändringar vi har beslutat om och fortsätter att besluta om. Det kommer att ta tid tyvärr. Det är mycket tid som har tappats på vägen. Det viktiga är att man vet i vilken riktning man är på väg och vad man vill nå. Där finns det en klar och tydlig ambition. Vi tar olika steg i den riktningen. har också, som jag sade inledningsvis, lovordats av . Sedan handlar det förstås om vad man väljer att läsa och ta del av i form av rapporter, information och så vidare. nämnde och kapitalutbyggnaden. vet jag att inte har rätt till ytterligare replik, men det är rätt intressant att det finns en uppfattning hos De rödgröna i alla fall i årets motion. Vi får se hur det ser ut eftersom jag har förstått att samarbetet inte kommer att fortsätta. Bilden är att är en ko som man kan mjölka i all oändlighet medan det finns andra som menar att vad som krävs är en kapitaluppbyggnad i . Där kan vi ha lite olika bilder. Konkurrens ska främjas mellan privata aktörer förstås. Men det är ett stort problem när offentligheten bedriver verksamhet som konkurrerar ut privat verksamhet. Där beslutade vi så sent som förra mandatperioden om möjligheter som stärker privata företagare mot det offentliga monopolet. Där röstade nej. Jag ska besvara frågor om talarordningen. Talarordningen fastställs dagen innan enligt 2 kap. 15 § i riksdagsordningen, och talarordningen kan enligt lagen inte ändras efter detta. Däremot har det varit praxis ibland att när sjukdom inträder eller andra synnerliga skäl, till exempel kraftigt försenade flyg, att för att inte förstöra debatten att en annan partiföreträdare får ta en talares plats. Så har skett . Men det innebär ingen allmän rätt att byta plats på talarlistan. Det är endast statsråd som kan bryta talarordningen. Då har alla förstått principerna. Även om man släpper in en annan talare i stället för en talare som är sjuk sker det i strid med lagen. Om någon protesterar gäller lagen, och då gäller endast strykning från listan. 74 (C): Tack för klargörandet. Det är en mörk tid just , men jag känner att jag ser ljuset. Det beror inte bara på snön som lyser upp utan det beror också på ett antal andra faktorer. Jag tänkte redogöra för några av dem här. Vi har haft år med finanskris och lågkonjunktur bakom oss. De har präglat vårt lands näringsliv och arbetsmarknaden . Därför är det glädjande att se småföretagens återhämtning eftersom de utgör grunden för den kommande jobbtillväxten i landet. Det är otroligt glädjande. Färska undersökningar visar att nyföretagandet ökar kraftigt. I vissa länder når företagandet rekordnivåer. Tack var en proaktiv, jobbinriktad och ansvarsfull näringspolitik samt ordning och reda i statsfinanserna står starkt, och vi kan ta sikte bortom krisen. Resultaten är tydliga. Nyföretagarbarometern visade för november att nyföretagandet ökat nationellt med . Vi har en sysselsättningsnivå som ökat med nästan 110 500 sysselsatta . är vi uppe i samma nivåer som innan krisen slog till. Vi kan rabbla upp siffror och slå oss för bröstet. Jag gör det inte för att vara stöddig, utan jag försöker ge en bild av att det faktiskt finns ljusglimtar. Vi har haft oerhört tunga år bakom oss. Jag är själv näringsidkare /97. Jag vet vad det kan innebära när man inte rår på allt i omgivningen, när det finns faktorer som gör att tryggheten, basen i livet, blir något helt annat. Det är vad tusentals personer i vårt land har varit utsatta för. Därför är det glädjande att kunna nämna detta. För mig som centerpartist är entreprenörskapet en av byggstenarna för en bra välfärd och ett välstånd som gör att vi kan se framåt för kommande generationer våra barn och eventuella barnbarn. Om det sker inom den växande tjänstesektorn eller inom välfärdsföretagandet må kvitta lika. Vi tycker att det är lika viktigt. Många entreprenörer startar nytt inom vård och omsorg. Det är positivt. Det visar på mångfald, och det sker etableringar på orter som vi inte hade förväntat oss innan reformerna genomfördes. Det är många kvinnor som startar företagen. Det finns en uppgift om runt 20 000. Antalet kan vi möjligen diskutera, men det viktiga är att det sker en utveckling åt det hållet. Om vi skulle förlita oss till bara det som har varit skulle vi alla förbli bönder. Det är vi inte. Det är ett tag sedan, och jag tror att många är tacksamma för att det inte är så. Det är tydligt att småföretagen är viktiga. Det märker vi i dessa debatter och i andra sammanhang som vi befinner oss i. nämnde föredömligt att politiken inte styr allt. Jag kan biträda henne i den ståndpunkten. Vi kan skapa förutsättningar och göra det något lättare och enklare. Vi kan, herr talman, visa att människor är olika och behöver olika ingångar i livet för att utvecklas. Under krisen anställde våra mikroföretag företag med färre än tio anställda 5 876 personer. Det är en hög siffra med tanke på att vi bara upplevde varsel dag ut och dag in, inte minst hemma i västra . Det var bara svarta rubriker. Det är ändå här någonstans hoppet finns för mikroföretagens möjligheter att utvecklas och bli större. När det gäller vår budget är en utgångspunkt att stärka jobbpolitiken, att den vilar på tre ben. Det handlar då om att det ska vara mer lönsamt att jobba, att det blir billigare och enklare att anställa och att det ska vara enklare, roligare och mer lönsamt att driva företag. Detta kommer vi att fortsätta att upprepa. Det får inte bli så att vi kontaktas av företagare vilket vi för all del fortfarande blir; företagare är inte en homogen grupp som säger: Det är inte roligt nu på grund av regelkrångel, högt skattetryck och den situation som vi nu befinner oss i och som vi inte själva rår över. Självkritiken finns här. Det kan jag, herr talman, försäkra. Vi är inte på något vis i mål. Den som säger att den är i mål kan i stort sett gå i kompost eller hitta på någonting helt annat. Att vara i mål är inte det som är det roliga, utan det roliga är att kunna fortsätta att påverka och förbättra. Den ansatsen måste finnas. har och alliansregeringen gjort 172 insatser som främjar jobb och företagande. Har då blivit bättre tack vare dessa 172 insatser? Ja, till vissa delar har det blivit bättre. Men det är svårt att jämföra eftersom vi inte haft, skulle jag vilja säga, normala år. redogjorde på ett föredömligt sätt för detta. Det har inte varit alldeles enkelt, för det är inte fråga utifrån vilka man kan göra en långsiktig budget. Jobbskatteavdraget är positivt. Det har faktiskt bäring på företagandet. En undersköterska med ett jobbskatteavdrag på har mer att röra sig med. Vad ska vederbörande göra med dessa pengar? Ja, det är det upp till vederbörande att själv bestämma. Det kan handla om att genom stärkt privatekonomi få ett något drägligare liv. Det kan också handla om att skaffa sig ett bättre boende eller om att spara eller investera. Vi ser att många betalar tillbaka på sina CSN-lån. Återbetalningen är nu rekordhög. Det handlar också om pengar som kan bidra till nyföretagande utifrån en idé som en person går och bär på. Jobbskatteavdraget har, menar jag, varit banbrytande när det gäller att visa att vi kan sänka en skatt och att det kan bidra till att människor själva kan välja. Kanske är det inte världens bästa modell, och kanske visar det sig inte vara det bästa vi gjorde. Vi gjorde i alla fall en förändring som visar på att människor får mer pengar privatekonomiskt och själva kan bestämma. Utöver detta har det blivit billigare och enklare att anställa. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för alla . Det gäller även kommuner och landsting. Det tycker jag är bra. Särskilt var detta positivt för den offentliga sektorn men också för den privata sektorn. Även sänkta egenavgifter är positivt. Ytterligare en sänkning av egenavgifter som en anpassning till trygghetssystemen handlar det också om. Vidare handlar det om sänkt bolagsskatt, slopad förmögenhetsskatt och en sänkning av bolagsskatten, från till . Dessa åtgärder kan göra att mindre företag kan växa och att egenföretagare vågar anställa. Här spelar nämnda faktorer in. Det uttalar i alla fall de företagare jag träffar. Men företagare är, som sagt, inte en homogen grupp, utan det ser olika ut. För att ta ytterligare ett exempel: En egenföretagare med en inkomst på runt har med alliansregeringen fått mer att leva på jämfört med hur det var 2006. Jobbskatteavdragen gäller även för den som är egenföretagare och betyder att en skattesänkning kommer den personen till del. För den som är pensionär är det dubbelt jobbskatteavdrag, men det behöver vi kanske inte nämna i just den här debatten. Detta har också bäring på dem som kanske har ett hus och som har kvar sin verksamhet men som är pensionärer. Regelkrånglet har diskuterats i den här debatten. Det kan jag förstå, för det är högst rimligt. Det är också högst rimligt, kan jag tycka, att från oppositionens sida ifrågasätta de mål som sätts. Var ska man börja, och vad är ett vallöfte värt? Den ingången har naturligtvis oppositionen, med all respekt för det. Oppositionen ska ställa sådana frågor. Vi kan självkritiskt fråga oss om talet 25 var bäst eller om talet 7 hade varit bättre. från Socialdemokraterna förlåt, jag har tappat bort efternamnet frågar om det är rätt tal som uppnåtts. Vi ska, som sagt, vara självkritiska, för vi alltså inte heller jag är absolut inte nöjda. finns det regelkrångel i vägen för företagaren eller entreprenören. Men vi har gjort någonting som är banbrytande. Vi har nämligen minskat regelkrånglet, men minskningen ligger inte på . Låt mig nämna , som jag tycker är en föredömlig minister på området. Han ligger på en minskning av regelkrånglet på långt . Det visar kanske att det inom vissa områden och branscher har funnits ett utrymme, större möjligheter, att minska regelkrånglet. Den möjligheten ska man förstås använda sig av för att minska kostnaderna. Helt kort vill jag också säga några ord om tryggheten för företagare. Per Åsling kommer senare att ta upp delar av detta. Det sociala trygghetssystemet har inte varit anpassat till företagare. Men här har vi nu genom ett beslut fått till en ändring som gör att företagare ska kunna tillgodoräkna sig någonting som mer liknar trygghetssystemet för löntagare. Det har varit otroligt viktigt för att komma framåt och för att få något slags rätsida på detta. Det finns otroligt stora möjligheter, vill jag säga. Allt är förvisso inte ljust, men allt är verkligen inte mörkt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 75 (S) replik: Jag har tre frågor till även jag höll på att glömma efternamnet. Också för diskussionen om fler företag. Jag tror att vi står bakom den men jag vill till ställa följande fråga: Vad gör man för att utveckla så att företag som redan finns kan växa? Det riktigt stora problemet när det gäller svensk tillväxt är att företag startar men inte växer. Vidare skulle jag vilja ställa följande konkreta fråga: När tänker regeringen börja arbeta med de två områden som är de riktigt stora och där regler kostar riktigt mycket för företagen? Jag tänker då på Justitie- och Finansdepartementens områden. Jag tycker att frågan kommer allt närmare. För att ta ett exempel från ordförandeskapet kan jag säga att jordbruksministern och naturligtvis också näringsministern tog upp frågan om regelkrånglet i sina råd. Det gjorde inte justitieministern och finansministern, så jag undrar när man tänker ställa krav i det avseendet i regeringen. Min sista fråga handlar om tryggheten för företagare: behövdes det val, och varför behövde man inte vara i majoritet för att kunna få samma trygghet för företagare? Det skulle ju vara sju dagars karenstid före valet.