prot · GY099 · 2010-11-03 00:00:00 — Det är ett ansvar som staten måste ta. Utveckling kan aldrig, som vissa här kanske tror, orkestreras av staten eller framtvingas uppifrån. Det politiken måste syfta till är att ge folk och företagare de redskap och förutsättningar de behöver för att bli sin egen lyckas smed. Det har Alliansen börjat med, men det vill och jag gå betydligt längre med. 334 (S) replik: Jag tror att vi alla i den här salen håller med om den bild han målar av hur IT-infrastrukturen har byggts upp. En gång i tiden trodde bland andra vi socialdemokrater på att detta var en så attraktiv marknad att marknaden skulle klara det själv. Det visade sig att vi hade fel. Ingången när alliansregeringen tillträdde var att nu skulle alla satsningar som man hade gjort tidigare dras tillbaka. Då är min fråga: Vad är det man har för avsikt att åtgärda detta med? Jag vet också hur det är när man kommer efter ; då har man ingen mobiltäckning. Detta är en intressant och viktig fråga. Det är kanske en av de viktigaste regionalpolitiska frågor vi har att hantera . Därför är min fråga: Vad har regeringen och ditt parti för idéer om hur detta ska kunna göras? 335 (C) replik: Jag tror att det blir en uppvisning i samhörighet och enighet i denna fråga. Precis som jag säger är detta en viktig fråga för mig och . Jag kan också uppleva att i den här liksom i andra frågor som vi har diskuterat tidigare under detta segment går inte den givna skiljelinjen över blockgränsen, utan det finns andra aspekter som är viktiga. För är detta alltså en viktig fråga. Jag driver personligen linjen att ingen på marknadsmässiga villkor kommer att sätta upp den mobilmast som måste till för att fixa detta i Myckelgensjö. Det är någonting vi driver, men jag kan givetvis inte svara för hela Alliansen eller för när detta blir regeringens politik. 336 (S) replik: Bekymret finns ju där. Man skulle bryta detta när man uppfattade att vi gav statligt stöd till att bygga upp en mobiltäckning som skulle täcka av . Det ville man avskaffa. Det sade man stopp och nej till, och marknaden skulle sedan klara detta. Vi gjorde misstaget . Vi fick erfara att detta inte fungerade. Regeringen har gjort det . Men jag är mer nyfiken på vad det är som är på gång nu och som har förändrat denna syn. Man har ju åkt på en smäll både den dåvarande socialdemokratiska regeringen och den nuvarande alliansregeringen. Vad har man för tankar då? 337 (C) replik: Det har tidigare kommit fram kritik mot att vi har en IT-minister. Men den kritiken håller jag verkligen inte med om. Om man lyssnar på vad hon säger och om man läser den nya budgeten ser man att det händer en hel del på området. Bland annat blir den minsta garanterade hastigheten på bredband . Det är en ganska avsevärd ökning. Så det händer faktiskt saker! 338 (V): Jag ska i mitt anförande ta upp behoven av fungerande hållbara malmtransporter. kommer att vara ett framgångsrikt län för gruv- och stålindustrin. Länets malmtillgångar finns till största delen i malmfälten, men nya stora fyndigheter finns även i östra . sker stora investeringar i , och Aitik av respektive , men också i Kaunisvaara genom . En rad offentliga investeringar krävs nu för att man ska kunna utveckla gruv- och stålindustrin. Här måste staten ta sitt ansvar för att investera i en hållbar infrastruktur i regionen. Mer och fler transporter på järnväg medför minskad miljöpåverkan som gods ges ökad möjlighet till miljöriktiga malmtransporter. Det är därför viktigt att staten investerar i nya banor såsom Norrbotniabanan och en järnväg för malmtransporter från Kaunisvaara. Det behövs också ökade satsningar på bärighet, och man behöver höja kapaciteten på redan befintliga banor såsom Norra stambanan och för att möta den ökande malmproduktionen. Gruvföretagen befinner sig i som i det närmaste kan betecknas som all time high, det vill säga att och gör rekordvinster. Den nya gruvan i spås gå en liknande framtid till mötes. I Kaunisvaara i kommun kan en av största järnmalmsgruvor komma att öppnas . Gruvan har en potential att skapa flera hundra arbetstillfällen och de i sin tur kommer att innebära ett uppsving för hela regionen framöver. Driften vid gruvan kommer att generera ett extremt stort behov av malmtransporter. För att dessa ska ske på ett hållbart sätt krävs investeringar i nya järnvägar. kunde vi i medierna läsa att planerade för att transportera malmen på väg. lastbilar skulle forsla järnkoncentrat mellan gruvan i och . hade man talat om järnväg via Kolari på finska sidan och där ansluta till befintlig järnväg och därefter skeppa malmen sjövägen. ville gruvbolaget få dispens från för att transportera malmen på väg till . Kan ni tänka er följande scenario, att 200 långtradare lastade med malm passerar på den vägen mellan och ? Jag har vid ett flertal tillfällen kört på denna väg och kan konstatera att vägen inte är byggd för att 200 extralånga långtradare ska belasta den. Den har helt enkelt inte den kapaciteten. Och mycket riktigt sade också i ett förhandsbesked att det skulle vara omöjligt att ge dispens för dessa gigantiska malmtransporter. Det är naturligtvis inte ett hållbart sätt att transportera malm. Det saknas en grundläggande förutsättning för att ge gruvan i chansen att utveckla sin potential för fungerande och hållbara malmtransporter. Vi kan tyvärr konstatera att alliansregeringen inte har insett att om man menar allvar med arbetslinjen måste man satsa på fungerande malmtransporter på järnväg från gruvan i . Vi i har därför lämnat in en motion där vi vill att regeringen återkommer till med förslag på vad järnvägsalternativen på finska respektive svenska sidan kostar att bygga för att just kunna transportera malmen från gruvan i . har insikten och vill förstärka den positiva utvecklingen av gruvbrytningen genom att bygga nya järnvägar. Vi ser två ytterligare komponenter i framgångsreceptet, och det är att Norrbotniabanan byggs och att kapaciteten på stambanan och höjs. Vi har också lämnat in en motion om start av Norrbotniabanan. Banan kommer att vara av särskilt stor betydelse för basindustrin. Sårbarheten med stambanan genom övre minskar med utbyggnaden av Norrbotniabanan. När den är byggd kommer basindustrin att få bättre transporter, och dess kostnader beräknas minska . När det gäller att höja kapaciteten på har redan nu deklarerat att kapacitetsgränsen är nådd. Man har själv gjort tilläggsinvesteringar därför att de egna transporterna kommer att öka . Man har investerat i för att långa tåg ska kunna klättra upp till . har också investerat i mötesplatser på . Avslutningsvis: Det finns en hel del att göra för regeringen när det gäller att investera för att ta till vara den stora tillväxtpotential som finns i norra . Det är dags att rikta alla statens investeringsströmmar mot norra delen av landet och inte bara till . 339 (KD): Jag vill i mitt anförande lyfta fram vikten av en bra och konkurrenskraftig sjöfartspolitik i . är med sin långa kust och sitt geografiska läge långt uppe i norr starkt beroende av sjöfarten. I ett transportperspektiv är att betrakta som en ö, och av vår handel kommer sjövägen. I internationella sammanhang har ett gott renommé som en miljömedveten, ansvarstagande sjöfartsnation. I förhållande till landets storlek har haft ett stort inflytande i den internationella sjöfartsnationen IMO, som är en med ansvar för sjösäkerhet och miljö inom sjöfarten. Vår framskjutna position hänger samman med att har haft en stor svenskregistrerad flotta, något som jag tyvärr med oro nu ser håller på att förändras. Allt fler svenskregistrerade fartyg håller på att flagga ut, det vill säga att de registrerar sig utomlands. Det är med sorg jag konstaterar att ansedda tankrederier som Donsörederierna, Tärntank och Furutank har flaggat ut till och . flaggades 30 fartyg ut från , och under detta år, 2010, är drygt 50 fartyg under utflaggning. Nästan alla är lastfartyg inom handelsflottan. Kvar i har vi ca 40 färjor och 155 lastfartyg. presenterade centrala strategiska mål för Europas sjötransporter . Där anför kommissionen bland annat vikten av att EU har stabila och förutsägbara globala konkurrensvillkor för sjöfarten och poängterar betydelsen av tydliga och konkurrenskraftiga EU-ramar för tonnagebeskattning, inkomstbeskattning och statligt stöd. Kommissionen betonar att EU:s flaggstater står inför en skarp konkurrens från andra flaggstater utanför EU. Tyvärr utmärker sig gentemot andra sjöfartsnationer inom EU genom att inte ge sjöfartsnäringen möjlighet att betala tonnageskatt som alternativ till vanlig bolagsskatt. Inte minst ur konkurrenssynpunkt är införandet av en tonnageskatt nödvändig för rederinäringens utveckling i . För att undvika ytterligare utflaggning av fartyg på grund av brist på besked i tonnageskattefrågan är det av största vikt att denna reform införs . Tonnageskatt är en beskattningsmetod där inkomsten för ett rederi bestäms schablonmässigt utifrån fartygets vikt. Enligt är av världshandelsflottan registrerad i länder med tonnageskatt eller liknande system. Ett enigt skatteutskott har i under förra mandatperioden tillkännagivit för regeringen att den ska införa tonnageskatt. lämnade utredaren sin utredning till regeringen som heter Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. Den är redan ute på en bred remiss, och det ska bli spännande att ta del av remissvaren. Utredaren understryker betydelsen av att vi har en stor inhemsk handelsflotta av skäl som att vi ska ha kvar sjöfartskompetensen i , att vi ska kunna påverka arbetet inom IMO och att vi ska bidra till att uppfylla de strategiska målen för EU:s sjöfartspolitik. Inte minst detta att ha kvar sjöfartskompetensen tycker jag är viktigt. Den svenska sjöfartsnäringen är ett kluster där ungefär 200 000 är anställda, och många ungdomar söker sig till detta kluster. Några av de förslag som utredaren angett för att få slut på utflaggningen är bland annat att andelen TAP-anställda, det vill säga tillfälligt anställd personal, ska få öka. Vidare säger han att fler kategorier av fartyg än ska få fartygsstöd. Det skulle innebära att ett fartyg som håller på med mätteknik, till exempel inom rederiet mätteknik, skulle få sjöfartsstöd och inte som komma att flagga ut. Utredaren berör även införande av ett svenskt internationellt register men anger att ett införande av ett sådant register skulle kräva lagändringar i svensk arbetsrätt. Det ska bli intressant att se vad remissinstanserna säger om detta förslag. Det finns flera skäl till att bör behålla en livskraftig handelsflotta. Det handlar om att ha säkra transportvägar till och från i händelse av kris. Det handlar också om att kan vara pådrivande internationellt för en säkrare och miljövänligare sjöfart med bättre arbetsvillkor, och det handlar inte minst om att behålla jobben i . Allt detta förutsätter att vi har fartyg och en näring kvar i . Med detta anförande, herr talman, vill jag markera att vi behöver en ny sjöfartspolitik i , en ny sjöfartspolitik som innebär att vår handelsflotta flaggar in igen och att arbetstillfällen inte går förlorade, utan att Alliansens arbetslinje kan hållas och att vi åter blir den stolta sjöfartsnation som vi en gång var och ska fortsätta att vara. 340 (S): Även jag är debutant. Jag ber om ursäkt om jag råkar kalla herr talmannen herr fullmäktigeordförande eller ännu värre partivän i denna del. Jag ska tala om Ostlänken, och vad är det? Jo, det är en höghastighetsbana mellan och . Det är en satsning som många med mig i , och andra angränsande län förespråkar. är ganska hårt drabbat av konjunkturen när det gäller arbetsmarknaden. Vi har en hög ungdomsarbetslöshet, delvis beroende på konjunkturen men också på grund av struktur och annat. Vi ser det som angeläget att den borgerliga regeringen ger besked om att påbörja byggnationen av Ostlänken och inte begrava den i ytterligare utredningar av höghastighetsbanor och oklara besked. har vi ett bekymmersamt läge på som försörjer och till stor del med trafik i form av pendeltåg och regiontåg. Vi har hamnat i en så dålig sits i att vi har kapacitetsbrist när det gäller vår regionala pendeltågstrafik. Det har gjort att har varit tvungna att lågprioritera pendeltågstrafiken. Det får i sin tur stora följder för vårt övriga kollektivtrafiknät i länet. Vi rödgröna och framför allt vi socialdemokrater saknar ett tydligt besked från regeringen. Vad vill man med höghastighetsbanorna? Vad vill man med Ostlänken? Det finns inga pengar avsatta i budgetpropositionen som lades fram . Det finns heller inga pengar avsatta i åtgärdsplan. och var i i samband med valrörelsen. På en direkt fråga från medierna svarade att höghastighetsbanor inte är något som prioriteras i den borgerliga budgeten. Mina frågor till de borgerliga är tydliga. Vad är skälet till att man inte tror på höghastighetsbanor? Vad är skälet till att man inte vill lösa kapacitetsbristen på med en satsning på en höghastighetsbana mellan och ? Det är behövligt inte bara för utan även för stora delar av . 341 (M): Mitt anförande kommer att handla om trafiksäkerhet. Det är ett ämnesområde som ständigt är aktuellt. Varje insats från samhällets sida som kan reducera olycksfall i trafiken är inte bara viktig utan nödvändig. Ett moment i framförandet av ett fordon som kan framkalla en farlig situation i trafiken är att tala i mobiltelefon utan handsfreeutrustning. Vi har inte bara sett andra göra detta i trafiken, utan många av oss gör det eller har gjort det. Det är inte en fråga om att hitta trafiksäkerhetssyndare utan att synliggöra ett problem och åtgärda detta. Det finns ett antal forskningsrapporter och utredningar som har studerat vilken påverkan på koncentrationsförmågan som ett samtal i mobiltelefonen har under bilkörning hos den som kör. En av utredningarna beställdes av som lät , nuvarande , utreda säkerhetsproblem med mobilsamtal i trafiken. Resultatet presenterades och visar på att körförmågan försämras vid användning av mobiltelefon när denna hålls i handen. Inte bara den kroppsliga finmotoriken som krävs för användning av mobiltelefon inverkar på körförmågan utan även samtalet i sig. Enligt utredningen påverkas graden av uppmärksamhet och manövreringsförmågan av samtalet, i synnerhet av mer krävande sådana. En slutsats av utredningen är att handsfreeutrustning i samband med samtal under bilkörningen ger större flexibilitet i hanteringen av fordonet. Hur ser det ut i vår omvärld? Generellt har alla länder EU utom någon form av lagstadgad användning av handsfreeutrustning vid mobilsamtal under bilkörning. Kraven kan dock skilja sig åt. Det kan exempelvis vara formulerat så att föraren ska ha båda sina händer på ratten. Detta omöjliggör att handhållen mobiltelefon används. Ett annat exempel kan vara att mobilen ska sitta i en monterad ställning. Om inte beteendet att prata i mobiltelefon utan handsfreeutrustning förändras och incidenter inträffar måste vi beslutsfattare agera. I slutändan kan detta vara, och det bär mig emot att säga det, att stifta en lag om det. Jag har tagit upp detta med anledning av en motion som jag har skrivit i denna fråga. Framtiden får utvisa om det blir ett positivt gensvar. 342 (C): Jag ska tala om Norrbotniabanan som några andra har talat om . Till den som inte riktigt vet vad Norrbotniabanan är kan jag säga att det är den bit som återstår innan den Botniska korridoren är färdigställd. är den byggd fram till , och den bit som fattas är från till . Det finns stora värden att hämta genom att den byggs, och jag ska förklara varför. av skogsproduktion finns i övre , i Norr- och . av den järnmalm som utvinns i hela EU kommer från . 10 av 15 gruvor finns i dessa två län. Mycket av dessa produkter vidareförädlas i andra delar av . har vi en stambana med låg kapacitet med tanke på att alltmer tungt gods ska fraktas på järnväg. Då blir det inte kostnadseffektivt, och därför används lastbilstransporter i hög grad. Det är viktigt att tala om norra ur ett tillväxtperspektiv, ur ett internationellt perspektiv och ur ett nationellt perspektiv där denna del av landet tillför resten av stora värden. Det jag tycker är tråkigt hos mina rödgröna kolleger och jag menar inte är att man ser i ett tycka-synd-om-perspektiv och menar att får allt och vi inget. I stället borde man lyfta fram de enorma tillgångar och värden som vi har i denna del av landet. Då skapar man också en större förståelse för de satsningar man vill genomföra, däribland Norrbotniabanan. I norra finns som sagt råvaror som är av stort internationellt intresse. Då är det viktigt att sätta i ett större sammanhang. Därför har och alliansregeringen lyft fram detta för kommissionen. Man vill att Norrbotniabanan och E12:an ska få TEN-status, det vill säga tillhöra ett transeuropeiskt transportnät. Godkänner kommissionen detta innebär det en 30-procentig medfinansiering av projektering. Det är också en del av finansieringsmöjligheten som vi absolut ska ta till vara. Dessutom har regeringen med i spetsen varit initiativtagare till Haparandadeklarationen. samlades representanter från och i för att diskutera nödvändigheten av en sammanhållen öst-västlig järnvägskorridor. av EU:s totala produktion av skogsrelaterade produkter kommer just från . Det har naturligtvis en avgörande betydelse för tillväxten i hela . En sammanhållen botnisk korridor fyller en viktig funktion. Några har nämnt alla miljövinster man kan göra. Utvidgade arbetsmarknadsregioner har också nämnts liksom vilken betydelse en sådan här sammanhållen bana kan få för turistsatsningen i norr. Jag vill återigen peka på att tyngsta godsflöden på tåg fraktas just längs Botniska korridoren. Den binder samman det naturresursrika och marknaderna inom EU med och och även med och . Jag hoppas att vi med gemensamma krafter över politikgränserna kan bidra till att skapa en bättre opinion än . Jag ser ingen från Västerbottensbänken här. Jag tycker att det är tråkigt att man lämnade kammaren så tidigt när vi hade en så angelägen fråga som det är så viktigt att sprida information om. Jag har gjort det förut, och jag gör det igen: Jag bjuder in till en överläggning om hur vi gemensamt skulle kunna jobba inåt i våra partier. Jag gjorde det under valrörelsen, men ingen har hört av sig. Chansen finns fortfarande. 343 (S): Tappra kamrater, ni som orkar vara kvar! Jag vill tala om något som är otroligt viktigt för mig och för hela . Min vision är att resa mellan och på , att tågen kommer fram och att pendlare väljer tåget framför bilen. Det kräver satsningar på Dalabanan. För oss som bor i är Dalabanan otroligt central. Den sammanför oss med övriga . Dalabanan sträcker sig från i norr till i söder. För några av oss finns kanske ett minne eller en första tanke som slår oss när vi tänker på . Det kan vara midsommar i , eller skidspelen i . Det kan vara eller . Det är viktigt att lyfta fram den centrala roll som har i . är ett av största och viktigaste turistlän med en enorm tillströmning av turister och resenärer, framför allt . Länet har en klart positiv utveckling och har klarat sig bra trots konjunkturen. De planerade investeringarna inom turistnäringen uppgår till . Det skapar ytterligare ca 2 000 arbetstillfällen i . Mer kan det bli med de satsningar som görs på Dalabanan och längs Dalabanan. Det är också viktigt att påtala att är fjärde största exportlän. Dalabanan är en viktig godsbana för näringslivet i regionen. Den norra delen mellan och har en hög andel transporterat gods, 2030 godståg. Mer kan transporteras, förutsatt att kapaciteten byggs ut. Dalabanan BorlängeAvestaSala är viktig för näringslivet som en förbindelselänk mellan godsstråken i Bergslagen, men även för intransport av råvaror och transport av färdiga produkter. är, som jag sade, fjärde största exportlän med flera stora exportindustrier som är direkt beroende av järnvägen för sin överlevnad. pendlar 50 000 människor längs stråket MoraStockholm, varav 5 000 med tåg. Det är siffror som väntas stiga. Dalabanan är, förutom för oss i , viktig för och län. Trafikeringen på banan utgörs av mellan 30 och 75 tåg beroende på delsträcka. Banan bidrar i allra högsta grad till regionförstoring som bland annat innebär att arbets- och bostadsmarknaden kan vidgas och att kommunikationsmöjligheterna till och från orter med högre utbildning förbättras. Förutsättningarna för arbets- och fritidsresenärer förbättras. Trots att det på den aktuella sträckan har skett en ökning av antalet resenärer och transport av gods har endast få och smärre förbättringar gjorts på banan. Det räcker inte. Det finns en intresseförening som omfattar banans hela sträckning med alla kommuner i , och . Den jobbar för en uppgradering av banan och har därför arbetat fram en långsiktig vision för hur en samhällsekonomiskt lönsam upprustning av banan med bättre trafik skulle kunna bidra till regionens utveckling. föreslår man en samlad investering i storleksordningen , vilket förutom en rejäl upprustning av den nuvarande banan också skulle täcka kostnaden för en ny sträckning mellan och en satsning med stor betydelse för godstrafiken. I ett första skede handlar det om satsningar som skulle kunna bidra till en upprustning och förbättring som ger bland annat minskad restid, bättre komfort, bättre tidtabellspunktlighet, trafik varje timme och tätare turer vid högtrafik. För detta finns ett avtal mellan regionerna och om en satsning på 810 miljoner . Som det är har restiden mellan och i stället ökat. Punktligheten har minskat och bankapaciteten visar på stora brister när person- och godstrafik ställs mot varandra. Det är oerhört negativt och olyckligt. Från socialdemokratiskt håll har vi därför väckt en motion just med anledning av den här mycket viktiga frågan. Där påtalar vi att satsningar på banan har en direkt effekt på näringslivets utveckling och den turism vi har, framför allt i och i Siljansområdet. Goda kommunikationer och en bra infrastruktur är en grundläggande förutsättning för att hela ska fungera bra för boende, för arbete, för utbildning och för utveckling av näringslivet. Större regioner, särskilt större arbetsmarknadsregioner, har en avgörande betydelse för tillväxten. Det är också viktigt att lyfta fram de miljömässiga aspekterna i denna satsning. En förhoppning är att tågpendlarna på sträckan MoraStockholm ska öka från dagens 5 000. Vi vill därför se en tydlig prioritering från regeringen och från . I detta anförande instämde (S). 344 (S): Norra delen av vårt land är av stor betydelse för våra naturresurser. De resurserna har haft stor betydelse för vårt land när det gäller infrastruktur och nya välfärdsreformer för hela . Många miljarder har levererats till statskassan, bland annat genom de statliga bolagen . En förutsättning för att de har kunnat göra det har givetvis varit att vi har haft en väl utbyggd infrastruktur. Våra järnvägar stambanan som byggdes och som byggdes har spelat en stor roll. Infrastrukturen har varit en grundförutsättning för att vi har kunnat nyttiggöra våra naturresurser och omvandla dem till välstånd till gagn för hela . Jag tror, herr talman, att vi alla kan vara överens om den historiebeskrivningen. Värdet av våra naturresurser tenderar att få allt större betydelse. Här har nämnts vår järnmalmsproduktion som svarar för av totala produktion. som har en prognos på 15 miljarder i resultat detta år har oerhört expansiva planer från knappt till . Efterfrågan på den här typen av råvaror ökar dramatiskt, inte för att eller har fått större konsumtionsförmåga utan för att framför allt och och deras befolkning har fått köpkraft. Vi flyttar nu hela städer och för att komma åt mer järnmalm. Vi öppnar nya gruvor i malmfälten och i . För att kunna nyttiggöra de naturresurserna måste vi ändra vår infrastruktur. Norrbotniabanan är därför inte bara ett viktigt järnvägsprojekt. Det är ett avgörande järnvägsprojekt för att vi ska lyckas. Det är inte bara en nationell angelägenhet. Det är även en europeisk angelägenhet. Norrbotniabanan är en del av ett stort trafiksystem uppe i . Den öppnar nya möjligheter i både nord-sydlig och i öst-västlig riktning.