prot · GX09107 · 2010-04-21 00:00:00 — Vi diskuterar bara gränsövervakning och återvändande. Jag önskar och jag hoppas att och regeringen tar med sig detta att kan lyfta upp frågan om lagliga vägar i och diskutera skyldigheter och bemötande när människor söker asyl. Det är fortfarande problem med mottagandet i . Samma sak är det i . Var någonstans lyfter vi upp denna fråga och står för att alla länder i ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter och följa ? Det handlar om att diskutera lagliga vägar in till och rätten att söka asyl. 46 Statsrådet () replik: Det är ibland fantastiskt hur man ändrar perspektiven för att försöka undvika problem i debatten. Nyss pratade om samarbete och så vidare. Men tidigare var det parti som Socialdemokraterna sist av alla ville samarbeta med. Det är den intressanta frågan: Varför gör man den typen av manöver? Jo, därför att Socialdemokraterna vill inför kammaren och väljarna mörka det faktum att man inte har kommit överens i frågorna. Man har heller ingen ambition att göra det. Historiskt sett har man bördan av ha att misslyckats i arbetet med att komma överens i frågorna. Det här är intressant just med tanke på EU-perspektivet. Vi har under den här mandatperioden innehaft ordförandeskapet i Europeiska unionen. Jag har haft förmånen att få sitta med i ministerrådet i och och representera . Jag vet hur viktigt det är att ha en stark parlamentarisk bas på hemmaplan. Jag har sett hur det har gått för mina kolleger som har misslyckats. Hur tror du att det kommer att gå för den socialdemokratiska hypotetiska migrationsminister som ska sitta i när och här hemma begär en helt annan politik? Då har jag ändå inte berört det värsta scenariot; worst case scenario är en vänsterpartistisk eller miljöpartistisk migrationsminister. Det skulle om möjligt vara ännu värre. Det här är angelägna frågor, , som du inte har svarat på i kammaren . Ni tänker uppenbarligen försöka undvika dessa frågor fram till valdagen. Du kan vara helt förvissad om att vi tänker jaga er. Väljarna ska få tydliga besked från oss om vad vi tänker åstadkomma om vi får förnyat förtroende. Från er kommer väljarna att få höra att de får vänta till dess de kanske har röstat fram er. Då får de kanske se huruvida detta vänsterexperiment fungerar eller inte. Tala om att köpa grisen i säcken eller sälja smöret och tappa pengarna på vägen hem. Det är ungefär vad som väntar väljarna. 47 i (m): I har människor som har flytt förtryck och fattigdom fått en chans att börja ett nytt liv. De har berikat vårt land, gjort oss klokare och gett oss ett mer spännande samhälle. De har helt enkelt bidragit till vårt välstånd. I det här föregångslandet är jag stolt över att vi möjliggör för människor att växa, oavsett vilket land man är född i. Jag är stolt över att vi för en politik där människor uppmuntras till att arbeta, skapa sin egen försörjning och plattform i vårt samhälle och ges möjligheter att förverkliga sina drömmar. Men det finns ett men, herr talman. I finns människor, så kallade tillståndslösa människor, som nekas denna möjlighet. De är illegala och rättslösa, och arbetar de svart. Jag vill ta er tillbaka på en resa till när jag sitter i min lägenhet i . Det ringer på min telefon. Det är min goda vän M. M bor i i . M är rättslös och illegal, men M är också tvåbarnsmor och gift med en man. När M ringer till mig sitter hon inlåst i en garderob med sina två barn, . Hon sitter inlåst i denna garderob därför att hon är rädd att hennes man ska slå ihjäl henne. Jag säger till M att hon ska ringa polisen. M säger att hon inte kan göra det. Hon kan inte ringa polisen. Jag säger att hon ska göra det ändå. Hon säger nej; de skickar henne tillbaka. Det vore samma sak som att dö här att dö här eller dö där. Det är hennes oro som är det viktiga och min utgångspunkt. Jag tycker att det är inhumant och helt oacceptabelt när människor tvingas leva i ett skuggsamhälle, skyddslösa, rättslösa och illegalt. De är gömda och glömda. Det här är ett allvarligt problem. Om vi tror på rättsstaten och rättsstatens förmåga måste vi faktiskt se till att vi hittar lösningar på detta problem. Jag har tillsammans med 14 andra moderater presenterat en möjlig lösning till detta i en motion. Den tar sin utgångspunkt i en fortsatt reglerad invandring. Den tar sin utgångspunkt i att det finns en avgränsad grupp de rättslösa. Den tar sin utgångspunkt i att vi gör det tillfälligt möjligt för dessa människor att bli legala genom att de kan ansöka om tillstånd för arbetskraftsinvandring. Den tar sin utgångspunkt i samma lagar och regler som gäller för annan arbetskraftsinvandring. Denna motion föreslår att det ska vara möjligt att söka tillstånd för arbetskraftsinvandring inifrån landet när det finns ett konkret jobberbjudande. Det finns en person från . Vi kan för enkelhetens skull kalla personen för . har ett konkret jobberbjudande i . har tidigare sökt asyl och fått avslag på sin asylansökan. Han lever nu som en gömd illegal person. Han har ett konkret jobberbjudande från en arbetsgivare att arbeta som murare i detta land. Arbetserbjudandet uppfyller alla kriterier som vi enligt lag ställer upp för arbetskraftsinvandring. är en typiskt sett arbetskraftsinvandrare eftersom han skulle kvalificera sig för arbetskraftsinvandring om han hade sökt från . Såsom lagarna och reglerna ser ut måste göra rundningen och åka tillbaka till . Om sätter sig på ett plan, åker tillbaka till och söker tillstånd därifrån får han komma tillbaka och jobba här. Detta, herr talman, är dyrt, tidskrävande och skapar olägenheter för såväl som arbetsgivaren, det vill säga murarföretaget. Vad är det för politik att säga till en enskild individ i vårt samhälle att om han åker tillbaka till och söker därifrån får han tillstånd? Vi vill ju uppmuntra människor att komma hit och arbeta. Vi vet att kvalificerar sig. Vi kan till och med betala hans resa, som kanske kostar . har inga pengar. Vi kan till och med betala hans resa, och då är han så välkommen tillbaka. Men först måste han åka till där han förvisso aldrig har varit och sedan måste han vänta några månader. Han är välkommen tillbaka eftersom vi vet att han kvalificerar sig. Det här är märkligt. Det är onödigt, kostsamt och tidskrävande. Jag vill vädja till logiken, humaniteten och ekonomin i oss alla. Att inte få söka arbetstillstånd inifrån är en omständlig ordning. Det är onödigt kostsamt och tidskrävande, särskilt då det är uppenbart att uppställda kriterier är uppfyllda och att den enskilde skulle erhålla nödvändiga tillstånd bara denne sökt från sitt hemland före inresan till . Jag tror att det är bra för både samhället och den enskilde att hitta en rimlig lösning på detta problem och göra svarta arbeten vita, göra en illegal, rättslös tillvaro legal och sätta människan före systemet. Människan, mina vänner, måste alltid komma före systemet. Detta är också att uppmuntra arbetslinjen rätten till egenförsörjning. Jag vill därför vädja till statsrådet att arbeta fram direktiv för att utreda denna fråga. Detta är en möjlig lösning. Jag sitter inte med patentlösningen, men någonstans måste vi hitta en lösning på denna situation. Jag vill uppmuntra migrationsministern att fortsätta det mycket positiva arbete han har inlett för att stärka rättssäkerheten i asylprocessen och öppna upp för fler vägar in i detta land. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 7 § Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU15 Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65). 48 AMINEH KAKABAVEH (v): ska vi debattera det betänkande som regeringen har lagt fram som handlar om kvalitet: Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. står vi här i riksdag och debatterar detta, men i i står studenterna utanför parlamentet och demonstrerar mot sin regering. De har nämligen också infört denna avgift, och det finns stor risk att det ska genomföras för de inhemska studenterna. Jag skulle vilja solidarisera mig med dem och med alla studentkårer som på olika sätt har bidragit till att upplysa oss politiker och inte minst regeringen, som i denna proposition föreslår att utländska studenter som söker på universitet och högskolor ska få betala för att studera. Vi i föreslår att ska avslå propositionen med motiveringen att den svenska utbildningspolitiken bygger på principen att utbildning på universitet och högskolor ska vara avgiftsfri för individen. Dess värre börjar denna princip ifrågasättas på olika sätt. Den svenska utbildningspolitiken bygger på principen att det är solidariskt och demokratiskt. Det ökar jämställdhet och mångfald samt minskar klasskillnaderna. Det bidrar till demokratiutveckling och fattigdomsbekämpning i andra länder. Därför är det viktigt att behålla denna princip. Högerregeringen kommer dock i denna proposition med helt andra principer och andra riktlinjer när det gäller de olika möjligheter som har funnits för studenter oavsett vilken bakgrund de har haft. kan och bör även ta ett ansvar för att minska de globala orättvisorna genom att erbjuda utbildning till utländska studenter på samma villkor som svenska. Vi från anser att högskoleutbildning och universitetsutbildning ska vara avgiftsfritt för alla oavsett härkomst. Det är viktigt att staten ska finansiera dessa utbildningar. Det är också viktigt att kunskap inte ska vara en handelsvara vars värde endast mäts i dess ekonomiska nytta. Rätten till kunskap är en nödvändig beståndsdel i en demokrati. Universitet och högskolor har därför ett demokratiskt ansvar att erbjuda en miljö som uppmuntrar till kritiskt tänkande och där kunskap har ett egenvärde. I en analys av den internationella rörligheten bland studenter och mobilitet Om ökande studentströmmar och växande internationell konkurrens, 2004:25 R konstaterar att avgiftsfriheten är en av de viktigaste orsakerna till att utländska studenter väljer att studera i . Genom att införa avgifter riskerar man att antalet utländska studenter minskar vid högskolor. Dessutom menar att avgifter inom den högre utbildningen leder till ökade kostnader. Det kommer att krävas fler stipendier för studenter med otillräckliga ekonomiska resurser. Administrationen för avgiftssystemet kommer att kräva mer resurser, och kostnaderna för internationell marknadsföring av universitet och högskolor kommer att öka. Avgiftsfriheten har dessutom ett mycket stort stöd bland studenterna runt om i landet. Bland annat har , och Sulf kritiserat tankarna och propositionen. De menar att det är viktigt att det ska vara avgiftsfritt för utländska studenter. Regeringen har själv skrivit nästan ett halvt A4 för de faktiska tillskott de utländska studenterna utgör. Frågan är varför man ändå vill införa avgifter för de människor som kommer från länder utanför EU och . Regeringen har aviserat att den vill göra det möjligt att ta ut studieavgifter av de studenter som kommer från andra länder. Vi menar att detta är ett steg mot en helt ny syn på utbildning utbildning som handelsvara, helt enkelt. Det kan också riskera att vara ett steg bort från värden som frihet, jämlikhet och kritisk granskning. Det är även risk för att samma regel införs för inhemska studenter, och det är precis det man gör i . Vi anser att en risk med införandet av avgifter för utländska studenter är att det är första steget mot att införa avgifter för våra studenter. Det är viktigt att komma ihåg att den princip som har haft att ge möjligheter till utländska studenter faktiskt har varit väldigt viktig. Kvaliteten minskar inte för att folk kommer och studerar i . Regeringen har själv skrivit i propositionen att detta på olika sätt kommer att berika vårt land och inte minst de länder dessa människor kommer ifrån. Så fort de får chansen stannar de i , och med sin kunskap berikar de helt enkelt samhällets utveckling. När de kommer hem till sina hemländer för de också med sig idéer och tankar från för att utveckla demokrati och utveckla möjligheten att helt enkelt vara egna individer och ha kunskapen som bas för utvecklingen av demokrati, jämställdhet och jämlikhet. Därför är det viktigt att komma ihåg det. De utnyttjar alltså inte systemet. I påvisas att det faktiskt inte är studenterna från tredje världen som kommer till landet, utan de kommer från , och andra redan rika länder. Vad är det för anledning att säga att de kommer till vårt land ett litet land som , som oftast är okänt i många delar av världen? Det enda jag själv kommer ihåg och alltid kommer att hävda är att för oss människor från andra delar av världen alltid har varit ett land som solidariserar sig med andra länder. Det är ett land där folk får möjlighet att utvecklas och utbilda sig. Jag själv är en av dem. Jag är visserligen svensk medborgare, men för dem som inte får den möjligheten är det mycket svårare, framför allt för kvinnorna och för människor som inte har rika familjer. Jag yrkar därför bifall till vår gemensamma reservation. 49 (): debatterar vi förslag om införande av studieavgifter. Det handlar om att det ska kosta att gå på universitet och högskola i om man råkar vara utländsk medborgare, medborgare i ett land utanför EU, EES och . Jag är förvånad över att vi står här och debatterar det. Jag trodde inte att det skulle ske i , men är vi där. Man kan fråga sig varför. Det var just det någon frågade mig för någon vecka sedan. Jag insåg att jag inte lyckats läsa mig till eller förstå något rationellt skäl för det. Det som nämns är vanligtvis att vi ska konkurrera med kvalitet och inte med att det är gratis. Om vi ska analysera vad man egentligen menar med det kan vi ställa oss frågan om kvaliteten ökar om något inte är gratis. Det är i så fall en helt ny princip över huvud taget. Man kan rimligtvis inte mena att kvaliteten ökar om det inte är gratis. Gäller det skola också? Kvaliteten på utbildningen skulle öka om barnen fick betala för den. Det kan inte vara så. Eller gäller det polisutredningar och brottsoffer, att kvaliteten på polisutredningarna ökar om brottsoffren måste betala för utredningarna? Gratis ger inte bra kvalitet, utan nu ska vi konkurrera med kvalitet. Det är en ny princip, en helt hysteriskt konstig princip. Låt oss se på röstandet: Kvaliteten på demokratin ökar om folk får betala för att rösta. Det är gratis nu; det kan inte ge någon kvalitet. Den typen av resonemang är minst sagt nyspråksaktiga. Vad handlar konkurrera med kvalitet om? Det kan man undra. Det som man möjligtvis skulle kunna få ut av det är att det skulle ge mer pengar och att man använde de pengarna till att höja kvaliteten. Men då finns det ett par frågor. Varför i så fall inte ge mer pengar och garantera mer pengar till kvalitet i stället för att förlita sig på att studenter kanske kommer hit? Vi i de rödgröna partierna har föreslagit till höjd kvalitet. Vi i anser att vi måste gå vidare efter det. Det är bättre att säkra pengarna om man verkligen vill ha höjd kvalitet. De som har infört studieavgifter, till exempel , har sett en ofantlig minskning av antalet utländska studenter. Jag läste att man på säger att de inte har några studenter som inte går på stipendier. I praktiken har det inte kommit mer pengar över huvud taget in i systemet. Då ger det inte heller pengar som skulle kunna användas till att höja kvaliteten. Det kan inte handla om det heller. Att konkurrera med kvalitet är mer en slogan, en alliteration. Det passar bra. Konkurrera med kvalitet det låter fint. Men vad handlar det egentligen om? Man kanske kan tycka att det är orättvist att svenska skattepengar går till att betala utbildningar för icke-svenska medborgare. Men på samma sätt kan man tycka att det är orättvist att barn som inte har betalat skatt får gå i skolan. Argumentet kan vara att alla andra inför det. Det har jag hört ibland: Det införs på alla andra ställen. Det är ett klassiskt argument annars från en bångstyrig tonåring alla andra gör så. Det är inget sakargument om man skulle ha det som ett argument. När man tittar på vad många andra har gjort, och jag vill uppmärksamma att det faktiskt inte är alla andra, ser man att många av dem som har infört studieavgifter har infört studieavgifter också för det egna landets studenter. Det finns, som jag ser det, inget riktigt sakligt motiverat skäl till det här, men det kan finnas sakligt motiverade skäl till att inte göra det. Om det inte finns några skäl åt det ena eller det andra hållet spelar det ingen roll. Amineh pratade tidigare om att de finska studenterna demonstrerade. Studenter i hela och är emot det här. De är tydliga. Men det är inte bara de, utan det är lärare, lektorer och många andra inom högskolesektorn som är mot det. Av remissvaren på den utredning där avgifter föreslogs framgår att en överväldigande majoritet var emot avgifter de flesta universitet och högskolor, , , , studenterna, lärarna, i princip alla. Man kan fråga sig varför. För att börja med småsakerna: Det blir krångligt och dyrt för universiteten. Det medför en massa administration. I stället för att satsa pengarna på utbildning satsar man på att införa administrativa system och kontrollera människor. Det minskar internationaliseringen. Regeringen pratar på om hur bra det är med internationalisering så att man nästan tror att de menar allvar. I praktiken landar man i ett förslag som innebär att internationaliseringen kommer att minska. Antalet utländska studenter kommer att minska kraftigt. Det finns inget som talar för att antalet skulle öka med det här förslaget, särskilt inte när stipendiesystemet inte är tillräckligt finansierat, anser vi. Man kan vidare ha skatteargumentet, att skatt inte ska gå till någon som inte har betalat något. Det är över huvud taget en väldigt konstig princip, för då hade man inte behövt ha skatter över huvud taget. Om man ändå tycker det kan man konstatera att de studenter som kommit hit bidrar till det svenska samhället. Många av dem betalar skatt medan de är här. Många stannar och bidrar. Andra åker hem och bidrar i andra länder, och det är väl inte dåligt det heller. Det är rimligtvis inte fel att fattiga människor från fattiga länder utbildar sig. Det kan inte vara fel och någonting som vi ska införa avgifter för och stävja. Internationaliseringen kommer som sagt troligtvis att minska med det här, trots att regeringen säger sig vara för det. Det står inte någonstans hur man ska lösa det här. Vi har ett annat stort problem som jag berörde tidigare. Hur ser vi egentligen på utbildning? Vad menar vi att utbildning är? Är det någonting som ökar i kvalitet om vi inför avgifter, något som vi vill att människor ska köpa från oss? Vi ska konkurrera för att få så många kunder som möjligt till vår utbildningsfabrik. Är det en handelsvara? Eller är det så att utbildning till och med är bra för samhället? Det anser jag. Det är bra för samhället, och det finns egenvärde i att vi har utbildning och att även de som inte har råd får chans att utbilda sig. Det finns en risk, och det har vi sett i , att universiteten förbereder sig på att konkurrera, vilket är fullt rimligt. Man har tappat oerhört många värdefulla studenter. Vad ska man göra? Jo, man ska försöka få tillbaka dem förstås. Det är rimligt. Vi måste försöka få de här kunderna till oss. Hur gör företag för att få kunder? Man jobbar alltså på ett mer företagsinriktat sätt. Ur en del aspekter kan det vara bra, men det är också enorma risker med att tappa tanken att man har en akademi och ett samhälle med en fristående akademi som inte är ett företag som försöker maximera antalet kunder och maximera vinsten. Sedan kan man ju undra vad som kommer. Jag ska citera från en debatt i kammare . En klok man, som då var utbildningsminister och heter , sade: Till skillnad från är jag inte beredd att verka för en uppdelning av studenterna i EU-medborgare eller EES-medborgare å ena sidan och övriga å den andra samt skärpa reglerna för de . En sådan uppdelning skulle motverka internationaliseringen av högskolan och i första hand drabba studenter från länder med svagare ekonomi. Han sade vidare: Jag har i flera debatter i den här kammaren varnat för att om man börjar införa avgifter för studenter som kommer från länder utanför EES-området så kommer detta att vara en murbräcka som till slut driver fram avgifter också för svenska studenter. För hur ska vi skilja på dem som kommer från länder utanför EU-området och dem som kommer från länder i EU-området? Det handlar om när vi ska säga: har du varit i för att få en avgiftsfri utbildning eller du ska betala fullt ut. Det kommer till slut att leda till att vi också tar ut avgifter för svenska studenter. Det här skapar en oerhört stor oro. Jag är fullt medveten om att regeringen i propositionen tydliggör att man inte är intresserad av att ta ut avgifter för svenska studenter och att man vill fortsätta att lagreglera det som är . Trots allt finns det en uppenbar risk. Det är så att alla länder som införde studieavgifter för utländska studenter också har infört det för svenska. Då kanske någon frågar sig vad som har hänt efter 2006. Jo, till exempel har infört avgifter. Jag har pratat med danska studenter som menar att har börjat införa avgifter även för danska studenter, om man studerar på deltid eller . har alltså gått vidare, och det är tyvärr en entydig utveckling. Jag tror och hoppas att vi i kan hålla emot den här utvecklingen, åtminstone så länge som det går. Men man ska vara medveten om att det här är ett problem som kommer och en debatt som kommer från den nyliberala högern och andra om att vi borde ta ut avgifter för alla. Det är en utveckling som vi i , som ni har förstått, är starkt emot. Jag vill därför yrka avslag på propositionen och bifall till reservation 1. Vi i står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1. 50 (): Jag vill börja med att framföra en hälsning från högskole- och forskningsminister . Han är helt satt ur spel. Han har problem med halsen och kan därför inte delta i debatten. Jag var själv med i en debatt i går där jag hörde hans problem och bekymmer, och det var även . Det som förvånar mig dock är att som var tänkt att representera Socialdemokraterna i dagens debatt inte heller är närvarande. Han var inte satt ur spel i går utan var väldigt alert. Är det så att han har fått förhinder finns det trots allt från största parti 130 riksdagsledamöter, men ingen ser vikten och behovet av att finnas med i den här principiellt viktiga debatten. Det är inte utan att man kan undra om det är vissa efterspel från diskussionen om Förbifart och vad som hände i den frågan. Återigen var det en splittrad opposition. Socialdemokraterna vek ned sig. Kontentan blev att nu ska det bli en folkomröstning om frågan. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Debatten handlar inte om Förbifart . Jag får be talaren att hålla sig till ämnet.) Förra läsåret var det 122 000 personer från länder utanför EU:s ekonomiska samarbetsområde som ansökte om att få börja studera vid svenska högskolor och universitet. Det är otroligt många. Förvisso är det knappt var tionde som fullföljer och gör allvar av sin ansökan, men likväl speglar antalet ansökningar att det finns en stor nyfikenhet på att studera i vårt land. Men ibland finns det en avigsida på myntet. I det här fallet gäller det dels de omfattande resurser som krävs för att handlägga de utländska ansökningarna, dels studiekostnaderna för den kraftigt ökande andelen av utomeuropeiska studenter. Och det här, talesperson , är väl några av förklaringarna till att det här förslaget ligger. Problemet är att de här ansökningarna tar väldigt mycket tid att administrera, eftersom de måste granskas och tidigare studiemeriter valideras. ledde det till ett kaos utan motstycke. Stor risk fanns för att de sökande inte ens skulle få sin ansökan prövad på ett rättssäkert sätt eller prövad över huvud taget. Det är inte hållbart i ett demokratiskt samhälle.