prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — Regeringens tillkrånglade skatteregler, skatteavdrag och andra åtgärder på skatteområdet har ökat kontrollbehovet som nya resurser inte har tillförts från regeringen i nödvändig omfattning. Den kritik och de krav på ökade resurser som vi socialdemokrater har framfört har viftats bort. Socialdemokraterna tog tillsammans med och fram ett nytt offensivt program mot skattefusk och ekobrott. För att man snabbt och effektivt skulle komma i gång med programmet föreslog vi i vår budgetmotion att resurser skulle öka med 50 miljoner . Vid skatteutskottets sammanträde beskrev den nyutsedde generaldirektören de stora ekonomiska svårigheter som verket har att leva under. Vi förväntade oss att även regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten skulle ta kris på allvar. har den borgerliga regeringen lämnat sin sista budget före valet, och det är inte en enda krona till för att de ska kunna jobba med att komma åt skattefusket. Det beklagar vi verkligen. Skattefel och skattefusk beräknas av till 130140 miljarder. Det är, som sagt, stora summor som fuskas bort. Därför är socialdemokraterna i skatteutskottet djupt oroade över krisen i . Krisen har varit på väg . En fortsatt personalminskning genom oförändrade anslag får katastrofala följder. Många hederliga företagare kommer att få svårare att värja sig mot en osund konkurrens från dem som bygger sin företagsverksamhet på svartarbete och skattefusk. Men framför allt minskar folks tillit till det svenska skattesystemet när staten inte kan se till att alla gör rätt för sig och betalar den skatt som de är skyldiga att göra. Förre generaldirektören i har påpekat för regeringen att de behövt mer resurser. Den nuvarande generaldirektören hann knappt tillträda förrän han insåg att inte kommer att klara sitt uppdrag utan mer resurser. Och senast var det skarpa kritik. Vad mer behöver regeringen veta för att krisen inom ska tas på allvar? Vi förväntade oss att regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten skulle inse allvaret och, i likhet med när det gällde , komma med utökade resurser för i tilläggsbudgeten . Men det skedde inte. 17 (): Det är flera betänkanden som ska behandlas under den här punkten. Det handlar om ett antal informationsutbytesavtal, om ändringar i dubbelbeskattningsavtalet med och om frågan om internationell skattekontroll. Beträffande den internationella skattekontrollen är det viktigt att den är fungerande och effektiv. I takt med att gränser har suddats ut och den ekonomiska rörligheten har ökat har möjligheten att placera och investera i andra länder blivit avsevärt större. Det är inte något negativt, tvärtom. I många fall är det dessa transaktioner som driver våra samhällen framåt. Möjligheterna att snabbt flytta kapital över gränserna bidrar till att skapa jobb och välfärd världen över. Men det gäller att vara vaksam och granska olika aktörer som försöker utnyttja och missbruka den frihet som följer i globaliseringens spår. Utöver det uppenbara problem som uppstår då kapital undanhålls för skattemyndigheterna medför detta att de enhetliga ramverken på marknaden kan sättas ur spel. Det kan få allvarliga konsekvenser för våra ekonomier. Därför är det av största vikt att utveckla samarbetet i skattefrågor på det internationella planet genom avtal och överenskommelser och genom att se till att vi får insyn. spelar numera en mycket aktiv roll. Alliansregeringen visar prov på just den initiativrikedom och handlingskraft som är nödvändig och som har saknats. Genom skatteavtal och informationsutbytesavtal får vi en bättre skattekontroll. Framsteg görs när vi får avtal med skatteparadisen. Under det svenska ordförandeskapet har nya avtal arbetats fram. Frågan har drivits framåt. beslutade riksdagsmajoriteten att skulle ingå skatteavtal och informationsutbytesavtal med fyra så kallade skatteparadis. Det var en borgerlig riksdagsmajoritet. Vänstersidan var inte med om detta. Vi beslutade om det för att få till stånd just ett bättre internationellt samarbete, en effektivare skattekontroll för att förhindra skatteflykt. De avtalen ger nu möjligheter att utbyta information och upplysningar i skatteärenden. Det kommer att ge möjlighet för skattemyndigheten att närvara vid skatteutredningar. Avtalen ger således befogenheter i arbetet med att motverka skattefusk. handlar det om att vi ska gå vidare. Alliansregeringen tar initiativ. Det handlar om att besluta om sju nya informationsutbytesavtal. Att få dessa på plats är viktigt. Det är ett led i regeringens strävan att få en bättre internationell finansiell ordning. Avtalet med är ett gammalt avtal som förhandlades fram , alltså rätt länge sedan. Det avtalet har arbetats om och ändrats till det bättre. har det varit problem med att få utbyta information med i skatteärenden. Alliansregeringen agerar kraftfullt för att motverka skatteflykt. Vi accepterar inte att pengar som ska beskattas i undanhålls den gemensamma välfärden. Det har skett under en följd av år. Att den svenska skattemyndigheten får insyn i de så kallade skatteparadisen är ett genombrott, ett stort steg framåt. Skatteparadisen är på reträtt. Det gäller att fortsätta att utveckla vårt internationella samarbete så att vi får till stånd flera skatteavtal och överenskommelser som förhindrar skattefusk. Till skillnad från slutet av när vi hade en debatt om detta har vänstersidan inte något annat förslag. Man tycks ansluta sig till vårt yrkande. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet. 18 () replik: Det är som vanligt när vi har våra debatter. Det är mycket prat och lite verkstad. Den borgerliga regeringen och riksdagsmajoriteten pratar om hur kraftfullt man jobbar med de här frågorna. Det är bra att vi har fått utbytesavtalen. Men det är inte mycket bevänt med dem om inte har möjligheter att genomföra de åtgärder och göra den kontroll som krävs. Det är precis det som tas upp i kritiska rapport. Det är viktigt att den borgerliga regeringen lyssnar på det utan att vifta bort det. Det är allvar. Jag måste fråga: Varför detta ointresse och denna passivitet från regeringen i den här frågan? Vi har haft otaliga debatter, där vi har varit överens om vikten av att få in de här pengarna. Det är, som sagt, väldigt mycket pengar som fuskas bort. Det hade naturligtvis varit oerhört angeläget att ha de pengarna. För oss handlar det om att stärka välfärden, för er kanske om att sänka skatterna mer. Men fuskas de bort, och vi har ingen kontrollmyndighet som tycker att den kan sköta kontrollen. Det är allvarligt. Hur ska vanliga skattebetalare kunna känna någon större tillit till ett skattesystem där de själva gör rätt för sig men där de stora bovarna går fria utan kontroll? 19 () replik: Vi är överens om vikten av att ha en väl fungerande skattekontroll, att vi värnar om våra svenska skattebaser och får in de skatteintäkter som rätteligen ska tillföras den svenska statskassan. Det finns ett skattefel som nämndes innan här. Det är helt riktigt. Det kan bero på omedvetna fel. Det kan också bero på skattefusk. Det är naturligtvis något som måste beaktas och arbetas med. Självklart måste ha nödvändiga resurser så att man kan klara sina uppgifter. Men det är också viktigt att se till att man använder de resurser man har. I granskning pekar man på en hel del brister i hur hanterar pengarna. Man rekommenderar olika åtgärder. Jag kan ta några exempel: Göra informationsutbyte till ett prioriterat utvecklingsområde. Alliansregeringen har drivit på den frågan. Ni har varit emot. Man skriver också: Att förbättra ärendehanteringen av automatiska kontrolluppgifter, förbättra uppföljning av informationsutbytet, kartlägga innehållet i utländska kontrolluppgifter. Man ska lägga mer tid på det operativa arbetet. Man ska utvärdera. Vi utgår från att de rekommendationer som har lämnat beaktas och genomförs av . Därigenom kan man finna ökade skatteintäkter från andra så kallade skatteparadis, andra länder. Det är viktigt att påpeka att under granskningen har påbörjat det här arbetet. Man har alltså vidtagit en del åtgärder som har rekommenderat. Det gäller att följa arbetet, vad som sker. Det gäller också att lägger fram sina skrivningar, kommer med sina förslag och lägger fram sina äskanden. Sedan måste det givetvis behandlas i kommande budgetarbete. Det ska prövas mot andra utgifter. 20 () replik: Nödvändiga resurser, sade . Det är det vi pratar om . Man kan inte år ut och år in slimma sin organisation och tro att man ändå ska kunna effektivisera. får en eloge i för att de verkligen har försökt utveckla och effektivisera sin organisation. Jag undrar om regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten inte ser att regeringen har ett ansvar att se till att myndigheterna har nödvändiga resurser för det uppdrag som man ger i regleringsbrevet. Inte bara jag ifrågasätter det när vi debatterar i kammaren. På en fråga som ställde till finansministern med anledning av kritik svarar finansministern så här: Det ankommer inte på regeringen att fastställa hur organiserar sin verksamhet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i största möjliga utsträckning själva ska avgöra var deras resurser gör mest nytta för att uppfylla de mål för verksamheten som och regeringen fastställer. Mot bakgrund av vad jag har sagt förutsätter jag dock att noga överväger vilka åtgärder som kan och bör vidtas med anledning av rekommendationer. Det kallar jag att vifta bort problemet och inte se konsekvenserna. Den nye generaldirektören, som dessutom tidigare var statssekreterare på , hann ju knappt tillträda förrän han insåg att det här inte kommer att funka. När han var i skatteutskottet och berättade för oss jag vet inte om var med då visade han på vilka stora svårigheter man står inför. 21 () replik: Vi är överens om att vi måste ha ett skattesystem som upplevs rättvist, som är effektivt och som medborgarna uppfattar som legitimt och väl fungerande. Då måste man givetvis ha resurser för att klara sina uppgifter; det är helt riktigt. har liksom andra myndigheter betydande behov, men jag vill erinra om att det faktiskt tillförts medel. ökade anslaget från 6,2 till 6,4 miljarder. Det sker alltså en ständig prövning. I regleringsbrevet har uppdraget att återkomma och redovisa sin ekonomiska situation, och jag utgår från att det blir ett underlag inför kommande budgetprövning och budgetarbete. Då får man se om det behöver skjutas till resurser. Men först ska man alltså titta på hur alla de pengar man har används. Det finns brister . Det handlar om att besluta om fler skatteavtal. Det är viktigt att komma ihåg att med skatteavtal och informationsutbytesavtal så minskar risken för att förlora pengar och ökar svårigheterna för dem som vill syssla med penningtvätt och skattefusk. Här har Alliansen gjort väldigt stora framsteg. Det hände inte så mycket med . får nu muskler och kan arbeta på ett effektivare sätt och få möjligheter att skaffa sig information, utreda, granska och få in skatteintäkter som vi inte har kunnat få in. Avtalen är viktiga, och det här arbetet måste nu gå vidare. Jag måste ändå konstatera att i den debatt vi hade var s, v och mp emot att vi skulle teckna fyra avtal med så kallade skatteparadis. Ni var inte nöjda utan tyckte att man skulle förhandla vidare, vilket hade inneburit att ni hade förhalat, försinkat och kanske rentav sett till att vi inte hade fått de här fyra avtalen. Men kan de börja fungera och se till att vi får in pengar från skatteparadis. 22 (): Jag vill yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande 2009/10:35 och förslagen i de övriga betänkanden som vi debatterar . Jag vill börja med att påminna om att skattefelet inte precis var mindre som Socialdemokraterna satt vid makten. Sannolikt var det större, eftersom vi har minskat svartarbetet genom att införa de väldigt populära ROT- och RUT-avdragen som ni i oppositionen, om jag har fattat det rätt, vill avskaffa. Det gäller åtminstone RUT-avdraget som har bidragit väldigt mycket till att underlätta för många familjer i vardagen och även bidragit till att göra svarta jobb till vita. Det har också öppnat upp för en ny bransch med väldigt många nya företag. debatterar vi granskning av hantering av den internationella skattekontrollen. Det här handlar om informationsutbyte med andra länder. Det handlar om kontroll av skatt på inkomster och på förmögenheter. menar att det finns betydande brister i hantering av informationsutbytet, att dessa frågor inte prioriteras och att utvecklingsarbetet fungerar dåligt. menar också att den här ineffektiviteten kan leda till att staten går miste om betydande skatteintäkter. Vårt samhälle blir alltmer globaliserat. Det vet vi allihop. Skattebetalarna agerar mer och mer internationellt. Skatteförvaltningarna runt om i världen blir därför mer och mer beroende av att kunna utbyta information med varandra, detta för att förhindra skatteflykt och undandragande av skatt. Som har nämnts här har gjort beräkningar på skattefelet och kommit fram till att felet med internationell koppling är . Det är givetvis mycket pengar. EU och menar att just informationsutbytet mellan länders skattemyndigheter är ett av de viktigaste verktygen för att kunna hantera och säkra skatten. och inte minst vår eminenta finansminister var under vårt EU-ordförandeskap pådrivande för att öka informationsutbytet. Vi har varit pådrivande inom EU för att arbeta fram nya direktiv för beskattning av inkomster, för sparande till exempel, och för det administrativa samarbetet i fråga om beskattning. arbetar också aktivt inom för ett utbyggt och effektivt informationsutbyte. Jag vill citera lite ur budgetspropositionen , där regeringen skriver så här: De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det internationella området kräver att intensifierar sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra de möjligheter till informationsutbyte som finns. Det internationella arbetet kräver en särskild struktur och kompetens. Det är därför viktigt att höjer sin kompetens avseende både personal och teknik för att klara av det internationella arbetet. Vi har tecknat avtal om informationsutbyte med en rad stater , , , , med flera och vi kommer sannolikt vid nästa votering att rösta för ett godkännande av ännu fler av den här typen av avtal som alliansregeringen har tecknat. Tanken med dessa avtal är att och dessa länder ska hjälpa varandra vid skatteutredningar, att vi gemensamt ska bekämpa skattefusket. Svenska myndigheter kan genom avtalen ta del av information från banker och finansinstitut i dessa andra länder, och svenska representanter ska också kunna närvara vid skatteutredningar i länderna. konstaterar alltså i sin granskningsrapport av internationella skattekontroll att det finns en bred samsyn om betydelsen av ett väl fungerande informationsutbyte, och så är det ju. menar att det därför är viktigt att prioriterar sin verksamhet med informationsutbyte med andra länder mer och att det är viktigt att verkligen tar tag i den här frågan och arbetar aktivt för att förbättra informationsutbytet. har vidtagit flera åtgärder för att utveckla organisationen mot en ökad internationalisering, men även om det operativa arbetet har förstärkts finns alltså fortfarande betydande brister i hantering av informationsutbytet. skriver att de förutsätter att de initiativ som har tagit för att förbättra effektiviteten på det här området kommer att genomföras och att beaktar de rekommendationer som revisionen lämnar. I skatteutskottets betänkande håller vi med , och vi i Alliansen förutsätter att noga överväger vilka ytterligare åtgärder som kan och bör vidtas med anledning av rekommendationer. Vi understryker att prioriterar åtgärder som ger god effektivitet när det gäller skatteintäkter. Vi från Alliansen i skatteutskottet menar också att regeringen bör kunna överväga resultattillskott till mot bakgrund av det har framfört. 23 () replik: Jag vet att regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten anser att ROT- och RUT-avdragen, alltså HUS-avdragen, gör att svarta jobb blir vita. Jag är inte så säker på det. Ni har inte presenterat några tydliga bevis på det ännu heller. Det kanske kommer. Tvärtom var det så att gjorde en egen granskning av städbranschen. Det var en liten granskning. Jag tror att det var en fjärdedel av företagen. Ändå hämtade man hem 8 miljoner därför att det förekommer alldeles för mycket fusk i branschen. säger att de ser att HUS-avdragen alltmer används för att tvätta svarta pengar vita. Då får det ju helt motsatt verkan. Vi tycker inte att man ska skattesubventionera bort skattefusket. Vi ska kontrollera bort fusket. Det är oerhört viktigt för den legitimitet som vi ska ha för att upprätthålla vårt skattesystem. Jag måste ändå ställa en fråga när det gäller resurser. Är det så att ni inte litar på förre generaldirektören? Att ni inte litar på den rödgröna oppositionen kan jag ha förståelse för. Ni litar inte på den nye generaldirektören. Och ni litar inte på kritik. Vad mer ska krävas för att ni ska förstå att man inte kan, som den borgerliga regeringen har gjort, lägga på den ena arbetsuppgiften efter den andra utan att skicka med pengar. Ni har inte skickat med ett öre för ID-kortsutfärdandet. Ni har inte skickat med ett öre för att betala ut skattebidrag på HUS-avdragen. Någonstans finns det en gräns. Jag måste fråga : Var går er gräns? 24 () replik: Jag ska försöka hålla mig till ämnet, men generellt sett, oavsett om det gäller eller , tror jag att socialdemokratin alltid kommer att vara mot de flesta skattesänkningar. Då kan man fundera på om det är så att ni kommer att avskaffa RUT-avdraget. Är det vad ni vill? Vill ni i så fall också avskaffa ROT-avdraget? Tillbaka till den internationella skattekontrollen. I äskande om mer pengar nämndes flera olika skäl till att man behövde mer pengar, men den internationella skattekontrollen, som vi faktiskt pratar om , nämndes inte som ett skäl. Det fanns inte med. Det tycker jag tyder på att det inte anses att den här verksamheten faller utanför ordinarie ramar. De åtgärder som föreslår för att komma till rätta med ineffektiviteten är inte heller av direkt monetär natur, eller hur jag ska uttrycka det. Det handlar mer om att från ledningens håll ha fokus på internationell skattekontroll och arbeta systematiskt med frågorna, att prioritera dem helt enkelt. Om vi ska hålla oss till ämnet är det väl inte det här som har lyfts fram när det gäller att man behöver mer pengar. 25 () replik: Jag vill bara påpeka att det inte var jag som tog upp och . Jag tror också att det är viktigt att klargöra att inte kan gå in och tala om för den borgerliga regeringen att nu behöver mer pengar. Det är inte deras uppgift. De har granskat och talat om att som det fungerar nu fungerar det inte bra. Det är stark kritik av att man inte klarar de uppgifter som finns i regleringsbrevet. Precis som säger är det regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten som är ansvariga för att man får förutsättningar att klara sitt uppdrag. Det kan ingen annan göra. har inget uppdrag att tala om hur mycket pengar som regeringen ska tillskjuta. Det ansvaret får ni ta själva. Jag funderar mycket på hur ni tänker och om ni inte ser konsekvenserna. Konsekvenserna blir ju att utan resurser det har också den nye generaldirektören skrivit i sin rapport tvingas att dra ned med motsvarande 2 200 anställda. Det är av personalstyrkan. Det kommer att innebära att servicen till företag och enskilda personer tar stryk. Internationella transaktioner och annan kontrollverksamhet tar stryk, och detta är som sagt inget nytt. Det har varit känt . Jag måste säga att jag inte förstår att ni passivt kan se på. Vi förväntade oss att man i den sista tilläggsbudgeten faktiskt skulle ta detta på allvar. Jag vet inte vem mer som ska kritisera. Men det kanske inte är så man vinner valet. Det är ingen valfråga att gå ut och säga att behöver mer pengar. 26 () replik: Jag sade inte heller att det var som skulle gå in och äska pengar. Det sade jag inte. Jag sade att i äskande om anslag fanns det vissa skäl, men just det som vi debatterar fanns inte med där. Det var ingenting som tog upp som ett problem när det gällde att man behövde ha mer pengar. Då får man faktiskt förutsätta att det här inte är ett område, om vi pratar om den internationella skattekontrollen och informationsutbudet, som egentligen behöver mer pengar, utan här handlar det om att man prioriterar och att man jobbar på ett helt annat sätt. Om inte självt ens säger att man behöver mer pengar för att förbättra den internationella kontrollen finns det heller ingen anledning för vare sig regering eller riksdag att ge mer pengar till det området. 27 (): Jag ber å vägnar att få yrka bifall till förslagen i samtliga nio betänkanden som vi nu behandlar, det vill säga SkU35 samt SkU4047. Enligt beräkningar uppgår skattefelet när det gäller internationella kopplingar till svindlande . Detta är en cirkasiffra, en ungefärlig uppskattning, eftersom vi av förklarliga skäl inte exakt kan veta hur stort det internationellt baserade skattefusket är. Det skulle enligt bedömningarna från sida motsvara ungefär en tredjedel eller av det totala skattefelet som är på runt . analys av skattefelet visar att områden med väl utbyggda system för redovisning, betalning och kontroll, till exempel i form av kontrolluppgifter, har ett lägre skattefel än områden där kontrolluppgifter saknas. EU och pekar ut informationsutbytet som ett av de viktigaste verktygen för att skatteförvaltningar världen över ska kunna hantera och säkra skatteuppbörden. En självklar princip är att demokratiskt lagstiftade skatter hur usla än medborgarna, inklusive oss själva, ibland kan tycka att de är ändå ska betalas. Det är vår utgångspunkt. Ett viktigt steg för att stärka skattesystemets legitimitet är alltså att vi täpper till de hål som finns i lagrummet om informationsutbyte mellan länder för att effektivisera skattekontroll. Det är få i denna kammare som jublar över den finanskris som har kastat tiotusentals människor bara i vårt eget land in i arbetslöshet. Men det finns ingenting som är så dåligt att det inte ändå kan leda till någonting positivt. Finanskrisen har inneburit att ambitionerna i kampen mot den internationella skatteflykten har höjts. Vi har fått en bredare uppslutning inom det här området. EU:s finansminister har agerat, G20-toppmötet i likaså. Man beslutade väldigt tydligt att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, det som i alldaglig svenska kallas för skatteparadis. Om de inte samarbetar blir det sanktioner. Det är något länderna själva har att bedöma. denna stora församling har också agerat i samma anda. Det har talats om att alliansregeringen står för många ord och lite verkstad. Den som har sagt detta vet själv vem hon är. Det är klart att det är oppositionens roll att tycka att det pratas mycket, och jag har själv satt upp tio minuters talartid. Nog är det lite verkstad när vi bara lägger fram nio betänkanden. Dessutom är de nio betänkandena samstämmiga. Det finns ett särskilt yttrande från vår högt ärade oppositions sida, men det finns tack och lov inga reservationer. Varför skulle det finnas det? Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs även där ett arbete med inriktning att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna. Ett stort antal sådana avtal har alltså ingåtts . Utan att tjata för mycket tycker jag ändå att detta är ett uttryck för att det finns en hel del verkstad i detta parlament från alliansregeringens sida. Dessa informationsutbytesavtal är viktiga för en effektiv skattekontroll genom att de möjliggör samarbete mellan skattemyndigheterna i de avtalsslutande länderna. har vårt land tecknat avtal med förvisso inte alltför tättbefolkade jo kanske tättbefolkade men de har inte så stora folkmängder men i skattehänseende ändå strategiska stater som , , , , , , och .