prot · GX0989 · 2010-03-17 00:00:00 — Det kanske inte förvånar, men de fortsätter och menar att det är feltolkningar, avsiktliga eller inte, av internationella jämförande undersökningar som har legat till grund för vår politik. Det är inte sjyst eller seriöst att uttrycka sig på ett sådant sätt. De rapporter som har presenterats borde ha fått vem som helst att börja tänka om och att utvärdera vad som faktiskt måste göras för att få våra unga att klättra på kunskapsstegen. Men det vill inte vänsterkartellen ta till sig, utan det är more of the same som gäller. När den förre utbildningsministern talade inför Malmöstudenter tyckte han att Socialdemokraterna hade varit alltför passiva i den utbildningspolitiska debatten . Men det är inte vi i Alliansen. Vi har inte varit passiva vare sig i debatterna här eller i arbetet för ett bättre kunskapsresultat åt alla. Vi arbetar målmedvetet och systematiskt för att eleverna ska nå bättre kunskapsresultat, alltifrån skolans första år, genom gymnasiet och in på universitet och högskola eller yrkeshögskola. Vi är övertygade om att det är det som är den rätta medicinen för att ska kunna bli den kunskapsnation som det så ofta talas om. Men så har vi också skjutit till resurser mycket resurser. beskrivs faktiskt av flera lärosäten som ett rekordår när de hade fler studenter än någonsin och ökade forskningsintäkter. De ekonomiska resultaten är rekordstora, och de flesta lärosäten rustar nu sin konkurrenskraft ytterligare . Det handlar om en angenäm situation där man ska rekrytera nya lärare och forskare som ska kunna bidra till en höjd kvalitet i grundutbildning och forskning. Det tycker jag blir en spännande utveckling att följa. Anställningsbarhet är en annan viktig fråga inte minst i dessa tider då det finns ont om jobb. Man har nämnt frågan här från vänsterkartellen. Där delar vi er bild av att det är viktigt att komma till rätta med problematiken. Det är också någonting som vi lyfter fram. Det handlar om att i regleringsbrev och på olika sätt sätta fokus på frågan om bättre anställningsbarhet. Jag vill också påminna om att högskolorna själva har möjligheten att öka på praktikinnehåll. Ett besök från är väldigt intressant, eftersom det är exakt vad de har gjort. Ansökningstiden för högskolor går ut . Jag hoppas att det är många som kommer att ta chansen att förkovra sig själva antingen genom att plugga enstaka kurser eller hela utbildningsprogram. På så sätt blir de bärare av ny och bättre kompetens till arbetslivet, och på så sätt hjälper de att stärka som kunskapsnation. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 125 () replik: Vi diskuterar ett betänkande med ett antal reservationer. En av dem, reservation 2, handlar om kvalitetssystemet. Jag tycker att det är rimligt när vi har en reservation om det framtida kvalitetssystemet kan diskutera kvalitetssystemet. Det vore jättemärkligt om vi inte kunde ha en sådan debatt här . Jag blir lite fundersam. I reservationen skriver vi socialdemokrater: För att en kvalitetsbaserad resursfördelning ska fungera måste kriterierna tas fram i nära dialog med landets lärosäten. Jag har en enkel fråga: Delar den analysen? Bör det vara på det sättet att sektorn är med och tar fram kriterierna för ett framtida kvalitetssystem? Det är en ganska enkel fråga. Den andra frågan är: Har helt fel i sin analys? Det är nu ute och presenterar både på hemsidan och i andra sammanhang att regeringens förslag är amatörmässigt. Det är illa framtaget, och det riskerar att vi inte kommer att möta de europeiska standarderna för kvalitetsgranskning. Det är ganska allvarliga frågor för både studenter och högskolor framöver huruvida det blir så eller inte. Om man inte lyssnar på , den egna expertmyndigheten för kvalitetsutvärdering, kan man lyssna på SFS och Sulf. Man skriver så här: Departementets förslag är olämpligt, olyckligt, otydligt och delvis obegripligt. Det är en annan sammanfattning av regeringens politik på det här området. Min fråga till är: Vad tycker regeringen egentligen om kritik på den här punkten? Borde det inte vara så att man utformar ett kvalitetssystem i nära dialog med sektorn? Vad är annars ordet autonomi värt? 126 () replik: Självklart är en nära dialog med avnämarna alltid viktig. Jag tror att vi kommer att få klarhet i hur dialogen har skötts när propositionen kommer på bordet. Just nu diskuteras någonting där vi inte vet hur slutresultatet ser ut. Det är anständigt att vi alla har samma information när vi för den diskussionen. Kvalitetssystemen är viktiga. Det gick en gång som ett uppdrag till att lämna fram ett förslag. Jag tycker att vi avvaktar tills propositionen kommer, vilket förhoppningsvis sker . Jag skulle vilja ställa en fråga till . Ni har ett särskilt yttrande där ni åter tar upp frågan om högskolors möjlighet till universitetsstatus. Det är en frågeställning som ni själva drog i långbänk . Dessa högskolor skickade in sina ansökningar, och de förnyade sina ansökningar. Det var många som hade lämnat in sin första ansökan innan vi beslutade: Just nu vill vi inte hålla er på halster. Vi tycker att det är rimligt att ni får ett besked. Vi uttryckte också i det att vi inte stänger någon dörr för framtiden. Jag vill höra en reaktion på det uttrycker. Hyser Socialdemokraterna någon oro för förkunskapskraven, som jag refererade till i mitt anförande? Kommer ni att sänka förkunskapskraven i era gemensamma förslag så att ni går tillbaka och gör en återställare à la Alla ska med? 127 () replik: Det är intressant att inte verkar veta vad regeringen kommer att lägga fram för förslag och inte ens kan ha synpunkter på processen för hur förslagen tas fram, eftersom som det är vad vi diskuterar. Vi diskuterar huruvida vi ska ha en process där sektorn ska vara delaktig i framtagandet av de kvalitetskriterier som ska gälla. säger att det ska vara så. Vi har haft en process där universitet och högskolor och tillsammans har jobbat fram ett kvalitetsutvärderingssystem som departementet uppenbarligen kommer att frångå. Var det viktigt med dialogen och att man var överens borde väl det gälla. Det är uppenbart att det inte gör det. Sedan hoppas jag att vet vilket förslag som regeringen kommer att lägga fram om detta. Ni behöver inte berätta det för mig. Men ni kan i varje fall kommentera den kritik som väcks mot att man frångår det förslag som sektorn har jobbat fram. Det är en större fråga än huruvida regeringen har rätt att lägga fram vilket förslag man vill. Regeringen får alltid lägga fram de förslag man vill. Problemet är att vi har en regering som vill ha självständiga lärosäten och autonomi. I den fråga som är viktigast för universitet och högskolor känner nu sektorn att regeringen inte lyssnar på den. Det handlar om kvaliteten i utbildningarna. Det blir lite innehållslöst. Det är inte bara som säger det och många universitet och högskolor, utan det är Sulf och SFS. Vilken roll har regeringen till högskolesektorn? Det är första gången som inte får vara med och styra utformningen av landets utvärderingssystem. Det är en stor fråga. Hur ser regeringen på autonomi och lärosätenas självständighet, och framför allt på oberoende, granskande roll? 128 () replik: Jag kan inte kommentera mer. Jag får upprepa att jag tycker att vi ska avvakta tills vi har propositionen på bordet. Vi kommer då att kunna ta diskussionen och debatten, och då sitter vi inne med samma information. Vi kommer också att få veta på vilket sätt detta har kommunicerats. Vi får avvakta. Då det gäller autonomin är det samma sak där. Vi har tre stora propositioner som kommer till bord . Det gäller kvaliteten, autonomin och avgifter för studenter från tredjeland. Det är också därför som motionsbetänkandet blir märkligt att debattera just , eftersom stoppdatum för propositionerna är . Jag noterar att jag inte fick något svar på mina frågor. Jag tycker att det är olyckligt. Jag skulle verkligen önska att man internt i olika partier diskuterar hur vi ska kunna gå framåt. Menar vi allvar från alla våra sidor, och framför allt från den rödgröna sidan som står på barrikaden och säger att vi ska ha den fina forsknings- och kunskapsnation som vi alla vill ha, måste vi också vara beredda att ompröva den politik som lett oss dithän vi är . Vi är beredda att ompröva och har omprövat. Vi vill hävda att genom den stora satsning som vi gör alltifrån årskurs 1 på lågstadiet hela vägen upp till den stora forskningspropositionen och vad den innehöll gör vi en stor satsning och en stor förstärkning för att få ett framgångsrikt . 129 () replik: talade en hel del om kvalitet men verkade helt ignorera kritik mot regeringens amatörism och lekmannamässighet. Det är väl ändå inte rimligt att ignorera en sådan sak! Och det är väl rimligt att regeringen faktiskt har bra processer i framtagandet av frågor som berörs i det här betänkandet. Sedan kan man som ha synpunkter på när vi debatterar det här betänkandet, men då är det väl rimligt att tar upp de synpunkterna med dem som har lagt schemat för planeringen. Jag kan förstå att de som har lagt schemat för planeringen har haft svårt att göra det, för regeringen verkar inte kunna presentera någon av sina propositioner på det här området på den utsatta tiden. Då kan det vara svårt att göra en planering. Om man nu pratar, som gör, om att skärpa kraven tycker jag att man också bör prata om hur människor ska kunna nå upp till de här skärpta kraven. Jag tycker att huvudpoängen med en bra kvalitet och att människor ska kunna utvecklas inom utbildningsväsendet är just att de ska kunna utvecklas och få bra kunskaper. Det är väl strunt samma vilka krav man har om människor inte når upp till dem! Det viktigaste är att se till att studenter och barn får möjlighet att nå så långt som de kan utifrån sina förutsättningar. Det är väldigt mycket snack om krav och väldigt lite snack om hur man faktiskt når dit. Den pedagogiska utvecklingen pratar regeringen ganska lite om. sade att regeringen är redo att göra någonting. Varför har man inte gjort någonting redan? 130 () replik: Med risk att vara envis som en åsna får jag upprepa att jag tycker att det är anständigt att kvalitetspropositionen ligger på bordet innan vi diskuterar den. Däremot har hela vårt arbete varit genomsyrat av målet att höja kvaliteten när det gäller grundskola och gymnasium, högskola och forskning. Därför tycker jag ändå att jag har fullt fog att stå upp och prata för de kvalitetssatsningar som vi gör. Jag tycker också att det är intressant att vi ändå tar den här debatten . Kanske tidsplaneringen hade kunnat vara bättre, men det är viktigt att vi debatterar frågan, . Vi har full respekt för riksdagsledamöterna som har skrivit motioner och lagt ned full möda på det, och det är viktigt att faktiskt ge dem det erkännandet att vi debatterar detta. Det är därför som jag har försökt att hålla mig lite just till de frågeställningarna. tycks vara lite överens med mig i alla fall om att det kanske inte är helt fel att de här skärpta kraven finns. Du får gärna rätta mig. undrar hur vi ska nå de skärpta kraven. Det är därför som jag också med en dåres envishet pratar om de insatser som vi faktiskt har gjort redan i . Det är självklart vi ska ju inte bara bygga höga murar för att vi inte vill släppa in folk till högskolorna, utan vi måste upprätthålla nivåer, precis som universitetskanslern säger, som gör att vi sedan kan hålla oss väl framme i internationella jämförelser. Hur vi ska nå de skärpta kraven handlar om de extra per lågstadieelev när det gäller att läsa, räkna och skriva. Det handlar om lärarlyft och sfi-lyft. Det handlar om nationella prov och betyg, som jag vet att inte tycker om. 131 () replik: verkar vara mer intresserad av att upprätthålla nivåer i internationella jämförelser än att de här nivåerna ska utgöras av människor som faktiskt har lärt sig någonting. Det tycker jag är talande. När det gäller respekt för riksdagsledamöterna är jag inte emot att vi debatterar det här. Jag säger just att vi ska debattera det här betänkandet och att jag tycker att det är bra att vi gör det . Faktum är att en majoritet av reservationerna i betänkandet, åtminstone väldigt många av dem, har sin bakgrund i en motion som jag är huvudförfattare till. Så när pratar om riksdagsledamöterna är det i ganska stor utsträckning mig hon pratar om, och jag vill gärna ha svar på mina frågor. Jag fick inte svar på min fråga om modersmål och varför det särbehandlas på ett nästan diskriminerande sätt. Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Jag har också fått väldigt lite svar på varför de reservationer som vi har inte är bra, men det brukar man tyvärr man inte få i den här typen av debatter, så jag har nästan gett upp hoppet. Om vill ge ett svar vore jag väldigt glad. Sedan tycker jag också att vi ska diskutera kvalitetspropositionen när den kommer. Men om det nu är så viktigt för att diskutera saker som finns med i betänkandet undrar jag varför hon envisas med att prata om , för det är väl ändå inte som det här betänkandet handlar om. Om vi nu ska hålla oss ifrån kvalitetspropositionen tycker jag ändå att det är viktigt att diskutera regeringens inställning till den fråga som finns i det här betänkandet, nämligen högskolan. När viktiga företrädare för sektorn betecknar regeringens arbete med högskoleområdet som amatörmässigt och lekmannamässigt är det värt att notera. Är detta inte sant, eller ska man helt bortse från den typen av kritik? Vad är det som ligger bakom oviljan att prata om det förutom att det förstås är otrevligt att bli kritiserad? Det är väl ändå rimligt att man när vi har ett samhälle som bygger på att vi ska ha kvalitet inte bara struntar i alla negativa omdömen? 132 () replik: frågar mig varför jag envisas med att prata grundskola. Det gjorde jag som ett svar på fråga här om hur vi kan nå de förkunskapskrav som det handlar om. Det gäller att rusta eleverna rätt . Det kan vi inte göra på gymnasiet. Det är klart att det är ödesdigert om alla ska behöva äntra och gå igenom vuxenutbildning. Självklart måste det vara rätt att många av eleverna blir rätt rustade från början. Jag jagar inga nivåer i internationella jämförelser. Det är definitivt inte det som det handlar om. Det handlar om att vi i behöver slå fast en kvalitetsnivå som är acceptabel för vår högskoleutbildning och forskning. Det här handlar om att våra studenter också ska kunna söka sig utomlands för att fortsätta sina studier i eller var som helst och kunna göra nedslag lite här och var och också kunna vara konkurrensmässiga på marknaden. nämner sina reservationer. Jag kan svara att när det gäller frågeställningen om modersmål har jag kollat upp den. Det är så att det finns de som kan läsa modersmål som ett modernt språk, och de får tillgodoräkna sig den meritpoängen. Det har jag kollat med . Man kan säkert gå längre, för det finns ju fler modersmål, men de modersmål som kan räknas in i moderna språk får man tillgodoräkna sig meritpoängen för den vägen. Sedan har och väckt en motion om att man bör styra antalet högskoleplatser till de ställen där det finns studentbostäder. Där håller vi inte med. Vi tycker att det är studentens fria val som ska vara styrande, och vi tror att studenterna i mångt och mycket också väljer att studera där det finns studentbostäder. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:105 Barn som misstänks för brott 2009/10:134 Upphandling från statliga och kommunala företag 2009/10:135 En ny fängelse- och häkteslagstiftning 2009/10:141 Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet /10:143 Informationsutbytesavtal med Adorra 2009/10:146 Valfrihetssystem hos Arbetsförmedlingen Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för prop. 2009/10:161 Ändrade regler om ersättning vid sjukdom och ökad flexibilitet för anställning av sjömän som hänvisats till utskott skulle förlängas till . Skrivelser 2009/10:75 Redogörelse för behandling av skrivelser till regeringen /10:153 Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 Motioner med anledning av prop. 2009/10:113 Effektreserven /10:N10 av m.fl. (v) 2009/10:N11 av m.fl. (s) 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:288 resurser av () till finansminister () 2009/10:289 Avfallsförbränningsskatt, avfallsdirektiv och materialåtervinning av () till finansminister () 2009/10:290 Nya skatteförändringar till kvinnors nackdel av () till finansminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:652 Individens ställning i socialförsäkringssystemet av () till statsrådet () 2009/10:653 Ett tullverk för hela landet av () till finansminister () 2009/10:654 EU och dialog med kurdiska sammanslutningar av () till statsrådet () 2009/10:655 Barnfattigdom av () till socialminister () 2009/10:656 Piraternas ekonomiska medel av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:619 Rätten till heltid av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:620 Fattigdom bland personer med omfattande funktionsnedsättning av () till statsrådet () 2009/10:621 A-kasseavgifter av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:623 Fördubbling av sex- och våldsbrott i av () till justitieminister () 2009/10:624 Lagen som reglerar könsbyte av () till socialminister () 2009/10:625 Handel med skor och risk för miljögifter av () till statsrådet () 2009/10:626 Sotning och vinterns skorstensbränder av () till försvarsminister () 2009/10:627 Snö, takras och byggnormer av () till miljöminister () 2009/10:628 Tillsyn inom jobb- och utvecklingsgarantins fas tre av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:629 och utlandsmyndigheternas anlitande av privata säkerhetsföretag i utlandet av () till utrikesminister () 2009/10:630 Svenska studenter deporterade från av () till utrikesminister () 2009/10:631 Razzia mot kurdisk tv-station av () till utrikesminister () 2009/10:633 Yttrandefrihet internationellt av () till utrikesminister () 2009/10:634 Barnfattigdom i av () till statsrådet () 2009/10:636 Israeliska bosättningar i östra av () till utrikesminister () 2009/10:638 Ensamstående mammors ekonomi av () till socialminister () 2009/10:639 Birtukan Mideksa av () till utrikesminister () 2009/10:640 Undersysselsatta av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:642 Antalet hyresrätter av () till statsrådet () 2009/10:643 Myggbekämpning i Nedre av () till miljöminister () 2009/10:647 Dokument inför ställningstagande till 2020 av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 20 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 47, av andre vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 77 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 104 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.