prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Jag tycker att det är bra om ni har bra idéer och är naturligtvis öppen för att diskutera alla möjligheter att freda området. Det viktiga är att det fredas, inte vad som är modellen och vilka papper vi skriver. Det viktiga är att någonting sker i praktiken och inte bara i teorin. 145 Statsrådet (): Mycket har hänt som har haft en positiv inverkan och gett resultat inom det nordiska samarbetet. Jag vill börja med att tacka för det goda samarbete som vi har och har haft med den svenska delegationen i . Jag tycker att ni kan se tillbaka på ett mycket lyckosamt ordförandeår. Ett varmt tack för det goda samarbete som vi har! har jag haft möjlighet att besöka alla de nordiska länderna men också de självstyrande områdena och många gränsregioner. Det har gett mig nya insikter i hur det är på plats i regionerna där man har gränser mellan sig. Jag har sett hur det fungerar, men jag har också sett vad som inte fungerar. hade vi ett svenskt-danskt ministermöte i utanför för att uppmärksamma , som många redan har varit inne på. Man lyfte fram vikten av integration i . Det handlade naturligtvis om gränshinder. Men det handlade också om att vi nu startar en arbetsgrupp som ska se över HH-linjen mellan och . Men det finns mer än och som är viktigt i . säger man att jag är Öresundsminister bara för att jag bor i . Men jag brukar med skärpa framhålla att jag är nordisk samarbetsminister, och även de andra delarna är oerhört viktiga för mig och ligger inom mitt ansvarsområde. och främst högtidlighöll vi märkesåret med . Syftet var att med utgångspunkt i vår gemensamma historia fördjupa och förstärka samarbetet och samhörigheten med . Vi hade det gemensamma regeringssammanträdet i där och regeringar kom överens om ett antal gemensamma punkter där samarbetet ska utvecklas. Det arbetet fortsätter vi med och följer upp. Regeringen har också tillsammans med de övriga nordiska länderna såväl visat politisk solidaritet som bidragit ekonomiskt till stabiliserings- och reformprogram. har också bidragit med ytterligare till den svensk-isländska ordboken och med ytterligare till den svensk-isländska samarbetsfonden. En grundpelare i det nordiska samarbetet är att vi kan kommunicera med varandra. Bristen på skandinavisk språkförståelse är ett växande bekymmer, inte minst bland barn och ungdomar. Därför har fördelats på 210 projekt och nätverk inom Nordplus som bland annat främjar de nordiska språken och nordisk kultur. har också bidragit med till Svenska nu för att främja det svenska språket i . Handfast gränshindersarbete har varit prioriterat i det nordiska samarbetet. Arbetet genomförs både bilateralt och inom ramen för Gränshinderforum. Vid det senaste Epscomötet i skrev min kollega från och jag under en uppmaning till kommissionen att bevaka regionerna och situationen där och bejaka detta arbete. För att öka möjligheter att göra sig gällande internationellt krävs det att vi inte nöjer oss med det som vi har uppnått utan fortsätter detta angelägna och viktiga arbete. Regeringen har lämnat bidrag till de gränsregionala informations- och rådgivningstjänsterna som är viktiga i dessa sammanhang, Direkt och Grensetjänsten i . har vi även lämnat bidrag för att undersöka förutsättningarna för ett närmare gränssamarbete med Nordkalottenområdet. Mandatperioden har också genomsyrats av statsministrarnas globaliseringsinitiativ. Ett av initiativen, Globaliseringsforum, fokuserar på att möta den globala konkurrensen och minska utanförskapet på ett hållbart sätt. Vi tog under ordförandeskapet initiativ till ett första Globaliseringsforum som hölls vid med representanter bland annat från , från näringslivet och från många andra. Utbildning, forskning och kultur leder våra samhällen framåt. Det är därför mycket glädjande att Toppforskningsinitiativet, på initiativ av , nu har sjösatts och är i gång. har också en socialförsäkringsportal invigts som tillsammans med skatteportalen nu kan ge god information om situationen på skatteområdet och socialförsäkringsområdet i våra grannländer. Det är nu möjligt att lättillgängligt få information i de nordiska länderna och på respektive språk. En socialförsäkringsutredning har tillsatts bland annat för att när det gäller socialförsäkringen belysa situationen för människor som bor och verkar på olika sidor av en landgräns. Utredningen ska vara klar . Den arktiska konferens som nämnt här och som under det svenska ordförandeåret tillsammans med 2008 genomfördes på har följts upp av det danska ordförandeskapet i . Ett nytt arktiskt samarbetsprogram har beslutats liksom en ny strategi för hållbar utveckling och ett nytt miljöhandlingsprogram. Nya riktlinjer gäller också för närområdessamarbetet, det vill säga för samarbetet med , , samt nordvästra . Ett nordisk-baltiskt mobilitetsprogram för offentlig förvaltning, näringsliv och kultur lanserades 2009. Ett nytt Memorandum of Understanding har undertecknats av de nordiska och baltiska länderna samt , , och i syfte att etablera ett kulturpartnerskap inom ramen för den nordliga inte den nordiska; jag håller med där dimensionen. har också gett stora bidrag till det vitryska exiluniversitetet var inne på det. Det gäller , , i för studenter som inte längre kunnat fortsätta att läsa sådana här ämnen i och . Samtliga är vi mycket glada över att tagit över denna del och inkorporerat den delen av i sitt eget. De nordiska samarbetsministrarna hade ett av sina möten, , förlagt just till EHU. Vi träffade då väldigt många av studenterna och fick klart för oss att vad de behöver är att få bilda ett nätverk inte minst med nordiska vänner ett nätverk inom näringsliv, forskning och utbildning och för unga entreprenörer. inbjöd ett antal ungdomar att komma till . Tio studenter har varit här i går och . hade jag förmånen att träffa de tio studenterna som kunde berätta om hur de har det, om situationen för dem. Bland annat var de, herr talman, här i parlamentet. De var djupt imponerade av att det finns en läktare där man som utifrån kommande får sitta och lyssna på politikerna och höra debatterna. Det finns inte hemma hos dem; där får man inte den möjligheten. När det gäller intresset för de nordiska frågorna märks här i ett engagemang och en delaktighet. Det märks bland annat i motioner som behandlas i detta betänkande. Jag vill göra några kommentarer. och efterlyser en långsiktig och hållbar finansiering av våra informations- och rådgivningscentrum. Således är det väl bra att jag kan meddela att nu har avsatt till att säkerställa finansieringen. Förut har , och även på olika sätt bidragit till att hålla i gång denna verksamhet. Förhoppningsvis får vi nu en stabil och trygg finansiering för de här områdena. och påpekar att gränshinder uppstår vid olikheter i tillämpningen av EU:s direktiv. Därför pågår nu ett arbete inom de nordiska regeringskanslierna för att hitta fram till ett samarbete för just samråd och implementering av europeiska rättsakter. På mitt område sker också ett nordiskt samarbete för att implementera förordningen 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Jag har också gett i uppdrag att utveckla samarbetet med andra länder för att möta de ökade kraven i EG-bestämmelserna. säger att det nordiska samarbetet behöver stärkas inom det europeiska samarbetet. Här bör det nämnas att vill vara en engagerad deltagare också i genomförandet av med fokus på bland annat gränshindren. Slutligen: Vi måste alla hjälpas åt med att intensifiera ansträngningarna för att uppnå fler konkreta resultat i gränshindersarbetet. Vi gläder oss åt att 27, eller 30, gränshinder hur vi nu räknar har försvunnit. Men mycket arbete pågår också med att ta fram ytterligare lösningar. Möjligheter att bo, leva, arbeta och driva företag i gränsområdena måste på alla sätt välkomnas; det får inte hindras. Om detta, herr talman, tror jag att alla vi i denna kammare kan vara överens. Med mitt tack här vill jag också tacka så mycket för intressanta inlägg både nu och tidigare men också annars när vi haft möjlighet att samtala om de här frågorna. Ett särskilt tack riktas till dem som redan nu vet att de kommer att lämna . Jag önskar er alla, även personalen och kansliet, en riktigt skön sommar. 146 () replik: Jag börjar med att tacka samarbetsministern för ett om jag ska kalla det för ett nära och ibland faktiskt också framgångsrikt samarbete. När den nordiska delegationen i och samarbetsministern haft samma mål har vi nått resultat i hela . Till exempel gäller det nämnda pengar till att förstärka Grensetjänsten vid våra gränser. Visst tycker jag att samarbetet har blivit bättre. Men fortfarande finns det vissa orosmoln. Ingenting är ju så bra att det inte kan bli bättre. Vi får väl se hur vi klarar av budgetarbetet. Den första rapporten får vi på . Något som jag känner har försvunnit någonstans på vägen är konsumentfrågorna. Konsumentfrågorna är viktiga till exempel inom EU. Före ministerns tid gjorde vi en omorganisation. Konsumentfrågorna försvann i och med att fackministrarna försvann. Också frågorna om infrastruktur, kommunikationer och trafik har det ibland varit svårt för oss att få en diskussion om. Sådana ministerråd finns inte. Kan man göra det bättre trots att det inte finns ministerråd? En annan sak som kanske inte fungerar alla gånger är fackministrarnas kontakter med utskotten. Kan man på något sätt förbättra där? Det handlar då om verksamhetsplanering och budgetfrågor och om att föra parlamentariker närmare ministerrådet. 147 Statsrådet () replik: Det är viktiga frågor som här tar upp, inte minst när det gäller fackministrarnas tillhörighet. Som socialförsäkringsminister har inte heller jag någon fackminister i det nordiska samarbetet att samarbeta med. Naturligtvis kan man ändå samarbeta på olika sätt. Det har varit ett reformarbete i ministerrådet. Man minskade då antalet ministerråd. Det var före min tid, men jag vet att samarbetsministrar i konsumentfrågor togs bort. Som vet har vi under det svenska ordförandeskapet gått igenom och tittat på hur förändringen gjordes och på om vi kan göra ytterligare något. Det har inkommit tolv förslag om hur vi kan gå vidare på de här områdena för att se om områdena just nu är lämpliga eller om vi ska gå vidare. Det arbetet har påbörjats och kommer att leda vidare. När det gäller reformeringen av pågår alltså ett arbete. Jag tror att vi alla kan bidra så att det blir ännu bättre. Återigen: Det behöver kanske inte alltid vara i just ministerform som man träffas, utan det kan kanske vara kring olika frågeställningar, som då det gällde till exempel vaccinet, som man samlas. 148 () replik: Både rådet och ministerrådet har naturligtvis ett ansvar för att förbättra i sammanhanget. Vi får väl se om rådet lyckas diskutera sin egen roll. För tillfället verkar det finnas en viss tröghet i det avseendet. Jag skulle vilja ställa två frågor, och den ena är: Hur kommer uppföljningen av märkesåret att redovisas i ? Det var ändå en stor händelse i . Den andra frågan är: Upplever ministern att våra kärnområden i det nordiska samarbetet har fått mindre betydelse och att vi jobbar alldeles för mycket det tycker många med närområden, nordvästra , och andra saker? Är det kanske så att vi skulle behöva gå tillbaka till det som är kärnan? Det var ju där människorna startade detta. Till slut, herr talman, vill jag tacka talmannen i . Det är sista gången jag står i talarstolen. Jag vill tacka alla ledamöter, speciellt i svenska delegation, och alla anställda som har gjort att dessa har varit meningsfulla. Det gäller till exempel kansliet i miljö- och jordbruksutskottet, där jag satt . Naturligtvis vill jag också tacka internationella kansli, som har gjort det möjligt för oss att arbeta med de nordiska frågorna. Tack, ministern! 149 Statsrådet () replik: Landshövdingen har varit ansvarig för arbetet med märkesåret. Jag vet att man sammanställer en rapport där, men jag kan tyvärr inte säga hur det ska redovisas. Jag ber att få återkomma till detta. Jag ska självklart efterhöra var man är i det arbetet just . går in på någonting jag tycker är väldigt viktigt, nämligen om vi måste välja. Jag tror fortfarande att de olika delarna av är oerhört viktiga. De är, precis som sade, grunden för det vidare arbetet både med och i . Jag kommer som sagt var från , och både i , där jag bor, och i är oerhört starka. De har väldigt många medlemmar och gör ett väldigt bra arbete. Jag tror att det är grunden för att vi ska känna den genuina gemenskapen uppe i . Detta hindrar dock inte att jag tror att vi på olika sätt, både här i parlamentet och på ministerrådet, måste arbeta för att se att vi tillsammans är starka här i och att vi möter en global utmaning. Det är inte bara en utmaning utan också en möjlighet. Hur ska vi kunna ta vara på det bästa vi har för att, där det är möjligt, se till att ha en nordisk nytta? Jag tror alltså att vi måste hålla fast vid alla våra delar för att tillsammans kunna möta framtiden. För var jag nog lite orolig för hur det nordiska arbetet och samarbetet skulle fortsätta. Jag tycker dock att jag ser en stor kraft och en stor viljeinriktning titta bara på toppforskningsinitiativen och mycket annat som kommer ! Där tar vi vara på varandras storheter, och då är vi i länder att räkna med. 150 (): Efter att ha lyssnat på debatten och även på tidigare debatter är det inte svårt att konstatera att det förmodligen är få frågor där vi alla oavsett partitillhörighet är så överens och där det förekommer så få reservationer som när det gäller det nordiska samarbetet. Ändå är vi alltid många som vill vara med i debatten och säga någonting. Framför allt vill vi understryka vikten och nödvändigheten av ett gott och välfungerande nordiskt samarbete. Från moderat håll dyker det visserligen av och till upp motioner om att ska avskaffas, men dess bättre får dessa motioner inget gehör vare sig när vi behandlar Nordenbetänkanden i utrikesutskottet eller här i kammaren. I takt med att globaliseringen blir mer och mer märkbar och tydlig skulle man kanske kunna tro att det är lätt gjort att glömma bort hemmasamarbetet, och pratar man om globalisering är det väl inte fel att kalla det nordiska samarbetet för just hemmasamarbete. Vi har ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap här i . Vi har gemensamma värderingar när det gäller demokrati och rättvisa, och vi har också en öppenhet de nordiska länderna emellan som är tämligen unik. Allt detta förenar oss och gör att vi ser fördelarna med ett konstruktivt och nära samarbete. Att världen som helhet på något sätt kommit närmare innebär ingalunda att Nordenfrågorna förminskas snarare tvärtom. Det finns många viktiga områden att samverka kring för oss nordbor. Det gäller inte minst gränshindersarbetet, som i mångt och mycket har varit och är framgångsrikt. Det har varit till gagn inte minst för alla som pendlar över någon av våra landgränser till och från sitt arbete. Det är viktigt att detta arbete fortsätter; det finns mer att göra. Vi samarbetar också när det gäller att komma till rätta med sexhandel, prostitution och annan kriminalitet. Detta tycker jag är ett väldigt viktigt område att jobba med. När det gäller just dessa frågor finns ingen som helst respekt för de mänskliga rättigheterna. Tittar man på dessa problem ur ett socialt perspektiv och ur ett jämställdhetsperspektiv finns det väldigt mycket att jobba med, och det är bra att dessa frågor finns med på dagordningen. För att nämna ytterligare exempel har vi även en nordisk samverkan globalt, och vi samarbetar om hbt-frågor. När det gäller samarbetet med närområdet vill jag understryka det viktiga i att och har ett nära samarbete med flera internationella, nationella och regionala organisationer utanför . Det gäller främst , och Östersjöstaternas råd. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet med närområdet är att bidra till en säker och stabil utveckling i området. Att stärka demokratin och öka värdegemenskapen i den nordliga delen av samt medverka till en utveckling av marknadsekonomin i området är andra prioriterade frågor. De nätverk som innefattar nordvästra har byggts ut i en betydande omfattning. De nuvarande riktlinjerna för samarbetet med närområdet innebär bland annat att Nordiska ministerrådets tyngdpunkt i satsningar förskjutits från de baltiska staterna till nordvästra . I Barents- och Arktisregionerna finns förutsättningar att få till stånd ett konstruktivt samarbete med i frågor som rör energi, klimat, gränsöverskridande brottslighet och kommunikationer. År 20112013 kommer att vara ordförande för , och är ordförande för euroarktiska råd och . Det har betydelse. Regionen kring har stora möjligheter att bli ett av de ekonomiskt viktigaste och intressantaste områdena i inom en inte alltför avlägsen framtid. I området, som är den sista orörda reserven av naturtillgångar, finns bland annat olja och gas som kommer att utvinnas under de kommande decennierna under förutsättning att miljömålen för inte stoppar utvinningen. Den pågående klimatförändringen innebär för del att glaciärer och havsis smälter undan i större omfattning . Miljö- och klimatmässigt är det en farlig utveckling, men det skapar nya förutsättningar för transportvägar för både olja och energi i och i . kommer man med stor sannolikhet att kunna frakta varor till havs genom området året om. Det gäller även från svensk sida att främja den arktiska regionen och utveckla forskningen i . Som ett nordligt land med två tredjedelar av vårt land norr om den 60:e breddgraden har vi mycket att vinna på det. Vi har också mycket att bidra med som en nation med gamla och starka traditioner inom polarforskning och en hög profil i internationell samverkan om frågor som gäller miljö, naturresurser, minoriteter och rättigheter. Även säkerhetspolitiskt har den arktiska regionen en ökande betydelse. Avslutningsvis vill jag återkomma till den för det nordiska samarbetet så viktiga frågan om främjandet av integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgarna att röra sig över landgränserna. Gränshindersarbetet spänner över ett flertal politikområden. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. Det är viktigt med ett förtroendeskapande samarbete i norra . Det är nödvändigt att vi har en sammanhållen politik för den nordliga regionen, att stärks och att arbetet sker i samarbete med regionala insatser. Det är också, herr talman, av stor vikt att alla goda krafter exempelvis företag, myndigheter, kommuner, universitet och enskilda samverkar. 151 HANS (): förs en debatt om . Det vi pratar om är inte abstrakt utrikespolitik utan den konkreta vardagen för drygt 25 miljoner människor i allmänhet och i synnerhet för människor med den unika situationen i längs den svensk-norska gränsen och i . Det nordiska samarbetet har förbättrats och fördjupats. I takt med den ökade rörligheten upptäcks enskilda detaljer och regler i utbyggda välfärdssamhällen som kan skapa trögheter och utgöra svårigheter för medborgarna. Allt det som upptäcks måste noggrant granskas för att man ska se om det går att genomföra regelförändringar eller på annat sätt underlätta vardagen. Här finns också fungerande vägar för samverkan. Det finns Gränshinderforum som arbetat målmedvetet och fått förlängt mandat. Det finns Grensetjänsten i , Direkt i och Hallå i . Det nordiska samarbetet får dock inte bli något som sparas till festtalen utan måste fyllas med ett levande innehåll. genomförde en undersökning med hjälp av där 3 000 svenska elever i årskurs 9 tillfrågades om sina kunskaper. På frågan vem var svarade att han var en dansk politiker, en dansk prins mot som kunde det rätta svaret att det är en dansk regissör. Kunskapen om var att trodde att det var en författare, en kompositör, och visste att det var en arkitekt och formgivare. På frågan om valuta kunde ange rätt svar mot som angav euro, och trodde att det var freja, en icke-existerande valuta. Med svaret om euro kanske de unga i årskurs 9 möjligtvis visade sin förmåga att se in bättre än politikerna. Allt detta visar hur viktigt det är att vi slår vakt om bildning och kunskap i skolan men också att vi alla som tror på nordiskt samarbete har ett ansvar att inte endast i riksdagsdebatter vara aktiva förespråkare för det nordiska utan ständigt i vår gärning och i vår vardag. 25 miljoner människor som har en gemensam historia, som bär på gemensamma traditioner och som delar det öppna samhällets värderingar har bara genom detta en enorm tillgång. Att vi dessutom kan förstå varandras språk är något som imponerar på personer utifrån. Sedan vet vi själva att det när det gäller det nordiska kan vara lite si och så med språkkunskaperna. är en av svenskt näringslivs viktigaste marknader, och det omvända gäller för våra nordiska grannar. Det är något av all denna potential visade på möjligheten att frigöra genom sina omtalade artiklar i om en ny nordisk union. Utan att fördjupa sig för mycket i den konstitutionella debatten och utan att dras med för mycket av det faktum att det finns en drottning att tillgå kan man fånga upp några av grundtankarna. Det är genom samverkan och samarbete vi tillsammans kan bli starkare. Det handlar om en gemensam arbetsmarknad. Det handlar om att samordna forskningsresurser och kraftsamla vid de universitet som finns så att dessa kan bli världsledande. Med den här debatten finns en möjlighet för oss 20 svenska ledamöter av totalt 87 i att återrapportera något om det arbete som utförts. Jag tänker ta den möjligheten. För egen del har jag kommit att engagera mig mycket i kampen mot de gränshinder som finns. Det är glädjande att flera tagits bort. Det är bra att arbete sker för att underlätta för allt från elektriker att arbeta i ett annat land till att det så kallade extraknäcksförbudet tas bort i som i praktiken omöjliggör för en svensk som jobbar i att ta ett extra jobb på den skånska sidan. Med dagens ordning måste nämligen den danska arbetsgivaren i så fall betala arbetsgivaravgift för det svenska jobbet. Det är inte rimligt. Vi har en engagerad samarbetsminister som känner till dessa förhållanden, men det är kanske kunskapen bland andra ledande politiker här i som är mer bristfällig. Långt före EU fanns passfrihet och fri rörlighet i . Det är något att vara stolt över, och inget inom det nordiska samarbetet kan mäta sig med just detta. I har det länge fungerat bra att ta sig mellan de båda sidorna av älven. Beroende på valutakurser, nationella stödsystem och subventioner har det ibland lönat sig att handla socker, smör, kaffe och kött på ena sidan och ibland på den andra. Det har onekligen varit omväxlande för oss som bott i . Även om det finns problem och svårigheter har det inte varit ovanligt att finska medborgare bott på den svenska sidan. Med kom det verkliga uppsvinget i utbytet mellan och . finns ett växande antal pendlare. Bra bostäder finns på den svenska sidan, och många ungdomar hittar jobb i butiker och på restauranger på den danska. Som EU-medborgare har man särskilda rättigheter. Till det kommer de konventioner som följer med det nordiska utbytet. När började rota i frågan upptäcktes att som enda land mer återkommande utvisar nordbor av sociala skäl. Enligt gällande överenskommelser har alla rätt till det, men det är som gör det i större och påtagligare utsträckning än de andra länderna. Från början talades det om knappt tiotalet fall, och är vi uppe i 46 fall. Visst är det viktigaste att angripa roten till utanförskap. Det kan handla om arbetslöshet, och det kan vara fråga om missbruk. I båda fallen finns det möjligheter att erbjuda vägar till självhjälp. Trots det har danska myndigheter valt att skicka tillbaka personer till , och därför att de varit i behov av just socialhjälp. Liknande strömmar tillbaka till kan inte noteras. Det är viktigt att se till de enskilda fallen, för därmed värnas principen om fri rörlighet i ! för att skicka pengarna och för att ta emot dem lyder räkningen på en banköverföring från till eller .