prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Politik är inte bara att vilja, som ni socialdemokrater brukar säga, utan politik är i allra högsta grad att prioritera mellan olika förslag. Visst vet vi att mindre barngrupper är betydelsefullt för kunskapsutvecklingen hos de mindre barnen, men vi tycker att det är att prioritera helt fel att ta så mycket som 3 miljarder för att skapa en förskola dit barn som har sina föräldrar hemma ska kunna gå. Vi skulle mycket hellre lägga dessa 3 miljarder på någonting annat. Jag tycker att , precis som , har fel. Sedan är frågan var man ska bestämma hur stora barngrupperna ska vara. Är det vi här som är bäst skickade att bestämma att i ska de vara si eller så stora eller i min kommun, , ska de vara si eller så stora? Jag tror inte på det. Jag vet, inte minst genom min egen lärarutbildning, att det är skillnad på barn och barn. kan grupperna vara större, och ibland måste de vara mindre. Vi ska ge professionen möjlighet att bestämma detta och fördela resurserna på ett bra sätt. 126 (S) replik: Jag tror fortfarande att missar poängen med förskolan för barnen och deras kunskapsutveckling. Barn till arbetslösa, som tyvärr är väldigt många i , befinner sig i ganska utsatta bostadsområden. Vi vet också att språkutvecklingen inte är tillräckligt bra i en del av de här bostadsområdena. Vi har sett exempel på språkförskolor som har gett väldigt bra resultat för hela kunskapsutvecklingen i skolan. Här handlar det om en reform som ger barn till just arbetslösa möjlighet till mer pedagogisk verksamhet. Det är en rättighet, inte ett tvång, att vara på förskolan. Det handlar om rätten att gå i förskolan genom en reform som pekar ut just de grupper som har störst behov av språkutveckling och störst behov av en pedagogisk förskola som hjälper dem. Att och den borgerliga alliansen inte ser den betydelse det kan ha för språkutvecklingen och för utvecklingen i skolan är beklagligt, men det säger också någonting om varför man har valt att införa vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng som drar resurser från den pedagogiska förskolan. Jag tycker att man prioriterar ned förskolan. Jag tycker att det är allvarligt att den borgerliga regeringen inte vågar stå upp för en svensk förskola som ger alla barn rätt till utveckling och utbildning. Vi har inte föreslagit att ska bestämma exakt hur stora barngrupperna ska vara i skolan. Vi har föreslagit att vi i ska öronmärka pengar för att kommunerna ska kunna anställa fler lärare för att kunna minska barngrupperna. Det är så brukar göra, men det är tydligt att den borgerliga alliansen har en helt annan prioritering av resurserna. Man sänker hellre skatterna än prioriterar att anställa fler lärare som gör det möjligt för lärarna att utmana och se varje enskild elev och som ger mer tid för undervisning och mindre tid för administration. När jag träffar många lärare ute i skolor får jag höra att de skulle vilja ha den utvecklingen. Det väljer ni bort i ert budgetalternativ. Jag tycker att det är tråkigt. Jag tror att det här är en av beståndsdelarna i det kvalitetslyft för svensk skola som vi så väl behöver just . 127 (M) replik: Det är mycket den svenska skolan behöver just , men att det skulle vara öronmärkta pengar tror inte jag. Jag tror mycket på kommunernas självbestämmande, och om vi går in och börjar styra för mycket från kommer vi att få en bred opposition bland våra kommunpolitiker. Vi tror nämligen att de som är nära verksamheten också är bäst på att bestämma. Det talas mycket och ofta från Socialdemokraternas sida om att vi sänker skatten. Om man lyssnar på de ledande företrädarna för Socialdemokraterna verkar det, herr talman, som om Socialdemokraterna tycker att det är en bra idé att sänka skatten. Vi är tydligen inte längre särskilt oense om det heller. Vad gäller resultatet i kommuner och landsting kan vi konstatera att SKL beräknar att det blir 29 miljarder över . beräknar SKL att det blir 11 miljarder över. Pengar verkar inte vara det största problemet i kommunerna just , och man kan därför undra varför kommunerna inte lägger mer pengar på skolan än de gör. Jag skulle ha tagit tillfället i akt och frågat varför Socialdemokraterna avvisar den blygsamma summan på 15 miljoner till entreprenörskap i skolan. Det var dumt av mig att inte ställa den frågan tidigare, för nu har inte möjlighet till ytterligare replik, men det blir säkert tillfälle att debattera den . Kanske någon av mina kamrater i Alliansen kan ta upp frågan om entreprenörskap i skolan, något som Socialdemokraterna tydligen inte alls är positiva till. 128 (MP) replik: Låt mig börja med en rättelse. I sitt anförande hävdade att den nuvarande oppositionen försvarade den förda politiken för fyra , innan Alliansen kom till makten. Jag vill rätta henne. Vi försvarade inte den politiken. Det gjorde varken eller . Det var Socialdemokraterna som styrde, och kritiken mot deras skolpolitik fanns både från oss och från de borgerliga partierna. Det borde känna till, och därför tyckte jag att en rättelse var på sin plats. Det andra som jag tycker är viktigt att säga är att Alliansen innehaft makten . I många länder kan man förbättra ett utbildningssystem på tre, fyra, . Det visar den senaste undersökningen från . Varför, , måste våra väljare vänta för att kunna utkräva ansvar av er? Det är nämligen vad utbildningsministern säger. Först kan vi få det bättre. Menar ni på allvar att medborgarna ska vänta innan de kan utkräva ansvar av er för er misslyckade skolpolitik? Det är min fråga. 129 (M) replik: Jag vill gärna påminna och om att de under var väldigt lojala stödpartier till Socialdemokraterna. Vi hörde gång på gång hur budgeten gjordes upp, och de var alltid överens om den budgeten. Det är just i budgeten man hittar satsningar på lärarna, skolan och utbildningen, och det var de helt överens om. Om nu vill dra sig undan ansvaret tycker jag att det är lite senkommet och mycket beklagligt. Vi kommer definitivt inte att gå med på att det var så. Lojala stödpartier var de allt, och det måste väl även kunna erkänna. När det gäller att utkräva ansvar går det mycket bra. Jag står här och tar emot det vill rikta mot mig. måste vi komma ihåg, beträffande den PISA-undersökning som presenterades för oss , att de elever som den undersökningen visar resultaten för gick i femte klass när vi vann valet . Allt som hände före det kan knappast vi vara ansvariga för, men väl . Dessutom borde inse vilken tid det tar att vända en utveckling. Vi har en ny lärarutbildning som ska sjösättas . Lärarna kan knappast ha blivit bättre när lärarutbildningen inte ens är i gång . Det gäller även en mängd andra reformer. Till exempel har vi den viktiga reformen för gymnasieskolan. Den är inte heller sjösatt ännu, och då kan den knappast ha gett resultat. 130 (MP) replik: PISA-undersökningen visar att det i många andra länder tar tre, fyra, att vända ett utbildningssystem. Jag ställer frågan igen: Varför måste det ta 10, 12, för er i Alliansen när det i andra länder bara tar tre, fyra, ? Ni har haft makten . 131 (M) replik: Jag vill inte anklaga för att han inte kan räkna, men valet var faktiskt och är det december. Det kan inte bli . Man kan inte vinna valet den ena dagen och genomföra reformer . Under förra mandatperioden blev vi anklagade för att reformerna antingen kom för sent och omfattade för lite eller att det hela gick för fort och var för hafsigt; det senare gällde väl när reformerna kom och allt inte var perfekt. Det tar tid. Man måste utreda ordentligt. Utredningar ska skickas på remiss. Det ska skrivas propositioner och behandlas i kammaren. Sist men inte minst ska det hela implementeras ute i skolorna. Det, herr talman, är ett misstag som var med om. De reformer som infördes tidigare gick för fort helt enkelt. Skolan måste ha tid för implementering, och bland annat därför tar det tyvärr innan vi kan vända den tråkiga utvecklingen i . 132 (FP): Jag välkomnar socialdemokratiska företrädare till denna debatt. Under den allmänna debatten lyste de med sin frånvaro, så även . Jag konstaterar att inte deltar i denna viktiga debatt heller, som alltså handlar om skolbudgeten . Vi har en mycket väl fungerande förskola med hög kvalitet, men vi måste fortsatt bidra till att barngruppernas storlek minskas. Det är viktigt att staten följer upp kommunernas arbete med att utan dröjsmål erbjuda småbarnsföräldrar som vill arbeta eller studera plats. Jag vet att regeringen ser över hur vi ska kunna bli ännu bättre på att stimulera och uppmuntra kommunerna att erbjuda denna viktiga kommunala service. En annan viktig utmaning är att öka andelen förskollärare. För att underlätta detta avsätts medel i budgeten dels för ett Lärarlyft 2, dels för ett förskolelyft. Det handlar om 200 miljoner i form av särskilda öronmärkta pengar för förskolelyftet. Svensk skola står fortsatt inför stora utmaningar. Trots att vi ligger bland toppländerna internationellt när det gäller elevers läsfärdigheter kan vi se trender som är oroväckande. Det gäller exempelvis resultat i matematik och naturkunskap, vilket nämnts tidigare i debatten. Det bekymmersamma är att de svenska resultaten sjunker mest. Vi måste fortsätta att satsa på . Visst är det bra att De rödgröna i sitt alternativ vill prioritera vuxenutbildningen, men jag menar att resurserna behövs i tidiga årsgrupper. Den satsning på läsa, skriva, räkna som beslutade om och införde förlängs, och i nästa års budget avsätts . Jag hoppas att fler kommuner nu passar på att ansöka om att ta del av denna satsning. Det är en viktig fortbildning som våra lärare behöver i sitt utvecklingsarbete, och de elever som behöver extra stöd ska också få det. Ytterligare en utmaning för alla oss skolpolitiker är mottagandet och introduktionen av nyanlända elever. Här finns mycket mer att göra. och har omnämnts ett antal gånger. bekräftar att vi har bekymmer med resultaten, inte minst inom naturkunskap och matematik. Därför är det bra att det i nästa års budget finns en fortsatt satsning på just dessa ämnen. Strategiskt och långsiktigt är det förstås de förändringar vi har aviserat med en ny lärarutbildning och en lärarlegitimation som jag förväntar mig ska ge effekt. Men på kort sikt är det statens och kommunernas gemensamma insatser just nu som räknas för att säkerställa lärarkompetensen. Jag tycker inte att det är acceptabelt att många kommuner har obehöriga lärare som undervisar i viktiga ämnen som svenska och matematik. Självklart påverkar det också resultaten. I utskottets betänkande refereras till siffror som visar att andelen elever som var behöriga till gymnasieskolan var . Det var den lägsta siffran . Detta är allvarligt, och det är svårt att ge en enkel förklaring. Vi får inte glömma bort att vi har 290 kommuner. Jag kan garantera kammaren att det bedrivs 290 olika sorters skolpolitik i dessa kommuner. Det gäller hur man satsar på kvalitet, hur man satsar på lärarna och kvalitetsuppföljningsarbetet. Detta har enligt oss i bidragit till en mindre likvärdighet. Därför tycker vi i att det är bra att regeringen utreder konsekvenserna av 90-talets kommunalisering. uppfattning är att staten ska ta ett mycket större ansvar än . Men det är en uppfattning som inte delas av så många partier i denna kammare. Resurser löser inte alla skolans problem. Det handlar om attityder till skolan, som jag berörde i mitt inlägg i den allmänpolitiska debatten. Skolpolitiker, rektorer, lärare och föräldrar har ett mycket stort ansvar för att förändra många ungdomars attityd till utbildningen. Föräldrar som har barn i skolan har förstås det yttersta ansvaret. Flera studier visar också att förväntningar i sig bidrar till bättre resultat, det vill säga att föräldrar och lärare har höga förväntningar på eleverna. Men detta arbete underlättas inte om det finns skolpolitiker som sänker kraven för att komma in på gymnasiet, som inte vill följa upp resultaten, som inte gillar betyg eller som inte anser att det är viktigt att följa upp närvaron i eller gymnasieskolan. Ger vi skolpolitiker efter på dessa punkter bidrar vi till att förstärka bilden av att en elev kan komma och gå som han vill och att det alltid löser sig på något sätt. Det är dags att lämna denna låt-gå-politik som jag känner igen i mina debatter med socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Signaler är viktiga. Den nya gymnasiereformen sjösätts . Den är central. Det viktigaste för mig är att vi återupprättar betydelsen av betygen och det man presterar i som elev. räcker det med godkänt i tre ämnen: engelska, svenska och matematik. Det anser jag inte är tillräckligt. Det är bra att det kommer att ställas högre krav för att komma in på gymnasiet. Det förvånar mig dock fortfarande att De rödgröna envisas med uppfattningen att alla elever på gymnasiet ska tvingas bli högskolebehöriga. har presenterat facit. En tredjedel av eleverna på yrkesprogrammen och en femtedel på de studieförberedande programmen hoppar av. Därför är satsningen på den nya gymnasieskolan viktig. Vi måste höja kvaliteten. Det behövs mer aktualitet och koppling till näringslivet. Därför är det förstås bekymmersamt att man i utskottets betänkande avstyrker anslaget på 18,5 miljoner till entreprenöriellt inslag. Vi har också i budgeten som ligger på kammarens bord avsatt 44 miljoner för att utöka utbudet av lärlingsutbildningar i gymnasiet. Det har också fått hård kritik av oppositionen och De rödgröna. inledde tidigare med att säga att varje elev är unik, att vi ska ha en anpassad skola och att ungdomar är unika och ska ha en anpassad utbildning. Det är förstås intressant att höra om är för den gymnasiala lärlingsutbildningen där kravet inte är högskolebehörighet. Avslutningsvis finns det i betänkandet och budgeten också skrivningar om satsningar på en tuffare skolinspektion som vi i och Alliansen välkomnar. De resurser som kommunerna och staten lägger på utbildningsväsendet uppgår till flera miljarder. Därför är det också viktigt att på både och statlig nivå bli mycket duktigare på att följa upp kvaliteten så att vi får ut bra resultat för de skattepengar vi satsar på skolan. 133 i (C): Få saker är så viktiga för vår framtida välfärd som att våra barn och ungdomar får en riktigt hög kvalitet på den utbildning de får . Därför har utbildningsfrågor allt från förskolan genom och gymnasieskolan men också till den högre utbildningen, forskningen och vuxenutbildningen varit ett mycket stort fokus hos och alliansregeringen under den förra mandatperioden. Vi har haft på oss att genomföra mycket stora reformer. Men det är också klart att det kommer att ta tid innan de får genomslag hos varje enskild elev. har en vision att ska ha världens bäst utbildade befolkning. Det är ett högt men mycket viktigt mål. Vi har höga förväntningar på alla de barn som går i skolan . Vi har också höga förväntningar på de rektorer och lärare som arbetar med att skapa framgångsrika skolor så att alla barn kan utvecklas och nå de kunskaper som motsvarar den potential de har. Det finns föregångsskolor, om jag får kalla dem så, och kommuner som sätter som mål att alla barn har rätt till kunskap och att få det stöd som de behöver för att nå målen, och de lyckas. Det finns ett stort antal mycket viktiga beslut som fattades under den förra mandatperioden som kommer att leda till bättre resultat i skolan. För att nämna några exempel på det handlar det om Lärarlyftet, speciallärarutbildningen, ny lärarutbildning, rektorsutbildningen, satsningar på att lära sig läsa, skriva och räkna, skriftliga omdömen och tidigare nationella prov, satsning på matematik, naturvetenskap och teknik, strategi för entreprenörskap och den nya gymnasieskolan. För fyraårsperioden finns det en mycket lång lista på viktiga reformer som vi kan räkna upp och som kommer att innebära stora skillnader i den svenska skolan. För att nå målet med världens bäst utbildade befolkning är också vuxnas utbildning en viktig del. Därför har Alliansen satsat mycket när det gäller yrkesvux, och folkhögskolorna med mera. Vi återkommer till det senare i debatten. Den senaste var sannerligen inte någon rolig läsning. Det är ett stort problem att alla resultat sjunker. Det är givetvis också ett problem att resultaten sjunker ännu mer för dem som har sämst förutsättningar av olika anledningar. Men det är ingen ny bild. Vi har haft en dålig trend länge i , åtminstone . Det är klart att det är ett problem att skolan inte förmår att väga upp på ett sätt som är skolans uppdrag. Under en har likvärdigheten urgröpts. Det tar vi på mycket stort allvar. Den första åtgärden för att rätta till problemen är ofta att ropa på mer resurser. Men mer av samma brukar sällan vara lösningen på problemet. Vad gör vi med alla de resurser som finns i den svenska skolan ? Används de på bästa sätt? Vad behövs för att skapa framgångsrika skolor? I Kommuner och Landstings öppna jämförelser kan man se att det inte med automatik är de som lägger mest resurser på skolan som har de bästa resultaten. Här finns en hel del svar att hitta. Vilka är då de viktigaste framgångsfaktorerna? Det som lyfts fram i forskningen och debatten handlar om ledarskapets betydelse. Det finns exempel runt om i där man tagit detta på största allvar och med ett tydligt ledarskap satt målet att alla barn har rätt att lyckas i skolan. Det gäller det politiska ledarskapet på lokal nivå men också att vi från nationell nivå är tydliga med de förutsättningar och förväntningar vi har. Det gäller rektorers ledarskap, möjligheten att vara pedagogiska ledare man också lärares ledarskap och kompetens. avfärdas dessa exempel med: Ja, ja, det beror på den enskilda rektorn eller den enskilda läraren att just de eleverna lyckas. Varför ska inte alla kunna lyckas? Det är nästan så det känns ibland när man godtar att , eller om det ibland är en fjärdedel, inte lyckas. vill utveckla den svenska skolan så att det finns en hållbarhet . Det kan vara så att det som fungerade för inte har någon större relevans , och det är klart att vi måste ta till oss det som är den framtidsinriktade utvecklingen, där lärares kompetens är en av grundstenarna. Därför välkomnar vi verkligen den nya lärarutbildningen som vi fortsätter att satsa på Lärarlyftet. Forskarskolorna är också viktiga för att ge möjligheter till den skolnära forskningen, som kan bidra till att sprida kunskap om goda arbetsmetoder för att skapa bra lärandemiljöer som bygger på både vetenskap och beprövad erfarenhet. I budgeten för finns fortsatta satsningar på de tidiga åren med ett stärkt pedagogiskt fokus i förskolan. Det finns satsningar på skolhälsovården, som är en viktig verksamhet för att möta de elever som av olika anledningar inte mår bra. I den nya skollagen utökar man skolhälsovårdens uppdrag genom att vara mycket tydlig med att det handlar om skolläkare och skolsköterska men också om kuratorer och skolpsykologer. vill ha en skola med mer av både ramar och kramar. Därför har vi också föreslagit något som skulle vara en motsvarande lex , där det skulle finnas en skyldighet att anmäla om elever inte får det stöd de ha rätt till, oavsett om det gäller den psykosociala miljön eller speciella insatser för att nå kunskapsmålen. Vi är väldigt glada över det arbete som pågår med denna fråga från regeringens sida just . En annan viktig fråga för är det som redan har nämnts tidigare i debatten, nämligen entreprenörskap och entreprenöriellt lärande i den svenska skolan. Det togs fram en strategi under den förra mandatperioden, och för att den ska få genomslag i skolorna tillför vi också medel i budgeten. Detta vill de röda och ta bort. Här visar man med all önskvärd tydlighet att detta inte är en prioriterad fråga. Det är vi hör i debatten att det är vackra ord men att det inte tillförs resurser. När vi då tillför en del resurser för att faktiskt öka möjligheten till entreprenörskap och ökad kreativitet och, som man ibland säger, tasigförsamhet vill man ta bort detta utan att ange några speciella skäl för det. Den nya gymnasieskolan som börjar är en viktig del av den svenska utbildningskedjan, och den kommer att innebära en större valfrihet för eleverna med starkare yrkesutbildningar och en fortsatt lärlingsutbildning. Det är så viktigt att gymnasieskolan uppfyller inte bara den enskilde individens behov utan givetvis också det behov vi har av kompetensförsörjning i . Den svenska skolan står inför stora utmaningar. Skolreformerna som och de andra allianspartierna beslutat om och som kommer att träda i kraft är förutsättningar för att kraftfullt satsa på alla barns rätt till kunskap och satsa på bra och duktiga lärare, det pedagogiska ledarskapet samt tidiga insatser och uppföljningar. Det kanske inte är så konstigt, vilket har nämnts tidigare, att det tyvärr har varit dåliga resultat för de elever som går ut . Vi har haft en lagstiftning som har sagt att det inte är okej med skriftliga omdömen som visar hur långt man har nått förrän man får betyg efter årskurs 8. får man ingen uppföljning, men de framtida eleverna kommer att få en mycket bättre uppföljning. Vi satsar på högre kvalitet och likvärdighet, men därmed inte lika överallt. Vi är med alla de reformer vi nu genomför på väg jag är övertygad om det mot en skola med mer av ramar och kramar och mer av kunskap och kreativitet. Vi är på väg mot vision om att ha världens bäst utbildade befolkning 2020. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 134 (KD): lämnade jag klassrummet för att ta plats här i och utbildningsutskottet. Med så färska erfarenheter av hur svensk skola mår anser jag att regeringens många satsningar på skolområdet är mycket nödvändiga och väldigt välkomna. Många har nämnt den aktuella PISA-undersökningen, och givetvis beklagar även vi kristdemokrater resultaten av denna. Därför är de reformer vi nu föreslår så viktiga att sjösätta. Skolan och undervisningen handlar om att ge grunden för goda framtidsmöjligheter för våra barn och ungdomar och att skapa förutsättningar för en god framtid för hela vårt land. ska fortsatt vara en kunskapsnation. Vi ser hur konkurrensen ökar globalt, och det är avgörande att vi har en utbildning av högsta kvalitet. De reformer Alliansen nu genomför har alla detta syfte. Det gäller , gymnasiereformen, lärarlegitimationen och betygssystemet. Reformerna har också en annan, mycket viktig, dimension. Reformerna sätter nämligen fokus på individens behov och möjligheter. Vi vet att en trygg skolsituation och rätt stöd är en förutsättning för att lyfta fram den enskilde eleven. Ju tidigare behovet av stöd upptäcks och kan sättas in, desto bättre förutsättningar för eleven att lyckas. betyg och fler nationella prov är viktiga instrument för att upptäcka de elever som inte når målen. Det särskilda stöd som utgår till kommunerna ska utnyttjas i första hand för just de yngre eleverna, och vi gläder oss åt att dessa extraresurser också kommer att betalas ut . Vi har också sett att många elever som inte nått målen vill nyttja de sommarskolor som kommuner och fristående skolor anordnar. Också denna satsning finns med i budgeten . För oss kristdemokrater är de skärpta kraven på elevhälsan ett viktigt steg. Vi får regelbundet rapporter om ungas psykiska och fysiska ohälsa. En bättre utbyggd elevhälsa kan därför vara ett bra stöd för de barn och ungdomar som mår dåligt, och elevhälsan kan också upptäcka barn som far illa. En bra skolhälsovård kan bli en vändpunkt för många barn. Många barn upplever att det inte finns någon som lyssnar på dem. Därför är den extra satsningen på elevhälsan så betydelsefull. Vi vill också se elevhälsan som en viktig partner när det gäller att hjälpa eleverna att lägga grunden för ett hälsosamt och långt liv. Alla elever har rätt till en trygg studiemiljö. Att känna sig trygg är en förutsättning för att över huvud taget lära sig något. Mobbning, kränkningar eller diskriminering får inte förekomma. Ändå är det tyvärr många ungdomars vardag, och det leder ofta till psykiskt och fysiskt lidande. Skolpersonalen måste bli bättre på att se tecknen och ingripa.