prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — har vi en låg sysselsättningsgrad i . Den har dessutom inte ökat, snarare sjunkit . Om jag inte minns fel har vi en sysselsättningsgrad på och en arbetslöshet på uppåt . Sysselsättningsgraden pekar på att det antagligen finns ytterligare lite större utrymme med arbetskraft utöver de arbetslösa. Jag tror att när man pratar om det vakuum som lämnas efter fyrtiotalisterna ropar man lite på en varg som aldrig kommer. 208 (M) replik: Jag hälsar först med tillfredsställelse att står bakom grunderna för vårt pensionssystem. Det är bra. Det behövs eftersom vi har haft en majoritet på i kammaren för detta pensionssystem. Det är viktigt att vi kan behålla ungefär den majoriteten. När det gäller fyrtiotalsgenerationen vill jag ge rätt på en punkt, nämligen att när man pratar om industrin gör de ofta rationaliseringar i samband med att folk lämnar arbetsmarknaden. Där finns naturligtvis ett antal personer som inte kommer att ersättas. Men när det gäller den totala arbetsmarknaden, framför allt i vården och så vidare där det inte går att ersätta människor med något annat än människor, kommer det att bli en kraftig brist. Det finns flera utredningar som visar detta. Sedan kanske det blir annorlunda än vad vi har tänkt . Vi märker redan nu att det börjar bli en rejäl brist på kvalificerad arbetskraft i vissa branscher. Sedan kan vi komma in på skolsystem och en mängd saker som gör att vi ställer oss frågan varför arbetskraften inte finns när människorna finns i men det är en annan del i det hela. Det är viktigt att vi för framtid och ekonomi ser till att vi kan fylla hålen och vakanserna när fyrtiotalsgenerationen går i pension. 209 (SD) replik: Jag riskerar att hamna lite utanför det här utgiftsområdet, men jag kan ändå inte låta bli att fortsätta på fyrtiotalistspåret. Den här vintern kommer mindre än en tredjedel av fyrtiotalisterna att förvärvsarbeta. Långt ifrån alla förvärvsarbetar dessutom full tid. Om det är sådana stora problem som pensionsavgångarna medför, varför har vi inte redan sett det man har pratat om att det blir problem när fyrtiotalisterna går i pension? Jag ställer mig skeptisk till det. I den mån det finns ett problem är det väl snarare ett matchningsproblem, som inte borde vara helt ohanterligt med tanke på den stora arbetslöshet vi har. 210 (M) replik: De siffror som jag har sett visar att vi inte har nått maximum, utan det kommer att bli något slags maximum . Vi har inte sett de stora effekterna . Men om det blir, som alla hoppas, en ordentlig högkonjunktur kommer det att bli en stor brist inom ett, två eller , och vi kommer att märka det i sådana branscher som äldreomsorg och motsvarande. Jag påstår nog att detta är ett demografiskt problem som vi måste ta på största allvar om vi ska behålla en bra ekonomi och ha hyggliga pensioner . 211 (FP): Om en svensk funderar på sin pensionering om kanske och jämför sig med en framtida pensionär i till exempel kan han konstatera att det på papperet ser ut som om greken får betydligt högre pension. Om samma svensk jämför med eller andra länder kan han också konstatera att svensken ganska säkert vet ungefär vad pensionen kommer att röra sig om och faktiskt, vilket är inte minst viktigt, vet att den kommer att betalas ut. har ett stabilt pensionssystem, som i princip beslutades . Det är stabilt av flera olika skäl, dels därför att det är en stor majoritet, fem partier, som står bakom det, dels därför att finansieringen ligger utanför statens budget. Man gör inte tillfälliga inhopp och justerar på grund av tillfälliga opinionsyttringar och så vidare i systemet. Det är också stabilt därför att utbetalningarna bygger på tillgångar i förhållande till skulder. Grunden är att de som arbetar betalar in pengar till dagens pensionärer, och får de en pensionsrätt som garanterar dem en viss andel av det pensionskapital som finns tillgängligt när de själva blir pensionärer. Som helhet kan vi konstatera att pensionerna har stigit mer än vad de hade gjort i det gamla systemet. Undantaget är året efter den stora världskrisen . Det är den största kris vi har upplevt. De flesta levande människor minns den största krisen som vi har upplevt i . Då fungerade pensionssystemet precis som det var tänkt. Den inbyggda balanseringen gjorde att utbetalningarna blev något lägre. Enligt beräkningarna kommer pensionerna att bli något lägre även , medan de däremot kommer att höjas 2012. Visst är det så att nästan alla pensionärer får lite mindre pengar i fickan än vad de hade när de yrkesarbetade. Så är det i de flesta länder. Men om vi jämför med många andra länder ligger det ändå en trygghet i det svenska systemet. Vi slipper de desperata neddragningar av utbetalningar och snabba höjningar av pensionsåldern som diskuteras i en del andra länder och som leder till mycket oro, upprörda känslor och många demonstrationer. Tvärtom har just vårt pensionssystem uppmärksammats väldigt positivt i många länder. Senast diskuterade vi vårt pensionssystem med en delegation från som besökte , och de hade tagit stort intryck av vårt pensionssystem. Det är naturligtvis så, herr talman, att de som har det sämst ställt bland pensionärerna inte alltid har det så lätt att få ekonomin att gå ihop. Det måste vi vara medvetna om. Därför är det rätt glädjande nu när krisen har varit att de som är beroende av ålderspensionens garantipension, alltså de som är under gränsen för garantipension, inte har drabbats av försämringar. Det beror dels på Alliansens genomförda skattesänkningar, dels på de förbättringar av bostadsbidraget som gjordes. En garantipensionär har inte fått det sämre, varken före eller efter skatt, medan däremot en mer välbeställd pensionär tillfälligtvis har fått det lite sämre. Skattesänkningarna har naturligtvis betytt en hel del. Vi hörde en del siffror, och själv har jag tittat på vad det blir på årsbasis när den sista skattesänkningen genomförs. Den senaste borde jag säga, men den beslutade skattesänkningen genomförs 2011. Då har en pensionär som haft en årsinkomst på 200 000 fått sänkt skatt med . En garantipensionär med låg inkomst, 91 000 , har fått sänkt skatt med . Procentuellt har den sämst ställda pensionären fått störst skattesänkning. Dessa skattesänkningar har bidragit till att de tillfälligt sänkta pensionerna inte har slagit så hårt. Det är viktigt för ett lands välfärd, och inte minst för pensionerna, att många människor har arbete. Det gäller, som sagt, pensionernas värde också. Oavsett om vi vill eller inte behöver vi jobba längre för att få ut samma pension. Det visar alla dragningar och simuleringar som bland annat gör. Om utvecklingen fortsätter och pensionärerna blir fler och fler och de som jobbar färre behöver vi i snitt jobba längre för att pensionerna inte ska försämras. En annan sak som skulle påverka pensionerna är om invandringen skulle sjunka mycket drastiskt. Då skulle jobben minska och pensionerna därmed också minska i snitt. Jag pratade hemma i med en engelsklärare i en skånsk kommun jag ska inte säga vilken kommun han bodde i. Han berättade att han hade fyllt . Skolan och kommunen hade ingen tanke på att låta honom fortsätta , och inte heller facket för den delen. Och inte nog med det: Han fick inte ens fortsätta vårterminen ut, följa sina avgångsklasser och sätta slutbetyg. Detta speglar den generellt snäva inställningen till lite äldre arbetskraft. Många människor i tycker att en person över 60 närmast är en belastning och något som man bör bli av med, åtminstone i arbetslivet. Förutom att man inom systemet borde vara lite mer flexibel tycker jag att man borde kunna ändra lagen om anställningsskydd så att anställningstryggheten höjs från 67 till 69. Det är något som Alliansen förde fram i sitt valprogram inför valet. Jag hoppas nu att vi inom och över blockgränsen kan ha en givande diskussion om rätten, inte tvånget, att arbeta längre om man vill det och om man klarar av det. Det vore bra för individen, det vore bra för den ekonomiska tillväxten och det vore bra för pensionerna. från Socialdemokraterna ställde några frågor, bland annat om bekymret, som en del menar att det är, med att det blir massfondbyten inom premiepensionssystemet. Det finns till och med exempel på att vissa fondbolag nu har dragit sig ur premiepensionssystemet därför att de tycker att det är påfrestande med massbytena, att det kostar pengar och så vidare. Jag blev lite förvånad att ställde den frågan. Vi har diskuterat den i Pensionsgruppen, och inget parti har sagt att de har någon lösning på detta. Vi är överens i Pensionsgruppen om att fortsätta att be myndigheten utarbeta olika modeller. Därför kan inte jag, och inte någon annan heller, här ge något färdigt svar på detta. Socialdemokraterna har inte heller presterat det. Det viktiga är att vi resonerar oss fram till ett system som bevarar möjligheten för enskilda människor att på ett smidigt sätt byta fonder men som tar bort nackdelarna med de massbyten som sker. Vi får se hur vi gör. Den demografiska utmaningen och arbetsmarknadspolitiken talade om. Jag kan bara konstatera att vi ligger på ca 130 000 fler människor i arbete än vad vi gjorde under högkonjunkturen 2006. har även andelen arbetslösa börjat sjunka rent procentuellt. Det är väl inget tvivel om att Alliansens arbetsmarknadspolitik har varit bra både för pensionerna och mot arbetslöshet. Avslutningsvis: Det går inte att trolla fram höga pensioner. Och det går inte heller i längden, som till exempel säger, att både höja löner och pensioner för vanliga löntagare och betala det med höjda skatter för samma vanliga löntagare. Det bästa sättet för att få säkra pensioner är att föra en politik som gör att det växer fram jobb och att många människor arbetar. Därför är en politik som skapar jobb också en politik för bättre pensioner. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag. 212 (C): Som framgått har vi i två pensionssystem. Ett är inkomstrelaterat och står på egna ben. Det förvaltar vi tillsammans, vi fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Det andra pensionssystemet är garantipensionen, den som man får om man inte har haft något lönearbete som man kan få inkomstpension från. Hur hög garantipensionen ska vara bestämmer vi helt och fullt här i kammaren. Med rätta är vi stolta över det pensionssystem som vi har i , inkomstpensionssystemet. Det är stabilt och håller . Men det ska naturligtvis ständigt förbättras, precis som var inne på. Just nu är det aktuellt att se på: Hur får vi mer pengar till systemet? Vi vet att personer blir äldre och äldre och att vi lever och längre. Intjänandeåren blir då färre i förhållande till hur länge vi uppbär pension. Det finns två sätt att lösa detta på. Det ena är att tillföra pengar till systemet. Det andra är att man får mindre pension men det är det ingen som vill ha. Därför är de frågor som ställde relevanta. Hur gör vi för att få mer pengar till systemet? Jo, vi vill medverka till att folk arbetar längre än till . Det gör vi i allra högsta grad. Pensionsåldern är när arbetsgivaren kan säga tack och adjö. Men för att få fler personer som jobbar det är fler och fler som gör det och för att det ska få riktigt genomslag måste trygghetssystemen hänga med. I den äldregrupp som Alliansen hade inför valet jobbade vi fram att man måste hitta en lösning på det. Man ska till exempel titta på sjukpenningen, a-kassan, arbetsplatsanpassning, handikappersättning och alla de system som upphör att gälla i och med att man fyller . Det gör att man inte vågar jobba längre även om man vill. Det är ett sätt. Man kan naturligtvis höja pensionsåldern, som har varit inne på. Då vill jag fråga: Vilken pensionsålder ska vi höja? Ska vi höja den som är över 65 eller 67, som sade? Eller ska vi höja åldern för när vi får ta ut förtidspension? är det möjligt från . Ska vi kanske höja den till i stället, bland annat med anledning av det sade, att många tar ut förtidspension och då också får avtalspension? Eller ska vi avsätta mer pengar privat till pensionssystem? Ska vi höja premiedelen i pensionen, så att vi får avsätta mer för att få in mer pengar i systemet? Helt klart är det viktigt. Det är också viktigt att det är många människor i vårt land som arbetar. I replikskiftena har vi hört att vi inte har en arbetsmarknad som innebär att det finns hur många arbeten som helst. Nej, det måste växa fram nya branscher där folk kan jobba. De branscherna heter till exempel tjänstesektorn, besöksnäringen eller miljön. Det är outnyttjade branscher. Vi behöver alltså fler företag som jobbar inom nya branscher för att också få fler arbetstillfällen som helt enkelt innebär att pengarna i pensionssystem ökar. Det jag och önskar är att pensionsfrågan diskuteras mer, att det blir allmänt känt hur systemet är konstruerat det är ju komplicerat så att folk förstår hur det är uppbyggt. Det enda som har diskuterats är skatten på pensioner, precis som om den skulle vara avgörande för om vi skulle ha någon pension kvar eller inte. Så är det inte. Det är alltså angeläget att vi sprider mer information och kunskap om vårt pensionssystem och också uppmärksammar alla, man börjar jobba, på hur viktigt, herr talman, det är att tänka på att man , som ungdomar tycker blir pensionär. Systemet är ju uppbyggt på att vi jobbar och varje krona vi tjänar är viktigt för pension. Flera länder i är mycket intresserade av det pensionssystem vi har och har besökt oss i för att få råd och stöd i fråga om hur de ska kunna ändra sitt pensionssystem. Men det är inte lätt. Det var inte lätt i heller. Men vi lyckades, och väl var det. Alla i parlamentet var inbjudna att ingå i den parlamentariska utredning som fanns då för att skapa ett stabilt system. Även var inbjudet, vill jag hävda. Men de i drog sig ur i ett ganska tidigt skede, , för de var inte beredda att ta ansvaret för att kompromissa, förhandla, bereda och hitta en lösning för det pensionssystem som vi har . Jag vet inte om pensionssystemet hade sett annorlunda ut om hade varit med. Men det jobb som genomförandegruppen för pensionssystemet gjorde ska vi vara dem evigt tacksamma för. Det andra system som vi har är, som jag nämnde, garantipensionen, som vi beslutar om här i kammaren. har länge, tillsammans med flera andra partier, hävdat att garantipensionen behöver höjas. Den är för låg. Då går det i stället att höja bostadstillägget, så att man får möjlighet till en lägre boendekostnad. Men det är inte det bästa sättet. Det bästa sättet är att låta människor få mer inkomst, så de kan bestämma själva. Det behöver inte vara bostaden som avgör om man får en högre pension. Man måste i ärlighetens namn kunna bestämma vad man vill göra med sina pengar. Då är en höjning av garantipensionen i sig det viktiga. Men från de rödgrönas sida har man bestämt sig för att det är bostadstillägget man ska rikta in sig på. Det här gäller i allra högsta grad kvinnor i fråga om garantipensionen. Det är ju de som har varit hemma och skött hus och hem och barn. Det är de som får en väldigt låg inkomst. Det borde vara ganska självklart att man skulle stötta dem i deras strävan. Och vi har gjort det det sade . Vi har gjort det i och med att vi har sänkt skatten procentuellt sett mer för garantipensionärerna. Vi är på rätt väg, men vi behöver mer. Som ett svar på frågan om vi kommer att utjämna skatterna för löneinkomster och för pensioner kan jag säga att det stod i regeringsförklaringen, som statsministern läste upp, att mycket av grunden till en värdig ålderdom läggs i att man har en ekonomisk trygghet. Fortsättningen på det säger mig att utjämningen kommer att fortsätta när ekonomin så tillåter. Jag vill också svara när det gäller PPM-systemet och om vi vill stoppa förvaltartjänsterna, som han undrade över. Nej, vi vill inte stoppa det. Det är en möjlighet för människor att få hjälp med att placera sina pengar. Men vi i är villiga att, precis som vi har gjort i Pensionsguppen, stå bakom de utredningar som ska komma med förslag om vad det här innebär. Att vi får göra justeringar är jag villig att sluta upp kring, men jag är inte villig att stoppa de här förvaltartjänsterna, för de fyller en viktig funktion. Jag måste också säga något till sverigedemokraten, som sade att man som pensionär inte känner till att man kan söka bostadstillägg. Det är sant. Det har vi tagit upp här i kammaren tidigare. Och vi har tagit upp med , som då var den som hade hand om pensionerna, att man skulle gå ut med information till pensionärerna. Det har man också gjort. Man har överfört detta till den nya , som snart har funnits . De ska fortsätta att informera om den möjlighet som finns att söka bostadstillägg. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslår samtliga reservationer. 213 (KD): Det här utskottet måste vara det utskott som älskar koldioxidutsläpp mest av allt. har ni nu debatterat; jag är sista talaren. Det var bara en information så där i allmänhet. Det här är en ganska ljus kväll, och då menar jag inte snön, och jag menar inte julen. Jag menar att den här debatten faktiskt innehåller ett historiskt tillfälle, även om den historiska detaljen inte avgörs just i den här debatten eller i detta utskott. Vilken detalj är det jag pratar om? Jo, jag pratar om det faktum att har Alliansen sänkt skatten på pensionsinkomster med . Det är historiskt. Det har aldrig hänt . En del av oss vet att har varit väldigt drivande för att man skulle kunna göra detta. Varför har vi nu kunnat göra detta? Först och främst är det mycket välskötta statsfinanser som gör att vi kan göra denna inkomstförstärkning för pensionärer mitt i en världsomspännande finansiell kris. låter det inte så på dem som talar om stabila system. Men det kan vara viktigt att veta att de stabila pensionerna är väldigt viktiga för statens finanser. Vi vet nämligen varför går ut och varnar och säger att man måste hitta stabila pensionssystem i de andra länderna. Det är ibland en hög svansföring hos dem som vill riva upp de här systemen. Den här skattesänkningen är dessutom permanent. Det innebär alltså en markant förbättring av inkomstpensionerna när ekonomin har återhämtat sig, till och med bättre än vad man har väntat sig och vad prognosen har antytt. När pensionssystemen i andra länder vacklar förstärker alliansregeringen i ekonomin för svenska pensionärer, med särskilt fokus på dem med låga inkomster. En annan grundläggande faktor för ett hållbart pensionssystem är den politiskt stabila överenskommelse som finns, som fem av partier står bakom. Det är också ganska sensationellt i västvärlden att man lyckas få en uppställning på bakom ett pensionssystem. Det finns en allmän brist i förståelsen för hur pensionssystemet är uppbyggt och hur det fungerar och vilka faktorer som påverkar pensionen. Den utbetalda pensionen avgörs av vilka tillgångar som finns i systemet och hur inkomstutvecklingen ser ut i samhället. Det är alltså avgörande att arbetsdeltagandet är högt och att så många som möjligt bidrar genom att arbeta. Därför är konflikten med ett förvärvsavdrag delvis imaginär, eftersom detta bidrar till att öka arbetsinsatserna. På så sätt förbättras även utvecklingen av inkomstpensionerna. Det är också därför som vi kristdemokrater arbetar för att fler människor ska kunna delta i arbetslivet efter förmåga, vilket den förra debatten visade. Det är därmed också självklart att nya svenskar ska ges förutsättningar för en egenförsörjning och bli delaktiga i det svenska samhället. Det har inte heller tagits upp i den här debatten. Den demografiska utvecklingen innebär att vi behöver fler människor som genom arbete och företagande kan bidra till välfärden. Det svenska pensionssystemet fungerar i grunden väl och uppfyller de grundläggande kraven på hållbarhet. Emellertid måste systemet, liksom alla andra system, övervakas och justeras efter hand som det ställs inför nya utmaningar. Pensionsgruppen, där jag ingår som representant för , arbetar just med frågor om hur pensionssystemet kan förbättras och göras hållbart. Vi har redan gjort en del justeringar som har förbättrat funktionssättet och minskat korta kraftiga svängningar. En annan fråga som blir alltmer aktuell är hur vi ska möta den demografiska utmaningen. För är det viktigt att gå vidare med förstärkningar av pensioner med fokus på dem med lägre inkomster. Givetvis måste detta göras på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt när utrymme ges. Fler personer måste också uppmuntras till att fortsätta längre i arbetslivet, och hinder för detta måste undanröjas. Det är därför glädjande att kunna konstatera att fler faktiskt väljer att arbeta även efter uppnådd pensionsålder och på så sätt bidra till förbättring av pensionerna. Vi måste alla gemensamt verka för att ta bort det outtalade tabut, att arbeta efter man har fyllt 65, som finns. I vårt land har en attityd utvecklats som faktiskt kan uppfattas som åldersdiskriminering. Detta har medfört att mycket kompetens har gått förlorad, och den stora kunskap och erfarenhet som finns hos äldre har inte tagits till vara så som man borde ha gjort. Det är också därför som vi kristdemokrater anser att åldersgränsen för att få vara kvar i arbetslivet måste höjas . Vårt land har inte råd med att den kunskap, erfarenhet och kompetens som finns går förlorad i onödan. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och önskar talmannen, utskottet och utskottskansliet en skön jul- och nyårshelg. Jag hoppas att vi alla kan ta oss hem när snöyran är över. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2010/11:1 delvis). 214 (S): Jag vill börja med att säga att jag med viss förvåning noterar att inte ministern är närvarande i den här så viktiga energipolitiska debatten. För just , herr talman, har vi elpriskaos, skulle man kunna säga. Det kan liknas vid det tågkaos som just nu påverkar oss alla tågresenärer. Det är samma sak med elprisets rörelse. Det berör oss alla, medborgare som företagare. I går pappersmassebruket på halvfart på grund av elpriset. Det är samma sak med pappersbruket i . Kallt väder, stillastående kärnkraftverk och halvtomma vattenmagasin pressar upp elpriserna till nya rekordnivåer. Vilka åtgärder har regeringen vidtagit inför denna vinter för att undvika att vi hamnar i samma situation som ? Elprisrekordet riskerar att slås även denna vinter. Frågan är om vi får se det år . Jag har tyckt mig höra säga att nu minsann ska det bli bättre, för nu har hon tagit elbolagen och kärnkraftverken i örat. Men har det blivit bättre? Är situationen bättre denna vinter? Jag läser i . Det står: Elpriset chockar företagen. svarar att hon tar lätt på denna kritik. Hon tänker inte vidta några åtgärder för att säkra tillgången på el. Jag och svenska folket ser fram emot att få höra er på den borgerliga sidan kommentera detta. Mötet i är avslutat. Resultatet blev en liten, liten bit på väg. Jag är bekymrad över att vi inte lyckades koppla ihop miljöpolitiken och klimatet med samhällets utveckling. I kan vi se resultat av en svensk långsiktig socialdemokratisk politik. lanserade det gröna folkhemmet. Vi ska vara rädda om vår värld och satsa på utveckling och framåtskridande. har den utvecklingen stannat upp. Det är precis det här energipolitiken handlar om. Det är en viktig pusselbit i klimatet. Frågan är om vi ska överlåta till marknaden att styra över vår energipolitiska utveckling eller om vi ska ha politiska ambitioner och visioner om framtiden som gör att vi styr i en riktning vi tror på och som jag tror att vi alla är överens om. Den innebär mer av teknikutveckling, ökad forskning och innovationer som gör att vi elkonsumenter är mer delaktiga. Vi behöver investera i infrastruktur och energieffektiva bostäder. Här vill jag se mer av trähusbyggnation. Vi behöver modernisera fordonsparken och öka energieffektiviseringen både i företagen och i hemmen. Vi behöver använda skogen, som är vårt gröna guld, och jordbruket. Vi behöver göra satsningar på förnybar energi.