prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Vi socialdemokrater menar att man omgående måste börja titta på de områden där regelbördan är som störst eller i varje fall kostar mest. Det gäller och . Det är riktigt att vi nu även från EU:s sida måste minska företagens regelbörda, men det handlar inte så mycket om det man gör i konkurrenskraftsrådet, ärligt talat, utan beror snarare på det som man på EU-språk brukar benämna Ekofinområdet och RIF-området, det vill säga ekonomi- och finansministrarnas område och justitieministrarnas område. Det är där de gemensamma regelbördorna finns. Självklart måste man fortsätta arbetet på alla departement, men också på alla andra myndigheter, som vi alla måste uppmana såväl och som EU:s olika rådskonstellationer att minska regelkrånglet för företagen. Förvaltning och styrning av de statliga företagen ingår i detta betänkande. kommer att behandla den årliga skrivelsen om de statliga företagen . Jag vill i det här sammanhanget hänvisa till att vi kommer att utveckla våra ståndpunkter när det gäller de statliga företagen där. Vidare kommer ledamöterna att hålla var sitt inlägg kring handelspolitik och innovations- och besöksnäringspolitik. De statliga insatserna för kapitalförsörjning för företag är en av de viktigaste frågorna när det gäller hur man kan skapa tillväxt i svenska företag. Till de statliga insatserna kommer i vissa delar av landet också regionala insatser. Tyvärr är bilden av såväl de statliga som de regionala insatserna väldigt fragmentiserade, och det är svårt och komplicerat att få en snabb överblicksbild av hur alla dessa insatser fungerar. har delvis kritiserat det svenska systemet för just detta. behandlade en proposition som i princip förordade att man måste fortsätta utreda frågan. Om detta var kammaren helt överens. Men låt mig ödmjukt ställa frågan i denna debatt: När kommer man att redovisa resultatet av denna översyn? Vi vill också påtala det bekymmer som finns mellan såddfinansieringsstadiet på runt och den nivå där riskkapital går in. Den brukar ligga på runt . 48 (MP): För är företagande och entreprenörskap ett sätt för människor att förverkliga sina egna idéer. Vår grundsyn är att människan är en kreativ och skapande varelse som vill och kan ta ansvar. Ett bra samhällsklimat för företagande och entreprenörskap är dessutom nödvändigt för utvecklingen. Hur bra vi än tycker att vi politiker är här i kan vi inte bestämma fram innovationer och nya företagsidéer. Det är inte här i huset som vi finner lösningarna på världens och samhällets utmaningar. Vi har en annan viktig uppgift. Det är vårt ansvar att se till att den övergripande politiken bidrar till att främja innovativa, kreativa och entreprenöriella krafter. Det är inte minst vårt ansvar att undvika att lägga hinder i vägen för människor som vill förverkliga idéer. Fler företag bidrar till samhällsutvecklingen och ger dessutom fler jobb. Grundläggande för att näringslivet i hela landet ska kunna blomstra är att vi satsar på bra infrastruktur och god utbildning. De delarna har jag många synpunkter på, men de beslutas inom andra budgetområden. Skattepolitiken är ett annat område som är mycket viktigt för att företagen ska kunna få en bra lönsamhet. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna för de små företagen så att fler ska våga anställa. I de små företagen finns mycket av framtidens jobb. Skattepolitiken behandlas också på annat håll i budgeten, och tyvärr har regeringen där valt att behålla de höga skatter som landets småföretagare betalar . Vi stöder regeringens förslag att halvera momsen på restauranger. Vi skulle gärna se att man också vidareutvecklar tanken på sänkt tjänstemoms. Framför allt vill vi gröna investera i en grön omställning, en modernisering av : stora investeringar i järnvägen och den lokala kollektivtrafiken, energieffektivisering av bostäder och utbyggnad av förnybar energi. Med vår politik skulle stå starkare inför framtidens utmaningar. Vi skulle minska resursförbrukningen och vår klimatpåverkan. ser jag en stor risk att och hamnar på efterkälken. Här sitter vi och är så nöjda med att vi har varit duktiga på miljöområdet att utvecklingen nu riskerar att bromsas. Ny miljöteknik utvecklas till stor del utanför gränser. Vi är inte längre i framkant, kanske snarare tvärtom. När nya industrier byggs i är de överlägsna våra i energieffektivitet och resurseffektivitet. När bygger nya städer är det med den bästa nya tekniken för smarta miljölösningar. Delstater i ligger långt framme när det gäller innovativa energilösningar och modern informationsteknologi. har EU satt ett klimatmål som knappt ens utmanar. Det är så lågt satt att det för det första inte tar vår del av ansvaret för att minska klimatförändringarna och för det andra inte utmanar vår industri att åstadkomma de nödvändiga förbättringar som behövs för att de ska klara den internationella konkurrensen. I har regeringen till och med sagt att inga fler politiska insatser behövs för att nå klimatmål till 2020. Jag menar att det här är en mycket riskabel inställning. Medan vi slår oss själva för bröstet och är förbannat nöjda över det som vi redan har gjort fortsätter utvecklingen i andra delar av världen. När investerare nu väljer var de ska satsa i ny miljöteknik blir det inte i och inte i EU. När de nya lösningarna utvecklas är det inte här det sker. En kraftfull och modig klimatpolitik leder till utveckling. Det räcker inte att nöja sig med att vi redan har varit duktiga det krävs också höga ambitioner framöver: för klimatet, naturligtvis, men också för att driva på utvecklingen mot energi- och resurssmarta lösningar. Då är det inte heller någon lösning att skjuta ifrån sig miljöansvaret till andra länder eller kommande generationer. Det är i längden bara vi själva som drabbas av den politiken. För att bidra till att utveckling när det gäller ny miljöteknik ska gå framåt vill vi använda 5 miljarder från extra utdelning från vinster för att skapa en riskkapitalfond för investeringar i bland annat ny miljöteknik. Jag vill med det yrka bifall till reservationen. Vi vill även se en mer aktiv industri- och näringspolitik över huvud taget. Det handlar inte om att staten ska gå in och ta över de privata bolagen, utan det handlar om att man ska ha ett nära samarbete i branschprogram där man också har höga ambitioner i fråga om att effektivisera ur resurs- och energisynpunkt, något som är absolut nödvändigt för att klara konkurrenskraften . Jag tycker också att vi ska se den stora fördel som det är för ett litet land att vi kan ha en nära dialog och ett gott samarbete mellan samhället, näringslivet, med både stora och små aktörer, och forskning och utbildning. De forskningsresurser som läggs på företagen ska också komma de mindre företagen till del, så att det blir en reell möjlighet även för små och medelstora företag att utveckla nya idéer och produkter. En annan viktig fråga som inte nödvändigtvis har med miljön att göra men som är viktig för att småföretag ska kunna utvecklas framöver är de regelförenklingar som är en gemensam ambition för både regeringen och oppositionen. För det första behöver vi undvika att införa nya regler och nytt krångel. Det kan låta väldigt lätt. Men vi vet att när en samhällsdebatt uppstår på ett område har vi politiker en tendens att vilja verka handlingskraftiga genom att föreslå några nya regler. Jag tycker att det är viktigt att regeringen låter arbeta på det sätt som de behöver och också lyssna på den kritik som kommer därifrån om våra tendenser att vilja lägga in nya regler. Det andra är att rensa upp i de regler som inte fyller sitt syfte. Det finns en hel del regler som inte är riktigt ändamålsenliga. Det tredje är att se till att de regler som behöver finnas för att man ska ha en bra, reglerad marknad för de företag som arbetar ska vara begripliga, lättöverskådliga och ändamålsenliga. Från oppositionens sida kommer vi att ligga på regeringen för att se till att det löfte som finns om regelförenklingar den här gången hålls. Ett sätt att förenkla som många små företagare pekar på är att man skulle vilja veta hur man tar sig in i systemet genom kontakter med de olika aktörer som finns och till exempel erbjuder lånemöjligheter, riskkapital, såddfinansiering och annat. Vi vill därför från oppositionens sida satsa på att det blir en portal som man som företagare kan vända sig till. Oavsett vilket ärende man har ska man kunna hitta in på ett och samma ställe, i stället för att själv behöva leta sig fram mellan olika aktörer. Vi tror att det skulle innebära en stor förenkling kanske inte just beträffande regelbördan men i fråga om det krångel som man ibland upplever med att vara småföretagare. Det som är viktigt i näringspolitik är att vi ser till att göra det möjligt och enkelt för människor att driva företag. Men det är också väldigt viktigt att vi ser till att ha en politik med höga miljöambitioner, så att vi inte låter vår industri och våra företagare hamna på efterkälken och därmed riskera konkurrenskraften . 49 (SD): Den svenska offentliga sektorn har haft en betydelsefull roll för teknikutvecklingen i . Tung elkraftsindustri, flygindustri och medicinteknik är bara några exempel på svenska näringsgrenar som har haft god hjälp av offentlig upphandling i tider då vatten- och kärnkraft byggdes ut, när vårt försvar rustades upp efter och när god sjukvård blev en rättighet inte bara för de bäst bemedlade i samhället. Den offentliga sektorn är visserligen en stor köpare av teknik och teknikutveckling även . Men med en öppen handel över gränserna är det inte alls självklart att inköpsordern alltid hamnar i hos svenska företag. De största företagen har dessutom blivit multinationella, med en stor del av produktionen och i en del fall även teknikutvecklingen förlagd till andra länder. Ägandet har blivit mer anonymt och alltmer utlandsbaserat. Svenska storföretag expanderar i utlandet, och utländska storföretag expanderar i . Vi ser en globaliserad utveckling. Den inhemska marknaden är betydelsefull för storföretagen men kanske inte lika betydelsefull som den en gång var. Storföretagen är onekligen viktiga och betydelsefulla för den svenska ekonomin. Men man kan konstatera att de inte genererar någon större ökning av antalet arbetstillfällen, på grund av nödvändiga rationaliseringar i samband med omstruktureringar, uppköp och teknikutveckling. publicerade en artikel där det konstaterades att de 13 största svenska industriföretagen visserligen hade ökat försäljningen men att antalet anställda hade ökat med . Nyanställningar sker i stor utsträckning utomlands. En del näringsgrenar, såsom textilindustrin, har ökat teknikinnehållet markant, men beträffande antalet anställda för dessa typer av näringar en blygsam tillvaro jämfört med hur det var för ett antal decennier sedan. Basnäringar som malmbrytning, skogsbruk och skogsindustri kännetecknas av hög produktivitet och i de flesta fall av en mycket hög tekniknivå. Att basnäringarna har stor betydelse för exportinkomster råder det inget tvivel om. Det är omöjligt att tänka bort basnäringarnas betydelse för vårt välståndsskapande. Mitt under lågkonjunkturen var den svenska skogsnäringen en av de få ljuspunkterna, detta tack vare det svenska folkets nej till euron och ja till den svenska kronan. En flytande svensk valuta stärkte exportindustrins konkurrenskraft. Vi upplever just nu ett historiskt uppsving inom gruvindustrin. Hårt prövade glesbygdskommuner i bland annat inland kan få uppleva ett uppsving tack vare kinesisk efterfrågan på olika metaller. Basnäringarna är i många fall stora köpare av tjänsteproduktion i form av konsulttjänster och underhållspersonal, men antalet anställda lär inte öka i någon större omfattning. Granskar man de svenska företagen i detalj kan man konstatera att det är , alltså , av företagen som kan betraktas som storföretag, det vill säga har fler än 250 anställda. Faktum är att av de privatanställda arbetar i företag med mindre än 50 anställda. Många företag har utvecklats från att ha varit ett litet blygsamt företag till att i en del fall bli världsledande inom sitt specifika område. Denna tillväxt verkar dock ha avstannat. De små företagen måste ges bättre förutsättningar för att kunna växa till större företag. Företagandet och inte minst företagarnas villkor måste helt enkelt förbättras. Låt mig få komma med ett citat jag vill minnas att orden har tillskrivits : Somliga anser att företagaren är en farlig tiger som måste skjutas. Andra återigen anser att företagaren är en nyttig kossa som kan mjölkas. I själva verket rör det sig om hästen som drar hela lasset. Forskning och utveckling är en grundläggande pelare i det svenska välståndsbygget. Den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor, ofta i samarbete med industrin, kan vi tacka för många av de landvinningar som har uppnåtts inom exempelvis medicin och olika teknikområden. Näringslivet satsar stora summor på forskning och utveckling, vilket avspeglar sig i en världstopplacering i relation till bnp. Vi kan dock inte slå oss till ro. Den forskning som vi satsar på nu kommer kanske inte att ge resultat och sysselsättning . Jag är dock helt övertygad om att det kommer att visa sig att satsning på forskning och utveckling var en god investering för samhället i stort. Mot bakgrund av det sagda har vi sverigedemokrater i vårt särskilda yttrande föreslagit en ökning av stödet med 100 miljoner just till främjande av företagande i . Det stödet kanaliseras genom . För att stimulera småföretagen och för att bidra till växande företag och stärkt konkurrenskraft vill vi ge fler företag möjlighet att växa genom kunskap. Forskningsanslaget till små och medelstora företag behöver därför öka. Särskilt fokus ska läggas på kunskapsintensiva varor och tjänster. Vi anser att skulle ha tillförts 200 miljoner extra i anslaget för stöd till forskning och utveckling. är ett vackert och vänligt land. Jag har besökt de flesta länder i . Jag har också besökt de flesta, om inte alla, svenska landskap. Vad som slår mig är de unika förutsättningar som vi i vårt land har att utveckla turismen. Vi som bor i kanske inte alltid inser hur god vår situation egentligen är när man jämför med situationen nere på kontinenten. Vi är ett relativt glesbefolkat land med stora områden lämpade för naturturism i form av exempelvis sportfiske. Eller det kan helt enkelt handla om att bara få en möjlighet att uppleva en rogivande tystnad i de vidsträckta skogarna. Vi har sjö- och havsstränder som fortfarande i stort sett är fria från bebyggelse. Vår fjällvärld är den sista stora vildmarken i . Vi har kulturhistoriska skatter som är förklarade som världsarv. Låt mig bara få nämna några av dessa: i , södra odlingslandskap, , en välbevarad vikingastad och kyrkstaden i utanför med bebyggelse . Svensk matkultur står högt i kurs, vilket inte minst de många utmärkelser som vårt kocklandslag har erhållit visar. Vi har en god hotellstandard i , ett väl utbyggt transportnät och en hög servicenivå. Besöksnäringen med helgvistelser i olika svenska städer kan säkert också utvecklas på olika sätt och vis. Givetvis har vi en skyldighet att kombinera turism i med aktsamhet om miljön. Naturen är en resurs som kan brukas, men naturen får aldrig missbrukas. Låt mig ta upp några fakta gällande turismen i . Exportvärdet, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade med till 93,6 miljarder . 93,6 miljarder är mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och personbilar. bidrog turismen med nästan 160 000 helårsverken. har antalet sysselsatta inom turismnäringen ökat . Det är onekligen siffror som länder till eftertanke. Även om svensk turistnäring i mångt och mycket visar på goda resultat är det givetvis så att ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Låt oss välkomna alla som vill besöka , och låt oss med glädje visa upp vårt land med alla dess sevärdheter, vår kultur och vår vackra natur! Vi sverigedemokrater har därför i vårt särskilda yttrande påpekat att stödet för att främja turismen i bör öka med 50 miljoner i förhållande till regeringens satsning. 50 (V): Det går bra för . Vi har en ekonomisk tillväxt när övriga euroländer i har en ekonomi som går bakåt. Exporten ökar, och företagen nyanställer. Allt det är givetvis bra, men vi måste också inse att det finns en rad orosmoln på himlen. Arbetslösheten är fortfarande väldigt hög, speciellt bland ungdomar. Industrijobben kommer inte igen i samma utsträckning som tidigare, som före krisen. Och nyanställningar sker allt oftare som tillfälliga anställningar genom exempelvis bemanningsföretag. Det här är en del av den globalisering som är här. Den har förändrat företagens och människornas villkor dramatiskt. Förändringen består av allt från avregleringar till en som har gjort att vi kan kommunicera med varandra som . Världen har blivit en marknadsplats, och konkurrensen mellan företagen är stenhård. Få länder i västvärlden är lika beroende av sina stora företag som . Andelen sysselsatta i de stora företagen är dubbelt så hög som EU-genomsnittet. är fortfarande också till stor del beroende av den basindustri som har byggt upp och svenskt välstånd. Den sysselsätter direkt och indirekt hundratusentals människor. Den dominerar också nettoexportinkomster. Exporten utgör av bruttonationalprodukten. Mot den bakgrunden, herr talman, är det oroande att produktiviteten i svenska företag fallit nästan oavbrutet . Den ökar just , men det är från en väldigt låg nivå. Det här är ingenting som jag påstår, utan det kan man läsa i . Den andra delen är att svenska exportföretag har tappat exportandelar gentemot våra konkurrentländer. Och de här två delarna hänger givetvis ihop, produktivitetstillväxten och exportmöjligheterna. Vi kan se att det här är en del av en ekonomisk politik och en industripolitik som har varit dominerande , som också har gjort att vi tappar marknadsandelar. Men det beror också på en bristande analys av vad som händer i världsekonomin och av förskjutningen av makten från de gamla industriländerna i och till , och . Den här bristen har också gjort att vi sitter stilla i vår båt och känner oss ganska nöjda och tror att det vi har levt av tidigare är det som vi också kommer att leva av . Det är en farlig utveckling, herr talman. Men den kris som vi har gör också att vi har möjligheter, om vi vill se dem. Vi har möjlighet att förändra företagen mot framtidens produkter och tjänster och att ta oss an de utmaningar som vi står inför med den befolkningsexplosion som vi har och klimatförändringarna, som kräver att vi ser möjligheterna i de nya små tjänsteföretag som växer fram. Näringspolitiken är en del av den ekonomiska politiken och kan inte behandlas separat. Det handlar om att förbättra förutsättningarna för företag att växa. Det kan vara investeringar i infrastruktur och innovationspolitiska insatser, som spridning av forskningsresultat eller att man ser till att det finns riskkapital när de uteblir. Kapital för innovation och risktagande när det gäller privata investerare uteblir av flera anledningar under en kris. Det säger egentligen sig självt. Staten måste ta sitt ansvar och gå in och täcka upp när man med det privata kapitalet inte törs och vill ta sitt ansvar. Vi från De rödgröna har i vår budgetmotion och och lagt fram ett förslag om en riskkapitalfond motsvarande 5 miljarder för att täcka det bortfall som blir när de privata investerarna inte törs eller vill investera i de innovationer som finns. Det behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretag. Det har Socialdemokraterna, och presenterat i budgetmotionen. Jag yrkar här också bifall till vår reservation. Vi vill inrätta innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och en kunskapsintensiv tjänstesektor. Innovationer och ekonomisk tillväxt är nämligen två sidor av samma mynt. Ekonomisk tillväxt kommer först när innovationer kan omsättas i lönsam produktion och tjänster. Det är först då vi får en ekonomisk tillväxt. Här haltar faktiskt regeringens politik betänkligt. Den tidigare riksdagsmajoritetens initiativ till strategiprogram och branschspecifika forskningsinsatser var viktigt för att vässa konkurrenskraften. Vi vill återinföra dem. Vi ser möjligheterna framför allt utifrån de utmaningar vi står inför. Här ser vi också ett bra exempel på det samarbete mellan stat, näringsliv och akademi som är ett måste om vi ska kunna vässa vår konkurrenskraft . Därför säger vi också att vi tillsammans med branschföreträdare och fackliga organisationer går vidare med nya och fördjupade program. Men tillsammans med näringslivet vill vi också marknadsföra svenska varor och tjänster utomlands. Det gäller ju också att hitta nya marknader. är ett litet land som inte räcker till för den egna produktionen. Därför måste vi se till att göra det möjligt för våra små företag att växa utomlands. Vi kan inte göra som regeringen gjorde , dra ned på stödet till exportindustrin och dra ned på de utländska beskickningarna, som behövs då vi ska satsa och hjälpa de små företagen ut på marknaden. Vi vill göra en satsning på att markant stärka den delen. Det finns också några saker som är viktiga när vi pratar om företagarna och företagarnas vardag. Tittar vi på forskningen kommer den stora majoriteten av forskningsresurserna i de stora industrierna. Det handlar om . Därför behövs det också en stimulans för de små och medelstora företagen när det gäller forskningsinsatser. har lyft fram möjligheterna till ett skatteincitament för dem för att just stimulera forskning och utveckling där. Det finns i våra grannländer ute i , och jag kan inte förstå varför inte den gör någonting åt situationen för de små och medelstora företagen för att stimulera forskning och utveckling där. Titta på omvärlden! De handlar och agerar. Den andra delen för att tydligt förenkla och göra det lättare för de små företagen skulle kunna vara ett förslag som har lyft fram , och det är att slopa sjuklönekostnaden för de små företagen. Vi har lagt fram det förslaget . Vi har tillsammans med Socialdemokraterna och lyft fram det som ett ambitionsområde också i vår budgetmotion. Vi tror att det på ett markant sätt skulle underlätta för småföretagen att våga ta första steget och göra den första anställningen. Jag vet av egna besök och diskussioner med de små företagen, framför allt enmansföretagen, att det här är en av de stora utmaningarna att våga ta det ansvaret när man inte riktigt vet vad konsekvenserna blir. Underlätta direkt för de små företagen att anställa genom att minska riskerna och även regelkrånglet. 51 HANS (M): Jag vill till att börja med yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Det finns en hel del som är bra i . Det finns en hel del som är sjukt, till exempel mina kolleger som därför tyvärr har fått stryka sig från debatten. Därför vill jag redan på förhand be om ursäkt för att jag något kommer att dra över min anmälda talartid för mitt anförande, för det blir lite grann att ta över några bollar från dem. kommer nya rapporter om den snabba vändningen i svensk ekonomi, där tycks prestera bäst inom hela EU. Tillväxten på är i klass med det snabbväxande . Staten väntas göra överskott som företag och privatpersoner känner framtidstro. Arbetslösheten faller, och för de kommande två åren bedömer Arbetsförmedlingen att ungefär 100 000 jobb växer fram. Företagarbarometern visar på en ökande optimism bland landets företagare med ökad orderingång. Utsikterna för nyanställningar ser allt bättre ut. Efter fordonskrisens kaos reser sig nu stora delar av det svenska företagandet. går som tågen borde göra. Att fortsätta utvecklas på hemmaplan är nyckeln till vidare framgång, men för att ta ytterligare kliv framåt och utveckla arbetslinjen behöver fler företag med nya idéer och innovationer. behöver tänka nytt i såväl inlandet som städerna, inte minst om jobben ska bli fler. Det behövs bättre förutsättningar för företagsinkubatorer, vilket inte minst kommer unga blivande entreprenörer till nytta.