prot · GX0959 · 2010-01-20 00:00:00 — Det går att minska skillnaderna och klyftorna i samhället. Det går att göra något åt de orättvisor som människor upplever i sin vardag. Vi har ett rödgrönt regeringsalternativ som säger: Det går att demokratisera, att ge människor mer makt över sin vardag och över samhällsutvecklingen. Det går att minska de klyftor som utmärks av att vissa har mer makt än andra, och det går att bygga en bättre välfärd. Det går att öka tryggheten för människor. Det är bra inte bara av det uppenbara skälet att vi får ett samhälle som är mer civiliserat och mänskligt, utan det är bra också av det skälet att det bidrar till utveckling. Det bidrar till att människor vågar mer; det bidrar till att vi får en bättre tillväxt. Då har vi några problem som vi måste lösa. Arbetslösheten ökar och har ökat . Tro inte att jag inte ser den ekonomiska krisen. Tro inte att jag beskyller den borgerliga regeringen för varenda arbetslös. Så är det inte. Men ni har ansvaret för politiken för att bemöta den ökade arbetslösheten. I vissa fall har ni till och med bidragit till ökad arbetslöshet genom era beslut. Till exempel har ni inte bemött behoven inom välfärdssektorn med tillräckligt mycket resurser. Till exempel har ni inte sett till att göra det möjligt för industrin att expandera. Vi saknar en näringspolitik i stor utsträckning. Vi har ett läge där arbetslöshetsförsäkringen har urholkats. Över en halv miljon, kanske nästan 600 000, människor har lämnat a-kassan under er period vid rodret. Det har skapat ökad otrygghet, men det har också skapat en jakt på arbeten. Den som inte har någon försäkring är naturligtvis beredd att ta ett jobb till nästan vilka villkor som helst eftersom alternativet är försörjningsstöd. Har man ingen försäkring är man naturligtvis beredd att ta ett jobb till de sämsta lönerna och till de sämsta villkoren. Därför är det inte fel att beteckna den högerallians som styr landet som en lönesänkarallians. monteras sjukersättningen ned, och där säger man att det är ett sätt att få människor i arbete. Det är klart att alla ska få möjlighet att utöva sin arbetsförmåga, men alla ska också ha rätten att vara sjuka när de är sjuka. Man ska inte tvinga sjuka människor att arbeta. Man ska se till att de får rehabilitering och möjlighet att återgå till arbete i stället. förbigås anställningsskyddet alltmer på svensk arbetsmarknad, vilket leder till sämre villkor och lägre löner. När piloter sägs upp på och sedan hyrs in av samma företag saknar de ofta kollektivavtal och de försäkringslösningar som kollektivavtalen ger. När anställda sägs upp på Euromaint rail i och sedan hyrs in för att företaget just fått stororder är det klart att det blir till sämre villkor. hyr in bemanningsföretag därför att personalen haft mage att kräva kollektivavtal. Det här skapar större otrygghet och sämre villkor och gör att lönerna sänks. Kollektivavtalen trängs tillbaka även med de domar i som vi har sett och som innebär att det blir svårare att kräva kollektivavtal av utländska företag på svensk arbetsmarknad. Vi har en vision om ett rättvisare arbetsliv, ett mer demokratiskt arbetsliv där människor känner trygghet att våga både ställa krav och förändra. Ett arbetsliv där människor blir tystare och inte vågar vara oppositionella är ett arbetsliv som kommer att bli sämre när det gäller arbetsmiljö, villkor, utveckling. De anställda som känner att de vågar ställa krav bidrar till ett bättre arbetsliv och bättre företag. Det är naturligtvis rätt att beskriva den nuvarande regeringen som en skattesänkarallians. De rikaste har fått mest. Den rikaste tiondelen har fått lika mycket som av befolkningen i skattesänkningar. Vi vet att detta inte gäller vissa grupper. Sjuka, arbetslösa och pensionärer står utanför de skattesänkningar som har genomförts. Det är en sorts bestraffningspolitik för dem som är sjuka, arbetslösa eller gamla. De måste få ett incitament att arbeta, säger man. Nej, pensionärer behöver inget incitament att arbeta. De har arbetat och slitit i sitt liv och ska ha rätten till en bra och värdig ålderdom. Arbetslösa och sjuka blir inte mer angelägna om att arbeta av att de bestraffas med sämre ersättningar. De behöver arbete, arbetstillfällen, möjligheter till utbildning och utveckling för att kunna komma tillbaka i arbete. De behöver inte sämre villkor och utförsäkringar. Dessutom sänks pensionerna , vilket gör orättvisan än mer uppenbar. Vi har fler enligt sätt att räkna, 70 000 fler, än vad vi hade 2006 i utanförskap. Välfärden har inte blivit bättre. Enligt regeringens egen budgetproposition kommer 60 000 lärare, sjuksköterskor, förskollärare och undersköterskor att sägas upp. Det är effekten av att kommuner och landsting inte har tillräckligt med resurser för att möta behoven. Det är inte så att behoven har minskat, tvärtom. Människors behov av bra utbildning, bra omsorg och bra sjukvård är större . Ändå möts detta med uppsägningar därför att ni föredrar skattesänkningar framför satsningar på välfärden. Vår vision är en helt annan. Vår vision är världens bästa välfärd. Ingen ska behöva oroa sig för att bli gammal. I vårt samhälle ska vi veta att ålderdom inte bestraffas och att människor ska kunna leva ett bra liv långt upp . Min vision innebär att vi inte har något behov av privata försäkringar för att få den trygghet som vi tycker är nödvändig vid arbetslöshet, vid sjukdom eller vid ålderdom. För att det ska kunna fungera måste vi skattefinansiera. Vi måste betala solidariskt alla tillsammans för att alla ska känna att man är del av ett samhälle där ingen faller ur. Världens bästa sjukvård ska utdelas efter behov. Människor som är mest sjuka ska få de största resurserna, inte som med vårdvalssystem där man styr resurserna till dem som efterfrågar mest och där det blir mer lönsamt för läkare att behandla rika människors förkylningar än att behandla svårartade kroniska sjukdomar hos fattiga människor. Vi ska ha världens bästa utbildning som raserar och river ned de klasskillnader som finns och utjämnar livschanser mellan människor. Vi ska ha världens bästa förskola, som visar på vikten av att barn i tidig ålder får tillgång till en pedagogik och lär sig saker och dessutom utvecklas tillsammans med andra barn. Vi ska ha världens bästa äldreomsorg och hemtjänst som gör att människor känner sig trygga med att när krafterna tryter tar vi ett gemensamt ansvar för att alla ska kunna leva ett bra liv även då. Vi ska onödiggöra de privata alternativen genom att bygga världens bästa välfärd. Alla ska ha tillgång till den efter behov, och vi ska betala den solidariskt och gemensamt med skatter. , en gammal socialdemokratisk socialminister, sade en gång: Endast det bästa är gott nog åt folket. Det tycker jag är en bra paroll för en ny rödgrön regering som tar sig uppgiften att skapa världens bästa välfärd. 71 Utbildningsminister () replik: Jag tänkte resonera något med om energipolitik. parti är åtminstone konsekvent. parti var ett linje 3-parti redan vid tiden för folkomröstningen, när vi båda var lite yngre. parti har bytt från linje 2 till linje 3, men parti har varit konsekvent . Men det jag har så svårt att få ihop är detta och historia som industriarbetarparti. Det är de regioner där traditionellt har ett mycket starkt stöd industriregioner i och och vad det nu är som är de allra mest elberoende i vårt land. Jag funderar på hur får det här att gå ihop. ska också ha kvar en industri, men energipolitik innebär att man kraftigt stryper elförsörjningen. Kärnkraften ger oss av vår elektricitet. Den vill nu avveckla , tror jag det står i era motioner. Vi har tio reaktorer. Det betyder att en reaktor ska stängas om får bestämma. Vi har stängt två reaktorer de två minsta i . Det har tagit , och vi har kris i elförsörjningen. Men vill alltså stänga en reaktor år framåt. Till slut har då hälften försvunnit. kommer att säga: Vi vill bygga ut det förnybara. Det vill vi också. Sanningen är att det är nu det satsas på utbyggnaden av det förnybara. Det var oerhört segt tidigare, . Det är nu vi bygger ut det förnybara. Men vi måste vara realistiska. Vindkraften står för av elförsörjningen. Kärnkraften står för . Det finns ingen chans att vindkraften ska kunna ersätta kärnkraften. Dessutom blåser det mindre när det är kallt, vilket är ett stort problem. Hur ska detta gå ihop? Basindustrin i sysselsätter hundratusentals människor. Den är mycket elintensiv. Den ger hundratals miljarder i exportintäkter för . Hur ska kunna vara kvar som en industrination om man genomför energipolitik? 72 () replik: Jag får tacka för den frågan. Jag tycker att den är seriös och väsentlig att diskutera. Jag tror att vi har ett gemensamt intresse av att se till att vi har en energiförsörjning som är och inte alltför dyr och som gör att både svensk industri och svenska hushåll känner att man kan lita på den. Det var också precis det som var utgångspunkten för den överenskommelse som Socialdemokraterna, hade tidigare. Därför skrev vi i överenskommelsen att kärnkraften ska avvecklas i den takt som möjliggörs av satsningen på andra alternativ. Jag är inte nöjd med den takt som de nya alternativen växte till i då jag hade inflytande över budgetförhandlingarna. Jag tror att vi måste öka takten väsentligt. Jag tror också att vi ska se till mångfalden i de nya alternativen. Jag tror inte att vi ska låsa fast oss enbart vid vindkraft, även om vindkraftsutbyggnaden är oerhört väsentlig. Jag tror att vi också ska fundera över vågkraft som en stor energikälla . Jag tror att biobränsleproduktionen kommer att behöva öka. Jag tror att solenergi för uppvärmning kommer att vara viktigare. När jag har sagt detta måste jag erkänna att det inte kommer att innebära att vi snabbt kan ställa av hela den svenska kärnkraftsproduktionen. Även om vi ökar takten kommer det att ta lite tid. Därför har vi nu när har lämnat den överenskommelse som vi hade gemensamt i stället fått en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Den säger i det väsentligaste samma sak, nämligen att vi ska ställa av kärnkraften. Det var också innebörden i det folkomröstningsresultat som genomfördes när och jag var yngre, nämligen att kärnkraften ska ställas om. Men vi ska göra det i den takt som de nya alternativen växer till och därigenom möjliggör förnybar energi i stället för de gamla olja, kol och kärnkraft. 73 Utbildningsminister () replik: Det där låter ju bra. Det är bara det att det inte låter sig göras. Problemet är att de tio nuvarande svenska kärnkraftsreaktorerna går ur tiden . Då är de för gamla, och då måste de stängas av antingen de behövs eller inte. Vad nu säger är att vi har på oss att ersätta hälften av elproduktionen med någonting nytt. har det tagit att öka vindkraften från . Men det är som behöver ersättas , . Det är det som inte kommer att funka. Det som kommer att hända är precis det som har hänt den här vintern; elpriserna kommer att gå upp därför att det kommer att finnas mindre elektricitet. Då slås basindustrin ut, . Ni älskar att säga att framväxten av de nya energikällorna ska ge så otroligt många nya jobb. Men det är subventionerade jobb, . Man kan säga så här: Låt oss riva hela och bygga upp ett likadant ! Det ger naturligtvis en massa jobb, men problemet är att det inte ger någon ekonomisk utveckling. Det är det som är problemet. Lönsam energi ska stängas igen och ersättas med något som måste subventioneras fram. Det är där det inte går ihop, . 74 () replik: Jag har svårt att se det som ett problem att kärnkraften måste avvecklas. Jag tror tvärtom att det är helt nödvändigt, inte minst ur ett miljöperspektiv, att vi gör oss av med de gamla icke förnybara energikällorna. Kärnkraften hör dit. Kärnkraften medför stora ingrepp i naturen och sår i jordskorpan som inte kan återställas. Den är farlig vid framställning, och den producerar dessutom ett radioaktivt avfall som vi fortfarande inte har en bra förvaring för. Det är en dålig energikälla i längden. Om vi ökar takten för att kunna ersätta kärnkraften med andra, förnybara energikällor har jag svårt att se det som ett problem. Men har rätt; vi måste öka takten. Vi måste se till att de nya energikällorna växer till i mycket större omfattning än . Vi ska inte äventyra energiförsörjningen vare sig för svenska företag eller hushåll. 75 Socialminister () replik: Jag har roat mig med att titta på webbsida. Roat mig är kanske fel uttryck, men jag har tittat där för att läsa lite grann om politiken och sådant som vi har lite olika uppfattningar om. En intressant post som jag hittade där handlar om sjukvårdspolitiska talesperson som gör ett uttalande. Jag skulle gärna vilja att genom sitt svar belyser uttalandet här. Hon är bekymrad över följande faktum och läser jag vad det står: har antalet besök hos läkare ökat med 460 000 i . , som är den sjukvårdspolitiska talespersonen, är kritisk till slöseriet med skattebetalarnas pengar. Vilka är det som inte ska få vård i ? 76 () replik: Först och främst vill jag uppmana fler att göra som inte alltid, men när det gäller att gå in på hemsida . (Applåder) När det gäller sjukvården har vi sett ett systemskifte som är på väg och som förstärks av den politik som regeringen för. Det systemskiftet går ut på att det är behoven som ska stå i centrum för den sjukvård som ges. I stället ska även sjukvården i större utsträckning vara lönsam. Vårdvalssystem förstärker detta. Här i är det tydligt. De vårdcentraler som har lagts ned i och med vårdvalets införande har legat i befolkningstäta områden med ganska låg utbildning och låga inkomster. I stället har nya vårdcentraler vuxit till som har kunnat ta emot patienter som har mycket mindre behov men som har ganska starka röstresurser och som har ganska stor förmåga att efterfråga vård. Det är just detta som menar. Det är ett slöseri med skattebetalarnas pengar att subventionera vård som inte behövs vård av relativt friska i stället för att lägga resurserna där de behövs så att vi kan minska de orättvisor som finns inom vården. Människor får ibland alltför länge stå i kö och alltför länge stå utanför den vård som de är i behov av. Det uttalandet instämmer jag fullständigt i. Det finns ingen som helst motsättning mellan mig och i den frågan, utan tvärtom. Det är vår politik att vi ska ha en behovsstyrd välfärd som omfattar alla. 77 Socialminister () replik: Det gör mig mycket bekymrad att står på samma linje. Det handlar om vilket system vi ska ha. Från vänstersidan säger man uppenbarligen att vi ska fortsätta med det som de själva stod för tidigare, nämligen en ransonering av vårdresurserna. Detta är ett bekymmer. Det är det som har gjort att så många människor har fått stå och vänta så länge på att få den vård som de vill ha. Det finns personer som väntar på starroperationer som får vänta . Det finns personer som väntar på kranskärlsoperationer som får vänta ännu längre. Det finns personer som väntar på höftledsoperationer som får vänta ännu längre om man inte kan gå till ett privat alternativ vid sidan om. Jag vill att det offentliga ska fungera så väl att man onödiggör privata sjukförsäkringar. Vi ska se till så att väntetiderna är korta. Då välkomnar jag fler aktörer på området fler som vill erbjuda sina tjänster och som är med och utvecklar vården. 78 () replik: Det kan vid en första anblick se ut som om och jag är överens. Vi vill onödiggöra privata sjukförsäkringar. Jag vill även onödiggöra vinstintresset inom vården eftersom jag tror att det leder fel. Jag vill i stället att vi ska ha en behovsbaserad sjukvård, omsorg och skola. Det är det bästa sättet att organisera ett samhälle. Då får alla som behöver bra utbildning, bra omsorg och bra sjukvård det efter behov, oavsett hur mycket pengar man har, oavsett var man är född, oavsett vilket kön man har. Vi ska ha en jämlik och rättvis vård. Det är motsatsen till den politik som bedriver i regeringsställning. Det är precis tvärtom mot det som står för. Vårdvalssystem och marknadsanpassning av sjukvården som kommer att leda till att vi får ett systemskifte där efterfrågan styr i stället för behoven. Vi i det rödgröna alternativet kommer att vända den utvecklingen. Vi ska ha en rättvis vård för alla. 79 (): Medan vi i det rödgröna laget har lagt fram en rad nya förslag har borgerligheten haft fullt upp med att försvara sig för sina misslyckanden med sjukförsäkringen, vargjakten och prishöjningarna på apoteken. Det slarvigt och dåligt förberedda blir alltmer betecknande för den borgerliga regeringen. Den Schlingmannska retorikfabriken verkar också ha tömt lagret för de nya . Vi har inte fått se några nya visioner och inte heller någon gemensam politik för nästa mandatperiod. Ännu fler jobbskatteavdrag imponerar inte när allt fler ställs utanför arbete och trygghet. Det rödgröna samarbetet tar däremot allt tydligare form. Vi arbetar intensivt med att förbereda ett gemensamt regeringsalternativ inför valet . Väljarna ska veta vad man kan förvänta sig för politisk inriktning. Våra olika partier har olika erfarenheter och politiska utgångspunkter. bidrar med en grön frihetlig dimension. Jag ska med några tydliga exempel visa vad det innebär och hur det kan lämna avtryck i det rödgröna regeringsalternativet inför valet . Frihet är ett ofta missbrukat ord inom politiken. För de gröna är vårt gemensamma ansvar för framtiden och för utsatta människor grundläggande värderingar. Men det finns också en frihetlig tradition inom den gröna rörelsen som har stärkts . syns det till exempel genom att vi står i det främsta ledet för att stärka skyddet för privatlivet i grundlagen. Vi har länge varit starka motståndare till ökad övervakning av storebror. Vi vill skapa en mer deltagande demokrati. Människor måste få leva sina liv utifrån sina förutsättningar, etniskt, kulturellt och sexuellt. Vi bejakar mångfalden. För oss är det en frihetsfråga. Därför blir det också ett angrepp på det fria och livsbejakande när rädslan för andra grupper och kulturer tillåts ta över. Det frihetliga med en politik för företagande och entreprenörskap ligger i att vi själva, och tillsammans med andra, kan forma våra liv och vår försörjning. Politikens uppgift är att skapa bättre förutsättningar för fler att göra det. Människors kreativitet och vilja att starta och driva företag måste tas till vara bättre. Därför kan förslag om sänkt skatt för småföretag vara en frihetsfråga. Entreprenörer behövs, inte bara i näringslivet utan lika väl i den offentliga sektorn. Det är entreprenörerna som banar väg för det nya och som trampar de stigar vi måste hitta för att få ett bättre samhälle. Däremot leder ytterligare inkomstskattesänkningar för oss som redan har det bra på bekostnad av utsatta grupper som sjuka och arbetslösa knappast till en ökad frihet i samhället. Jag är rädd för att borgarna är på väg att privatisera samhällsproblem som sjukdom och arbetslöshet. I stället för att vi har fungerande gemensamma försäkringssystem blir det ditt eget personliga misslyckande som du får klara av själv om du blir allvarligt sjuk. Det ger oss ett hårdare och kallare samhälle. Den gröna hållningen innebär tvärtom att ge nya livschanser och att aldrig ge upp människor. har jag i varje partiledardebatt varnat för effekterna av regeringens förändringar av sjukförsäkringen. Jag är därför både glad och stolt över att vi rödgröna i går kunde presentera våra gemensamma förslag till förbättringar i sjukförsäkringen. Jag tror att de är nödvändiga för att människor ska återfå förtroendet för trygghetssystemen. Den stelbenta och hänsynslösa hållning som framför allt har visat gentemot utsatta och sköra människor skrämmer mig. Vi kan inte fortsätta ha ett system där människor av politiska skäl inte får ersättning från . Det måste vara medicinska skäl som avgör den frågan, punkt slut. De gröna står för långsiktig hållbarhet. är vi långt ifrån målet att klara klimatfrågan, att skydda den biologiska mångfalden och få till stånd ett hållbart resursutnyttjande. Det kräver handling . I grunden är det en frihetsfråga med globala dimensioner. De rika ländernas utsläpp begränsar frihet och livsutrymme för den fattiga världen genom omfattande klimatförändringar. Världen behöver internationella överenskommelser, men vi har inte råd att vänta på att globala avtal ska lösa problemet. Till syvende och sist måste alla överenskommelser följas av riktiga åtgärder på nationell nivå. Svensk klimatpolitik har tyvärr hamnat på dekis just när människor förväntade sig och var beredda på åtgärder och beslut. Både och världen skulle därför vinna på att vi återigen tar ledningen i klimatfrågan. Vi behöver investera och bygga om . Det är det viktigaste steget för att skapa jobb och framtidstro. Behoven är stora, och vi har ingen brist på konkreta förslag. Vi anser att de rödgröna måste våga ta beslut om ökade investeringar för att bygga ut järnvägssystemen. Vi vill flytta över transporter från vägar och flyg till järnväg och sjöfart. För att stärka konkurrenskraften och få en kraftig ökning av kapaciteten i hela järnvägssystemet vill vi satsa på en höghastighetsbana mellan , , och . Vi behöver kapacitetsökningar även i andra delar av . Kollektivtrafiken i våra större städer behöver också byggas ut. Tyvärr har varit fyra förlorade år för en nödvändig omställning av infrastrukturen. Det är ett misstag att tro att höghastighetsbanor inte passar för , att vi är för få och att vi bor för glest. Det är snarare tvärtom. För att ska behålla en stark konkurrenskraft för framtiden behöver vi större arbetsmarknadsregioner som knyter samman människor och företag. Det leder till fler jobb. Det bästa sättet att satsa är att satsa på moderna och snabba järnvägar. Med höghastighetsbanor mellan storstäderna skapar vi också ett kraftigt ökat utrymme för gods- och persontrafik som är regional på våra stambanor. Det andra alternativet, att fortsätta vara helt beroende av flyg och långväga vägtransporter, är oerhört riskabelt. Oljepriset kan mycket väl skena i väg inom . Då sitter vi där med våra fina lastbilar och flygmaskiner. Det kan också hända att världens ledare vid nästa eller nästnästa förhandlingsrunda inte längre anser sig ha råd att misslyckas utan faktiskt tar sitt ansvar och begränsar användningen av fossila bränslen. En annan viktig del i en grön omställning ligger i bostäderna. Vi har fortfarande 300 000 villor som använder direktverkande el. Om vi stöder effektiviseringar för att minska användningen av energi i våra bostäder löser vi också samhällsproblemet med elbrist när det är kallt . Vi gröna vill ha rejäla stöd till fastighetsägarna för att bygga mer energieffektivt. är det rätt att satsa stort på att bygga om miljonprogramsområdena. Ett första steg har vi i de rödgröna partierna kommit överens om. Vi vill vidga ROT-programmet till att också gälla flerfamiljsbostäder. Genom att ta fram enkla och tydliga regler för att gynna produktion av egen el vill vi skapa förutsättningar för en revolution i det lilla. Det storskaliga energisystemet ska kompletteras med lokal egen produktion i villan eller i bostadsrättsföreningen. Vi vill därför garantera dig att för varje kilowattimme du producerar får du motsvarande minskning av det du betalar för från energibolaget och det du behöver betala skatt för. Då betalar du bara för den el som du netto gör av med. blir du mindre beroende av eljättarna. Tyvärr har regeringen sagt nej till det förslaget, som kom från den egna utredaren. Politiken kan inte ställa sig vid sidan av och se på när utvecklingen går åt fel håll. Därför är det också ett ansvarslöst förhållningssätt att som regeringen säga att marknaden själv ska avgöra helt hur framtidens energisystem ska se ut. Är det något som är helt uppenbart är det att just marknaden har misslyckats med att hantera klimatfrågan. Detsamma gäller den biologiska mångfalden. Politiken måste våga styra och ge ramar för marknadens aktörer. Vi gröna vill ge människor mer makt över sina liv och underlätta för enskilda att göra val som bidrar till en hållbar utveckling. närmar vi oss ett val.