prot · GY0932 · 2010-12-10 00:00:00 — 1 § Anmälan om kompletteringsval till civilutskottet Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i civilutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald till suppleant i civilutskottet (S) 2 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om situationen för tågtrafiken anordnas . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om tågkaoset och situationen för de spårburna transporterna Förra vinterns tågkaos är i full färd med att avlösas av något ännu värre. Det är alldeles uppenbart att vi i har satsat för lite på både underhåll och nyinvesteringar för att modernisera och öka kapaciteten på järnväg. har resandet på tåg ökat kraftigt. Inget annat transportslag har ökat på motsvarande sätt. Det gör läget akut och kräver stora satsningar för att få transportsystemet att fungera. Efter valet har regeringen dock beslutat att göra saken ännu värre genom att dra ned ytterligare på järnvägsanslagen i budgetpropositionen. Investeringarna i järnväg minskar stadigt , från prognosen 2010 till 11,8 miljarder för att landa på (se budget 2011 för UO22, tabell 3.21, s. 59). Regeringens egen utredare har dragit slutsatsen att det behövs ökade satsningar på järnvägen. Läget är nu krisartat. Vi har en regering som inte förstår att människor och företag behöver bra och fungerande transporter, både på väg och järnväg. Människor är förtvivlade. Kostnaderna för samhället av att tågen står stilla och transporterna inte kommer ökar dramatiskt. Riksdag bör därför ta initiativet genom att ordna en aktuell debatt om situationen för de spårburna transporterna. de gröna riksdagsledamot och språkrör 3 § Svar på interpellation 2010/11:105 om framtida CAP-beslut 1 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om jag även fortsättningsvis vill driva frågan om starkare marknadsanpassning av jordbrukssektorn och som en logisk följd av marknadsanpassningen en minskning av direktstöden till bland annat de svenska jordbrukarna. har goda förutsättningar för att bedriva jordbruksproduktion genom bland annat välutbildad arbetskraft, god tillgång till teknologi och ren miljö. Detta är en bransch med goda möjligheter att växa för att möta den inhemska efterfrågan men också för att ta marknadsandelar utanför den svenska marknaden. Därmed kommer den att bidra till att skapa ökad sysselsättning på landsbygden och i hela landet. Därför är det viktigt att den svenska jordbruksproduktionen ges möjlighet att utvecklas. För att underlätta den utvecklingen måste jordbruket fortsätta att marknadsanpassas för att kunna producera det som konsumenterna efterfrågar. Ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är nödvändiga. Det nuvarande stödsystemet försvårar en marknadsanpassning bland annat genom att vissa stöd är kopplade till produktionen och därmed snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. De höga stödbeloppen kapitaliseras även i högre markpriser och arrenden, vilket gör det svårare för aktiva lantbrukare att få tillgång till mark för att kunna öka sin produktion. Höga markpriser till följd av höga stöd försvårar även för nystartare att kunna etablera sig som lantbrukare. Jag tror därför att en fortsatt marknadsanpassning av jordbrukspolitiken och en utfasning av stöden kommer att underlätta för att skapa tillväxt, företagsutveckling och ökad sysselsättning i jordbruket och på landsbygden. vill jag i stället se ökade satsningar på miljö, innovation, modern teknik och hög djuromsorg detta för att stärka konkurrenskraften i jordbruksföretagen och i livsmedelsindustrin, så att de på ett ännu bättre sätt kan möta den ökade konkurrensen från omvärlden. Konsumenterna är beredda att betala för mat av hög kvalitet. Regeringen har avsatt betydande medel för offensiva satsningar inom projektet det nya matlandet. Intresset för dessa medel har varit stort, och jag är övertygad om att dessa satsningar bidrar till ökad tillväxt och sysselsättning på landsbygden. En levande landsbygd är viktig och kommer att öka attraktionskraften och skapa förutsättningar för till exempel en ökande turism. Jag är övertygad om att potentialen på landsbygden finns och att vi kan ta till vara den, men låt oss inte i onödan hålla oss kvar i stödsystem som är administrativt betungande och omoderna. Nya och moderna satsningar på åtgärder för tillväxt och sysselsättning är mer effektiva. 2 (S): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret på interpellationen. Den svenska livsmedelsproduktionen motsvarar av den inhemska konsumtionen. är inte självförsörjande på livsmedel. Marknadsanpassningen slår hårt mot många svenska bönder som av många olika skäl är beroende av de existerande stödsystemen. , ett land i med lång vinter och kort sommar, har givetvis rent geografiska utmaningar för att kunna upprätthålla en bra säsongsvarierad jordbruksproduktion. De svenska jordbrukarna ligger i framkant avseende ekologisk odling, öppna landskap, bra djurhållning, modern och konventionell teknik, odlingsmetoder och annat. Vi har mycket att vara stolta över. Men är konkurrensen inom EU och globalt både en möjlighet och ett hot. Den är en möjlighet i form av att ju fler jordbrukare som blir marknadsanpassade, inte minst inom EU, desto större möjligheter till minskningar av direktstöden och mer fokus på bidrag till forskning och grön landsbygdsutveckling. Den är ett hot i form av att konkurrensen inte är på samma villkor. Det gör att de svenska bönderna får det tuffare i det europeiska klimatet och även globalt. Utan att vara alltför nationalistisk går det att konstatera att om inte svenska bönder producerat så kvalitativa jordbruksprodukter hade vi varit ännu mer i behov av stödåtgärder. Jag delar ministerns uppfattning om en marknadsanpassning. måste vi vara realistiska och inse att marknadsanpassningen inte får gå så snabbt att vi riskerar att slå ut delar av primärproducenterna innan vi får en stabil modell som garanterar en process för en stigande hållbar produktion som vi ökar självförsörjningsgraden när det gäller svenska livsmedel. Det är förvisso positivt att den svenska exporten av livsmedel och jordbruksprodukter har ökat . Men har importen av livsmedel och jordbruksprodukter ökat . Det är också positivt att antalet livsmedelsföretag ökat från 3 000 till 3 200. Men har antalet anställda inom livsmedelsindustrin minskat från 61 100 till 58 500. Vilka konsekvenser får det? Jag har inte svaret, men jag vet att vi är mer beroende av importerade livsmedelsvaror än motsvarande svenska. Därför är det angeläget att vi i enas kring en svensk livsmedels- och jordbruksstrategi inför CAP 2013-beslutet. Strategin ska vara långsiktig, målorienterad och ta hänsyn till hur det ser ut i . Vi pratar om territoriell balans, självförsörjningsgrad, hållbar utveckling, ekologiska livsmedel, marknadsanpassning, konsumentskydd, kollektiva nyttigheter och djurhållning. Gårdsstöden och landsbygdsprogrammen är oerhört viktiga pelare inom jordbruket i och på EU-nivå. Det är givetvis avgörande för framtidens jordbruk i att stöden anpassas till de framtida förväntningarna kring livsmedel och gröna näringar, men vi måste också våga möta dagens landsbygdsentreprenörer brett och förutsättningslöst i samverkan kring en vettig strategi. Regeringens satsning på Matlandet är förvisso exportfrämjande, men den har marginell betydelse för den totala produktionen. De flesta primärproducenterna har ingen praktisk nytta av Matlandet , ej heller konsumenterna. Därför måste vi , när tid är, bryta konventionerna och samlas kring en livsmedels- och jordbruksstrategi för hela . 3 Landsbygdsminister (C): Jag delar många av interpellantens val av ord när det gäller hur den framtida gemensamma jordbrukspolitiken ska inriktas i Europeiska unionen. Låt mig utöver det säga att vi i projektet det nya matlandet har fem fokusområden. Ett av fokusområdena är primärproduktionen, det vill säga bondens produktion med hjälp av mark och djur. Inom detta fokusområde har vi satt upp ett mål, nämligen att vi ska öka produktionen. Varför ska vi öka produktionen? Jo, det finns ett antal skäl till det. Interpellanten nämnde några. Men ytterligare ett skäl är att vi i fokusområde 2 har en satsning på en ökad förädlingsverksamhet, och för att kunna förädla måste man ha en råvara att förädla. I det ligger mycken sysselsättning i alla delar av , som jag är speciellt angelägen om att vi försöker att hjälpas åt att tillskapa. Det är viktigt att hela landet får möjligheter att växa och utvecklas. Då tycker jag att det är rimligt att vi bedriver ungefär samma politik i den europeiska gemenskapen, det vill säga att vi försöker inrikta oss på utveckling av alla delar av Europeiska unionen. Det görs bäst genom ett ökat fokus, som jag sade i mitt interpellationssvar, på pelare 2, för att tala fackspråk. Där finns de instrument som behövs för att skapa den utveckling som jag vill se i och som jag är övertygad om att mina kolleger i Europeiska unionen också vill se i sina medlemsländer. För att komma dit behövs emellertid låt mig uttrycka det rakt på sak ett brett mandat, för i Europeiska unionen måste man ha kamrater. Man måste ha kamrater som tycker ungefär likadant så att man kan skapa den majoritet som behövs för att kunna driva igenom ett beslut. Det är mycket viktigt att vi, men också andra, är beredda att ge och ta i de förhandlingar som vi vidtar. Annars kommer vi inte att komma överens på något sätt och vis som gynnar den utveckling som jag vet att interpellanten såväl som jag vill se. 4 (S): Jag tackar landsbygdsministern för inspelen. Det är gott att höra att det behövs kamratskap inom EU. Men det behövs nog också kamratskap inom , och då är det inte helt fel att ha en gemensam livsmedels- och jordbruksstrategi. Jag vill nämna några områden som vi socialdemokrater tycker ska diskuteras för att främja bland annat den territoriella balansen enligt meddelandet från . Vi vill främja kollektiva nyttigheter i den kommande diskussionen kring CAP men också i vår förväntade svenska livsmedels- och jordbruksstrategi. Till nyttigheterna räknas klimatarbete, energileveranser, bevarande av kulturmiljö, djurhållning över hela landet, skapandet av förutsättningar för turism med mera. Det är angeläget, precis som landsbygdsministern sade, att hela landsbygd ska ges fortsatta möjligheter till bra och hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion, öppna landskap och biologisk mångfald. På samma sätt ska vi främja konsumenternas möjligheter till säkra livsmedel. Vi har bland annat krävt obligatorisk ursprungsmärkning av livsmedel. har delvis lagt fram ett förslag som ligger i linje med vår politik, men det finns mycket kvar att göra. Regeringen och landsbygdsministern vill ha ursprungsmärkning baserad på frivillighet, tvärtemot kommissionens önskemål. Det är märkligt. Å ena sidan anser landsbygdsministern att vi ska marknadsanpassa livsmedels- och jordbruksproduktionen efter konsumenternas behov och efterfrågan. Å andra sidan vill inte landsbygdsministern göra ursprungsmärkningen obligatorisk fast det direkt skulle ge konsumenterna mer trygghet och möjlighet att välja säkra livsmedel. Jordbruksproduktionen kommer i huvudsak att vara konventionell framöver. Det är dock viktigt att vi i fortsätter att ge stöd för ökad ekologisk produktion. Landsbygdsprogrammet ska bland annat inriktas på gemensamma, framtidsorienterade projekt där aktiva jordbrukare samverkar med forskare från till exempel SLU så att vardagspraktiskt arbete kombineras med teoretiska och vetenskapliga uppföljningar, allt med syftet att optimera processen kring odlingsmetoder, minskade utsläpp av handelsgödsel och annat som för den ekologiska produktionen framåt. Närproducerade och ekologiska varor ska vara prioriterade vid offentliga upphandlingar. har bland annat konstaterat att upphandlarna bör ha rätt att kräva att varorna är producerade på ett sätt som passar svensk djurskyddslagstiftning. Det står de utländska producenterna fritt att anpassa produktionen till de krav som ställs av upphandlarna. En nationell satsning på biogastillverkning är också angelägen. Matvarubutikerna kastar bort mat . Priset för detta är ca . Om av avfallet tas om hand ersätts bensin. Det motsvarar årsförbrukningen för 56 000 bilar. Jag tycker att det som landsbygdsministern säger är viktigt, men det är också viktigt att landsbygdsministern har det mandatet i det svenska parlamentet, i den svenska när det förekommer förhandlingar inför CAP 2013. Då är det väl läge att ta fram en gemensam jordbruks- och livsmedelsstrategi som enar hela och bygger för det framtida svenska jordbruket. 5 Landsbygdsminister (C): Det finns ett antal skäl till att jag flitigt deltar i olika sammanhang. Ett av de skälen är att jag är angelägen om att vi skapar en bred överenskommelse i det svenska parlamentet. Ett exempel som har konkretiserats på det här området är att det har beretts möjligheter att inrätta en så kallad kontaktgrupp inom miljö- och jordbruksutskottet för att regeringen ska kunna inhämta idéer och impulser men också söka det samförstånd som jag, och vad jag förstår också interpellanten, ser som nödvändigt för att vi ska komma så bra ut som möjligt från de förhandlingar som börjar och som kommer att fortgå under en . Vad beträffar frågeställningen om ursprungsmärkning kan jag meddela kammaren att regeringen faktiskt biföll kommissionens förslag på det senaste rådsmötet . röstade ja till införande av den obligatoriska ursprungsmärkningen på helt kött och alla olika slag av kött. Vi gjorde det eftersom det finns en konsumentefterfrågan, men vi gjorde det också för att producenter efterfrågar det. Vad jag nu är angelägen om är att vi runt det regelverk som komma skall inte skapar den regelbörda som jag är övertygad om att interpellanten såväl som jag är angelägen om att inte lägga på producenten, speciellt inte på små producenter. Men är vi med på banan, och då har vi också möjligheter att påverka det regelverk som kommer i det här sammanhanget. Vad slutligen beträffar biogasproduktionen har vi uppdragit åt ett antal myndigheter att hjälpa oss med att ta fram en biogasstrategi, detta för att utnyttja den möjlighet som finns i en inhemsk energiproduktion men också för att minska den klimatpåverkan som vi har från det som oftast används i stället för biogas, nämligen de fossila bränslena. Ett av mina mål som jag har satt upp i det här sammanhanget är att svinnet av mat ska minska. Jag tycker att den offentliga sektorn ska gå före i det här sammanhanget. Jag har för min del satt upp målet att svinnet i den offentliga sektorn ska minska till 2015. Det minskar förvisso möjligheten att få fram biogas, men jag tycker faktiskt att matproduktionen måste gå före möjligheten att producera energi från slängd mat. Det gillar inte jag att man gör. 6 (S): Jag vill också poängtera för landsbygdsministern att regeringen faktiskt gick in med ett frivilligt särskilt yttrande till om att man i den förvisso ställer sig bakom förslag men ändå anser att frivillighet ska vara grunden för detta. Det diskuterade vi i så sent som . Jag har alltså med mig fakta i det fallet också. I vårt grannland har man med politiskt mod skapat en nationell grön livsmedelsstrategi Grøn vækst. I finns ett liknande beslut. Det är två länder som samarbetar bra med i EU. Det är anmärkningsvärt att den fortsätter att gömma huvudet i sanden och låtsas att marknadsanpassningen ska lösa alla dessa utmaningar för den svenska jordbruks- och livsmedelssektorn. Jag föreställer mig att regeringen skulle känna sig mer trygg och framför allt mer handlingsbenägen om man hade en majoritet av riksdag bakom sig vid de kommande förhandlingarna kring CAP 2013. Jag är också säker på att våra landsbygdsentreprenörer i samverkan med riksdag och regering välkomnar ett sådant initiativ. På samma sätt är jag också säker på att konsumenter önskar en tydlighet när det gäller vad som säljs i våra livsmedelsbutiker. Min fråga till landsbygdsministern är enkel och utan andra krav: Är regeringen beredd att skapa en ny framtidsorienterad grön livsmedels- och jordbruksstrategi inför de stundande CAP 2013-förhandlingarna inom EU? Jag hoppas och tror att regeringen förstår vikten av ett samlat grepp i alla de frågor som jag har nämnt och berört i denna debatt. 7 Landsbygdsminister (C): Låt mig inledningsvis tacka för interpellationen. Den fråga som interpellanten har ställt är en gigantiskt stor fråga i . Den är än större på den europeiska kontinenten, och vi kommer vid ett stort antal tillfällen att återkomma till den här typen av diskussioner under ett à . Låt mig svara på den konkreta frågeställningen: utarbetade under den förra mandatperioden projektet och visionen om som det nya matlandet i . I matlandsprojektet har vi fem fokusområden, varav primärproduktionen är ett och förädlingsindustrin är ett annat, detta därför att vi ville ha inspel att göra i Europeiska unionen, men också eftersom vi vill ha tillväxt, utveckling och fler jobb i alla delar av . Det gläder mig att interpellanten talar så väl om matlandsprojektet. Jag skulle önska att oppositionen helhjärtat ställde sig bakom projektet. I projektet finns utarbetat mål och riktlinjer för olika verksamheter för att vi ska öka sysselsättningen, få en ökad miljöhänsyn i vår matproduktion och ta ökad hänsyn till miljön i samband med att vi konsumerar maten och gör oss av med det som blir över när vi har ätit vad vi ska, det så kallade svinnet. Tack för en trevlig debatt, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2010/11:111 om åtgärder för en väl fungerande arbetskraftsinvandring 8 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de sprickor som finns i det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring. Han har frågat om jag är beredd att förstärka kontrollen och införa nya regler i syfte att förhindra att seriösa företag slås ut samt att människor utnyttjas. Han har också frågat om jag kommer att ta initiativ till en utvärdering av dagens system för arbetskraftsinvandring och, om inte, vad skälet till detta är. Vidare har frågat om jag har för avsikt att bjuda in parterna på arbetsmarknaden till en ny överläggning om reglerna för arbetskraftsinvandring och i sådana fall när. Slutligen har han frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill börja med att understryka att vi har ett regelverk på plats som skapar förutsättningar för att på ett flexibelt och effektivt sätt underlätta för arbetsgivarna att rekrytera från tredjeland och som tydligt ställer upp krav och villkor för när arbetstillstånd får beviljas. För att möta framtida behov av arbetskraft är arbetskraftsinvandringen en mycket viktig komponent. Enligt regelverket får lön och övriga anställningsvillkor för den tredjelandsmedborgare som kommer hit för att arbeta inte vara sämre än kollektivavtal eller vad som följer av praxis inom yrket eller branschen. Arbetstagaren ska också kunna försörja sig på lönen. Innan tillstånd beviljas ska kontrollera att anställningsvillkoren ligger på rätt nivå och att berörd arbetstagarorganisation har fått tillfälle att yttra sig. ska dessutom vara observant på att anställningsavtalen inte är skenavtal. Jag ser naturligtvis allvarligt på uppgifterna att oseriösa arbetsgivare uppges ha bedrivit handel med arbetstillstånd. Det är oacceptabelt om så sker. anser jag inte att det i första hand är lagstiftningen som brister utan dess efterlevnad. Missbruk av regelverket ska givetvis beivras, och det ingår i uppdrag att motverka missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring. Jag har informerat mig om hur hanterar de nya reglerna om arbetskraftsinvandring. Jag har också hållit ett möte med arbetsmarknadens parter för att få deras syn på hur reformen fungerar. Utfallet av dessa möten gås igenom. Jag utesluter inte att vid behov hålla möten med arbetsmarknadens parter, men ser inte något behov av ett nytt möte med parterna på arbetsmarknaden. Självfallet ska en så omfattande reform som den här utvärderas. Jag har berättat att regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en tematisk studie och analys av det nya regelverket. Slutsatserna av denna kommer att presenteras . Jag vill avslutningsvis påpeka att frågor som rör den svenska arbetsmarknaden i första hand inte ligger under mitt ansvarsområde utan under arbetsmarknadsministerns. Jag kan ändå konstatera att vi har en bra arbets- och arbetsmiljörättslig skyddslagstiftning på plats där lagstiftningen kompletteras med ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor och som vakar över villkorens efterlevnad. 9 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag skrev interpellationen med anledning av att vi , inte minst under innevarande år och den gångna säsongen, har sett starka avvikelser från hur det ska gå till. Det är skrämmande bilder som har visats upp av hur utländsk arbetskraft har utnyttjats av oseriösa uppdragsbeställare och arbetsgivare. Jag tänker framför allt på vad som har hänt inom bärindustrin. Det är inte fråga om vad jag inte känner till om vad som gäller på området. Jag har tittat på detta noga. Jag följde också med noga när regeringen införde lagen. Den är inte problemet. Där står mycket väl hur det här ska gå till. Därvidlag kan man säga att det inte råder något tvivel om vad som gäller i regelverket, vad som ska gälla när arbetskraften är här, att den inte får sämre förmåner och löner än gällande kollektivavtal, det vill säga att det inte råder lönedumpning på arbetsmarknaden. Men det här håller på att utveckla sig till ett samhällsproblem. Människor utnyttjas på ett beklämmande sätt i samhället. I det här läget verkar statsrådet tondöv. Han hänvisar till regelverket och säger att det är så. Vad som behöver göras nu är att följa upp varför regelverket inte följs. Vilka är bristerna som gör att det inte följs? Varför klarar inte sin uppgift att se till att regelverket följs? Är det inte läge att titta på detta? Vi är överens om vad som ska gälla i fråga om grundprinciperna, men eftersom regelverket inte följs skapas system som ligger vid sidan om. Visst kan man blunda och tycka att det är tråkigt att ett antal thailändska bärplockare har blivit utan lön och knappt kan ta sig hem. Men det här påverkar också den svenska arbetsmarknaden i stort. Det första är skäl nog att bli upprörd över. Men här får företag tillfälle att utnyttja arbetskraft genom att betala sämre och ge sämre villkor, och det slår undan förutsättningarna för seriöst verkande företag att klara konkurrensen i landet. Då bryter en stor frustration ut också i Företagarsverige. Det måste naturligtvis vara regeringens ansvar om det fungerar så. Vem tycker ska ta tag i detta? Vem är det som ska följa upp regelverket? Vad är bristen? Vad har statsrådet gjort för att regelverket ska fungera på ett sätt som vi är överens om? Vad behöver göras? Eller ska man ha skygglapparna på? Jag såg i ett tidningsreferat man ska vara försiktig med vad som står i tidningarna att statsrådet hade sagt att det alltid händer att regler inte följs. Men det spelar ingen roll hur bra lagstiftning vi har på vilket område som helst om det uppfattas som att kontrollsystemet inte fungerar eller om det inte går att verka med utgångspunkt i lagstiftningen. Då händer inte speciellt mycket. Då glider det bara i väg. Så är det, inte minst när det gäller bärplockningssituationen med utländsk arbetskraft i . Där har det varit rena vilda västern i bärskogarna i . Jag vill att statsrådet ska peka på vad han tänker göra för att regelverket ska efterföljas. 10 Statsrådet (M): Låt oss börja med att rekapitulera lite vad som faktiskt har hänt och vad som gäller statistiskt. frågar naturligtvis vad vi från regeringens sida har gjort för att komma till rätta med frågorna. Han beskriver vad som har hänt med bärplockarsituationen som ett stort samhällsproblem.