prot · GX09120 · 2010-05-18 00:00:00 — Så mycket var det för det. Därmed vet vi också vad som väntar, för vi har varit igenom det här en gång tidigare. Vi vet att i regeringsförhandlingarna kommer naturligtvis De rödgröna, era partner och , att föra fram det ena konstiga förslaget efter det andra om flyktingamnesti. Och de kommer absolut inte att acceptera de förslag som du har presenterat här . Vi har been there, done that, bought the T-shirt. Så är det. Vi vet precis vad det är vi får. Vi, däremot, har under den här mandatperioden tagit tag i de här frågorna. Vi har kortat handläggningstiderna, som var den kanske viktigaste och avgörande frågan för att försöka få kontroll på något som höll på att eskalera bortom all kontroll. Vi är nere i snitt i handläggningstid. Det är en stor framgång för den här regeringen och någonting som jag och är mycket stolta över. Utöver det har vi sjösatt de förslag som nu genomför om utökade informationsinsatser, och vi har fått försörjningskravet på plats. Det behövs mer. Jag är ödmjuk inför den här uppgiften. Det är inte lätt att få människor att fatta de rätta besluten om att bosätta sig i de regioner i där chansen till sysselsättning och boende är som störst. Men idéer, som inte har någon som helst möjlighet att vinna framgång här i kammaren, var ju dödfödda innan de över huvud taget levererades. I sakfrågan har vi, tycker jag, möjligen en samsyn när det gäller omfattningen av problemet, men definitivt inte när det gäller lösningarna. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:338 om 2020-strategin 31 Statsrådet (): har frågat mig vilka ambitioner regeringen har när det gäller tillväxten i och om jag kommer att verka för skarpa ambitioner så att ska kunna mäta sig med de viktigaste tillväxtekonomierna. Vidare ställer frågan på vilket sätt jordbrukssektorn kommer att lyfta fram EU:s tillväxt fram . Jag vill inleda med att uttrycka min uppskattning för engagemanget i för 2020 och möjligheterna att få debattera strategin här. Regeringen lägger stor vikt vid gemensamma arbete för att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och välfärd, men ska strategins ambitioner bli verklighet måste den också bli en realitet i den nationella debatten och politiken. Som vi alla vet har den globala finansiella krisen, och senast Greklandskrisen, skakat om såväl som övriga , och det är alltför tidigt att blåsa faran över. Krisen har blottlagt betydande svagheter och underliggande strukturella problem i de europeiska ekonomierna. Vi står nu inför stora utmaningar med ökad global konkurrens, utvecklingen mot en grön och resurseffektiv ekonomi samt demografiska förändringar med en åldrande befolkning. Det är i denna verklighet som EU nu ska lägga fast en ny strategi för tillväxt och jobb, den så kallade 2020-strategin. Mycket av förberedelserna för strategin skedde under det svenska ordförandeskapet. drev med framgång centrala frågor för strategin som vikten av ett minskat utanförskap från arbetsmarknaden och ett ökat arbetskraftsutbud, utvecklingen mot en grön och resurseffektiv ekonomi, återgång till sunda offentliga finanser, den framtida inre marknadens betydelse för tillväxt, ett framtida europeiskt forskningsområde samt vikten av öppenhet och frihandel för tillväxt och sysselsättning. Samtliga dessa är centrala faktorer för att långsiktigt öka EU:s tillväxtpotential, stärka globala konkurrenskraft och säkra välfärden i . Resultatet ser vi nu i , en gemensam strategi som ska antas vid . För regeringens del handlar detta om att satsa på utbildning, forskning och innovation, utnyttja ny teknik och omvandla idéer till nya produkter och tjänster. Det handlar om att utveckla en grön, resurseffektiv ekonomi med en väl fungerande inre marknad och frihandel. Det handlar också om att lägga grunden för full sysselsättning och minskat utanförskap för att säkra social delaktighet och välfärd åt alla. Det är också förutsättningar för att och övriga medlemsstater ska kunna stå sig i den globala konkurrensen med nya snabbt växande marknader, handelspartner och konkurrenter. Ett ökat arbetskraftsutbud och fler i arbete är en absolut förutsättning för att EU ska kunna hantera de stora utmaningarna och upprätthålla de nationella sociala trygghetssystemen. Den enskilt viktigaste åtgärden för att öka arbetskraftsutbudet är att skapa lika förutsättningar och möjligheter för kvinnor som för män att aktivt delta på arbetsmarknaden. Regeringens uppfattning är att bör sträva mot samma sysselsättningsintensitet bland kvinnor som män. EU har inte råd att inte fullt ut ta till vara den potential som kvinnor utgör. Jag delar tveksamhet att särskilt lyfta fram EU:s gemensamma jordbrukspolitik inom ramen för EU 2020. Det är min och regeringens uppfattning att en alltför stor del av EU:s gemensamma resurser går till just den gemensamma jordbrukspolitiken. För en modern budget som ger europeiskt mervärde krävs omprioriteringar av EU:s utgifter. I den kommande budgetöversynen kommer att verka för omfattande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till betydligt lägre utgifter. Ett av de områden som kan ge europeiskt mervärde är utgifter som syftar till att förbättra tillväxtpotential, som åtgärder för att främja forskning och utveckling, utbildning samt satsningar på transport- och energiinfrastruktur. 32 (): Jag ber först att få tacka Europaministern för svaret. Det är inte ofta som man i sak är överens i en interpellationsdebatt. Jag kan väl instämma i nästan allt som statsrådet har sagt, men problemet är att den säger en sak i denna kammare och sedan kommer hem med resultat från EU-toppmöten och andra EU-möten som är någonting helt annat. Det är just det som den här interpellationsdebatten handlar om. I grunden är vi överens om att vi ska ha en god tillväxt i . Men när man kommer hem med resultaten konstaterar jag att det är väldigt mycket gammal skåpmat. Man har varit överens om sysselsättningsmålen redan tidigare. Det var man . Fast det fanns ett annat mål, att det skulle vara lika många män som kvinnor som skulle arbeta, men det fanns ändå i EU-systemet. Statsrådet har möjligen läst min interpellation slarvigt. När jag frågade om jordbrukssektorn handlade det inte om synen på EU:s jordbrukspolitik, utan det handlade om på vilket sätt jordbrukssektorn kan bidra till att öka tillväxten i , för det är så det noggrant uttrycks i slutsatserna från det senaste toppmötet i . Vi är ett land och en kammare som är ganska stolta över att kunna säga att vi är ganska eniga i de här frågorna. Vi vill lyfta fram IT-sektorn. Vi vill lyfta fram tjänstesektorn. Vi vill lyfta fram clean tech. Vi vill lyfta fram life science. Vi vill också lyfta fram en del av den stolta industripolitik som vi är ganska överens om i den här kammaren. Ändå visar det sig, när vi får återrapporter från EU-toppmötena, att man kommer hem med någonting annat. Krav som man har varit överens om väldigt länge har det måhända inte hänt så mycket omkring, till exempel sysselsättningsmålen. I stället hänvisar regeringen till att det måste ses i skenet av att man har genomgått den stora globala krisen. Ja, det är klart att det måste gälla alla beslut som ska genomföras, herr talman. Men problemet är att den här strategin ska sträcka sig framåt. Det kanske är så att det mesta av det här ska sjösättas . Problemet är att där saknas de starka visionerna i dokumenten. Det är det här som den här interpellationsdebatten handlar om: Vad är det för idéer regeringen har för att få ett EU som står för att bli en av de främsta tillväxtregionerna i världen? Där saknar jag, och där saknar nog de flesta, några idéer från EU-systemet. Egentligen, herr talman, skulle jag ha velat ha den här debatten med . Men är det ju inte möjligt, utan jag får i det här sammanhanget nöja mig, och det är inte så lite det, med EU-ministern. Jag vill slutligen ställa ett par frågor till EU-ministern: vi fortsätta acceptera att det är jordbrukssektorn som ska vara framtidssektorn i , vilket statsministern och andra EU-ledare har kommit fram till? Var finns konkretionen i allt det man talar om med vackra ord? Det var bara jordbrukssektorn som särskilt omnämndes på förra gången. 33 Statsrådet (): Tillväxtstrategin för , EU 2020, är viktig på flera sätt. Vi är stolta från alliansregeringens sida och inte bara över vad vi själva har lagt in för inputs. Många av de faktorer som har lyfts fram är viktiga för att ska kunna konkurrera med växande kontinenter som exempelvis . Många av de länder som var utvecklingsländer på den asiatiska kontinenten för 20, 30, sedan har en bättre tillväxt än vad många EU-länder har, och det måste vi ta på största allvar. Det handlar om att fler länder i måste investera i forskning, kunskap och tillväxt. Fem övergripande målsättningar som handlar om dessa fält har tagits fram i EU 2020-strategin. En aspekt är att av EU:s samlade bnp ska gå till forskning. En annan är att EU:s ambitiösa klimatmål ska uppfyllas. En tredje är att av kvinnorna och männen i åldrarna ska vara sysselsatta. Hade inte funnits som en klar och tydlig feministisk röst på EU-toppmötena hade detta inte genomförts. Många länder var emot att man skulle ha samma mål och krav på kvinnor och män att arbeta. Jag stred intensivt för detta, och så gjorde också statsminister och finansminister . Nämner inte Lissabonfördraget jämställdhet mellan kvinnor och män? Jo, absolut. kommer det dock konkret på papperet att vi inte gör skillnad på kön i detta avseende. har inte råd att ha världens mest välutbildade hemmafruar, och det är något vi driver. Ett annat mål som kopplas till kunskap och utveckling är att av de unga inom Europeiska unionen ska få en akademisk examen och att av ungdomarna ska lämna skolan . Det sista målet, som har varit ganska kontroversiellt, handlar om ökad social delaktighet och bekämpning av fattigdomen. Vi tycker att det är viktigt att man fokuserar på den verkliga fattigdomen i . Det finns många individer i som lever i extrem fattigdom, inte minst i många av de färskare EU-länderna, och vi måste se till att deras välfärd säkras. Den här strategin ska tas . Han är mycket medveten om att som frihandelsvän och passionerad förespråkare av att radikalt banta jordbruksstödet inom Europeiska unionen ofta är en ensam och ganska radikal röst. I denna kammare är det ingen partiskillnad. Här är partierna från höger till vänster ense om att frihandel och marknadsekonomi också ska stödja och styra jordbrukssektorn. Så ser det dock inte ut på den europeiska nivån. går av EU:s totala budget till jordbruksstöd, och det måste minskas radikalt. Det finns dock nationer som gärna vill föra fram jordbrukssektorn . Det är olyckligt och trist att det har blivit så. Man måste dock nämna att det är andra sektorer som lyfts fram. En stor del av EU 2020-strategin handlar om gröna jobb, grön tillväxt, hållbar utveckling och smart tillväxt. Hade inte tillsammans med bland andra varit pådrivande i det hade vi inte fått radikala förslag som att exempelvis ha kvar 30-procentiga utsläppsminskningar och fortsätta tänka i den banan. Det är en sektor som definitivt ska lyftas fram. 34 (): Det är sant som statsrådet säger att vi ofta är en ensam röst när det gäller minskat stöd till jordbrukssektorn. Jag är övertygad om att jag har partikolleger som har åkt på en och annan käftsmäll i EU och fått utstå både spott och spe eller i varje fall blivit baktalade. Vi vet att man under det svenska ordförandeskapet hade en inofficiell överläggning bland EU:s jordbruksministrar utan att inbjuda ordföranden. Sådant har hänt förr och kommer säkert att hända . Det intressanta är dock att statsministern gick med på att jordbrukssektorn skulle vara något speciellt och skrivas in i detta. Man talar alltså med en röst i riksdag och med en annan på EU:s toppmöten, vilket är intressant. Låt oss gå igenom detta, . När det gäller klimatmålen 20-20-20 är det inget nytt och kom knappast som en överraskning. Det har vi hört . Det diskuterades redan inför . Det är sant som säger att det fanns två mål i Lissabonstrategin. Det ena handlade om jämställdhet och det andra om sysselsättningsgrad. Båda två var lika viktiga. uppfyller båda dessa, men det finns många länder som inte gör det. Uppgiften om att man ska öka andelen som ska studera på högskola har jag inte kontrollerat, så där kan jag inte säga emot . Det är möjligt att det är något som är nytt och som kan lyfta fram tillväxten. Att det ska vara som slutar i skolan har man inte riktigt kommit överens om . Jag har förstått att man fortfarande sitter och förhandlar om det, och har säkert mer kunskap om hur det går i dessa förhandlingar. Slutligen är fattigdomsmålet naturligtvis viktigt. Det finns områden som inte är med. Hur ska man kommersialisera innovationer? Hur ska man få fler och stabila företag inom Europeiska unionen? Hur ska vi få ökad frihandel och inte minskad? Hur ska vi få ett bättre och mer heltäckande konsumentskydd? Hur ska vi få funktionerna på den inre marknaden att fungera bättre? Vi har nämnt arbetslösheten. Framför allt talas det inte om företagande, frihandel och den inre marknadens funktionssätt. Man skriver att det är viktigt, men det sätts inte upp några mål eller någon konkretion på vad detta handlar om. I stället säger man att har problem just . När den gamla Lissabonstrategin kom fanns det ingen ände på tilltron till tillväxten i , och därmed blev den som den blev. Hur ska vi kunna mäta oss med tillväxtnationer i världen som till exempel länderna i ? Jag har svårt att tro att de lama förslag som har kommit fram i 2020-strategin ska hjälpa. Man talar om fem mål, varav de flesta är gamla som tas fram och dammas av för att man tycker att man bör göra något mer konkret än att bara prata. 35 Statsrådet (): Jag tror att de flesta av oss tycker att det är ganska glädjande att vi med den nya EU 2020-strategin har gått från Lissabonfördragets 24 mål till 5 mer övergripande mål där vi kräver resultat. är utmaningen att se till att länderna lever upp till att implementera målen. Som jämställdhetsaktivist ska jag noggrant följa hur exempelvis ett land som , där av kvinnorna arbetar utanför hemmet, når . och har också stora brister när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden, och det gäller att se till att de följer sin politiska hållning och lever upp till målen. Om nu dessa mål skulle vara så tandlösa som vill låta påskina i debatten kan man undra varför det var så starkt motstånd mot en del av dem. Varför var det så att många länder som är klimattrötta, och där europeiska politiker inte alls har samma engagemang i miljöfrågan som de hade på Köpenhamntoppmötet, nu inte var speciellt intresserade av att öppna möjligheten till 30-procentiga utsläppsminskningar? Man kan fråga sig varför det var så många länder som absolut inte ville skriva in att kvinnor och män ska arbeta lika mycket. Man kan fråga sig varför det var så otroligt många länder som inte alls ville ha en lika radikal politik när det gäller exempelvis grön tillväxt och jobb. Det måste vi också foga in. Det tror jag att vi gör i och med att länderna förstår att om man har anslutit sig till detta och om man vill genomföra EU 2020-strategin så måste man också leverera. När det gäller jordbruksstödet är det klart att den position och hållning är den mest radikala inom Europeiska unionen. Jordbruksstödet avhandlas inte bara i EU 2020-strategin; vi jobbar med det i långtidsbudgeten för Europeiska unionen och i de årliga budgetarna där vi kämpar intensivt för att detta ska minska och bantas. är bäst i klassen. Man kan säga att vi i praktiken nu lever upp till de fem mål som har satts upp. Men det innebär inte att de länder som är ambitiösa, som levererar och som har sunda offentliga statsfinanser inte ska behöva höja sin egen ribba. Tvärtom har vi ambitioner att kvinnor och män i som jobbar ska jobba ännu mer. Fler måste jobba mer för att ska kunna vara konkurrenskraftigt mot asiatiska tigrar som kommer fram på marknaden. Vi lyfter fram frågan om ett gemensamt europeiskt patent. Vi fick inte en konkret skrivning om detta i 2020-strategin, men det är något vi kommer att fortsätta att lyfta fram. Det är en bra, konkret fråga som debatteras . Det är viktigt för svenska och europeiska företag att ha ett patent som sträcker sig över hela unionen. Det finns ambitioner på EU-fronten också för den inre och den yttre marknaden vad gäller frihandel både internt och externt. Exempelvis släppte den före detta kommissionären så sent som en ny rapport på detta fält. Där lyfte man bland annat upp att man ska underlätta bilimport och att man ska ha en kollektiv talan för konsumenter och större interaktion när det gäller banktjänster. Man ska också underlätta olika former av rörlighet för att jämföra banktjänster och avgifter. Man försöker alltså se till att göra flera olika interna saker mer konsumentvänliga på den europeiska marknaden. För att inte EU 2020 ska bli ett dokument som inte levererar är det viktigaste nu att fokusera på implementeringen och se till att olika länder gör nationella handlingsplaner. Vi kan jämföra oss med varandra och även inspireras av varandra. Jag tycker att många inslag i den svenska välfärdsmodellen, exempelvis en god barnomsorg och äldreomsorg, är någonting som svenska företag verkligen kan exportera till många andra länder i . Många kan inspireras av det vi har gjort som vi kan lära av andra på andra fält. 36 (): Jag ska sluta med det jag tänkte börja med, nämligen just Lissabonstrategin och de 24 målen. Det kanske var för mycket. Det kanske var att ta till i överkant. Det kanske var svårt att följa upp. Det kanske var krångligt. Men problemet är att om man skriver alltihop om samma sak men inte gör någonting förpliktande vet vi att det inte brukar bli så mycket verkstad av det hela i EU. Tvärtom brukar det bli tandlöst. Vi har ett antal dokument inom EU-systemet som har varit hyllade när de har kommit, men sedan har det visat sig att de har varit ganska oanvändbara. Jag menar att det är detta som är problemet: Det finns för få konkreta förslag. Jag skulle kunna kommentera allt det som man har kommit överens om, men nästan alltihop är ju sådant som man har varit överens om ibland . Sedan sätter man in det och försöker stöpa om det till att bli någonting nytt och någonting som håller. Frågan är fortfarande: Vart tog egentligen ambitionerna för att lyfta fram de nya branscherna cleantech och life science vägen? Och vad hände när det gäller att lyfta fram tjänstesektorn? Vart tog det vägen? Från vänster till höger här i kammaren säger vi ju alltid att det är där de nya jobben kommer. De kommer inte i de gamla traditionella branscherna. Slutligen skulle jag vilja säga till statsrådet att jag aldrig har pratat om jordbruksstödet i denna debatt. Jag har pratat om jordbrukssektorn. Det var jordbrukssektorn, och inte jordbruksstödet i sig, som man skulle lyfta in som en ny tillväxtsektor. Det är lite grann av en annan debatt. Där är vi överens i , och vi vet att vi har stora delar av mot oss. Men den här interpellationen handlar inte om jordbruksstödet utan om jordbrukssektorn. 37 Statsrådet (): Det går inte i ett europeiskt perspektiv att sära jordbrukssektorn från jordbruksstödet då de mycket intimt hänger samman. I och med att vi har en livlig debatt inom Europeiska unionens länder där vi står på vitt skilda fält när det gäller om vi ska ha jordbruksstöd i den utsträckning som vi har eller inte är det självklart att många länder vill föra in jordbrukssektorn för att kunna bevara stödet. Det hänger intimt samman. Jag tror säkerligen att många delar av jordbrukssektorn kan utvecklas och vara en framgångssektor. Det ser vi inte minst när det gäller frågan om vi vill ha en bättre djurhållning, vilket vi ju alla vill. Vill vi ha bättre miljöfokus på produktionen? Om vi vill vi ha en mer hållbar och smart jordbrukssektor tror jag säkert att det finns nischer som definitivt kan vara framgångsrika. Men sektorn i sig är inte den viktigaste för framtid. nämnde sektorer som han tyckte missades i EU 2020-strategin. Jag vill framhålla att en del av de sektorer du lyfte fram , exempelvis miljöteknik, cleantech och annat, är sådant som man fokuserar på kanske mer än någonting med tanke på kopplingen till gröna jobb och grön tillväxt. Den ambitiösa satsning man föreslår nu vad gäller innovation och forskning att av EU:s bruttonationalprodukt ska gå till detta kommer självfallet att kunna gynna sektorer inom industrin så att de kan modernisera sin produktion och annat. Också där kommer man alltså att kunna gynnas av detta. Förutom nationella handlingsplaner och inspiration länder emellan tror jag att just fenomenet name and shame kommer att bli tydligt. Det är klart att inget land vill tillhöra förlorarna när vi jämför hur långt man har kommit med de olika målen. Därför är det bra att ha just fem konkreta mål. Lissabonfördragets 24 mål var spretiga, stora och svåröverblickbara. har man fem konkreta mål, och vi kan kontinuerligt kolla om man lever upp till dem. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Redogörelse /10:RRS32 till finansutskottet Motioner 2009/10:So16So18 till socialutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2009/10:FöU8 betänkanden /10:JuU28, JuU32 och JuU33 betänkande 2009/10:KU34 Anmäldes och bordlades Skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav betänkanden /10:AU13 Trygghetssystemen för företagare arbetslöshetsförsäkringen betänkanden /10:SfU15 Trygghetssystemen för företagare sjuk- och föräldraförsäkringen betänkanden /10:AU12 Nationell sfi-bonus betänkanden /10:SfU16 Nedsättning av egenavgifter betänkanden /10:NU16 Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet 2009/10:NU18 Genomförande av direktiv om förnybar energi 2009/10:NU19 Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet 2009/10:NU21 Vissa metrologifrågor 9 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2009/10:380 Otillgänglighet som diskrimineringsgrund av () till integrations- och jämställdhetsminister () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:809 Arbetslösheten och redovisning av arbetslösheten av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:810 Funktionshindrades ekonomiska villkor av () till statsrådet () 2009/10:811 Tillgänglighet till uteserveringar av () till statsrådet () 2009/10:812 Funktionshindrades rätt till sysselsättning av () till statsrådet () 2009/10:813 Politiska avrättningar i av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:782 Resor till utbildningar för personer med funktionsnedsättning av () till statsrådet () 2009/10:783 Riksfärdtjänst av () till statsrådet () 2009/10:792 Åtgärder kring bostadsuppskov och pensionssparavdrag av () till finansminister () 2009/10:793 Följder av vulkanaskan av () till näringsminister () 2009/10:794 Stöd till regionala flygplatser av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.