prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Det hade kanske också varit intressant att höra de svar han ger på oppositionens frågor. För att vara lite grundlig tänker jag läsa upp en del av artikel 3 i Lissabonfördraget, den så kallade raison dêtre, den yttersta motiveringen. Jag tänker lämna den passus som talar om gemensam valuta, så att inte går i taket. Man erbjuder sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser. Unionen ska upprätta en inre marknad och verka för en hållbar utveckling som bygger på en välavvägd ekonomisk tillväxt, på prisstabilitet, på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt på en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö. Vidare ska man främja vetenskapliga och tekniska framsteg, bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa, socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. Man ska främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna, respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. I sina förbindelser med den övriga världen ska man bekräfta och främja sina värderingar och intressen samt bidra till skydd av sina medborgare. Man ska bidra till fred, säkerhet, hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdom och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i . Jag tycker att det ibland är ganska nyttigt att gå tillbaka till den underliggande handlingen, och det var inte så länge sedan vi antog den, och läsa på. Om man läser detta, kommissionens förslag och vad majoriteten i finansutskottet har sagt slår det undan alla de punkter som Socialdemokraterna kommer med. Man säger att det går för fort, men man vill inte delta i framtagandet av EU 2020. Man vill att det ska föras en dialog ute i landet. Det hör faktiskt till saken att diskussionen om Lissabonstrategin har pågått i . Det var EU-15 och är det EU-27. Det är ingen nyhet att man skulle jobba vidare med en EU-strategi till 2020. Jag kan inte se att det är något bekymmer med hastigheten. Jag kan hålla med om att krishanteringen prioriteras av många länder ute i i stället för att man tänker på 2020. Men vi kan inte tvinga 27 länder att göra precis som vi vill. ligger i framkant, och därför ska vi hjälpa de övriga länderna så gott det går att utveckla sig. Man behöver inte uppfinna hjulet en gång till. 63 () replik: Dels fick jag en direkt fråga av , dels har jag en fråga till . Först och främst: Vi deltar gärna i processen. Varför vi i har visat att vi har en avvikande mening är för att vi inte är nöjda med det som vi har sett. Vi menar att EU 2020-strategin måste bli mycket mer progressiv och radikal när det gäller att sätta människan före marknaden, när det gäller jämställdhetsfrågorna och när det gäller den gröna omställningen. Vi välkomnar att statsministern diskuterar med just . Det är ju mycket olyckligt att det sker som vi har den här viktiga debatten, för den diskussionen hade jag gärna också varit med i. Självfallet ska vi vara med i diskussionen . Vi tänker fortsätta debatten om hur vi ska forma ett modernt, smart, energimässigt bra och socialt bra . Det tänker vi fortsätta med även när EU 2020-strategin är genomförd. kommer vi till min fråga. Den handlar om löner. Den nordiska modellen och den svenska modellen, alltså att vi har två starka arbetsmarknadsparter ute på arbetsmarknaden och vi konkurrerar med kompetens och höga löner, har visat sig vara en framgångsväg och vi har haft hög sysselsättning. går vi i motsatt riktning då det trissas fram låglönejobb ungefär som i många av de länder i som har låga löner, och där är ju arbetslösheten hög. Tycker att vi ska gå den vägen och forma en politik som leder till låglönejobb? 64 () replik: Vi börjar med synpunkten och frågan om deltagandet i processen. Jag kan tycka att det är konstigt att man talade om att man hade en annan samhällssyn och därför ville lämna en avvikande mening redan innan kommissionens handling över huvud taget kom till . Det finns ju skrivna protokoll på det. Förhoppningsvis deltar ni sedan i fortsättningen i den här frågan tills den slutgiltigt ska antas i rådet. Sedan kommer vi in på det som vi kan kalla Lavalfrågan. När vi var i tillsammans var där och talade för oss. Han är professor och var tidigare kommissionär. Er gruppledare i ekonomiska utskottet tog upp den här frågan med honom, men han passade då han inte tyckte att det var någon fråga som han skulle lägga sig i. Jag har inte sett de här problemen. Jag upplever hur företag från andra länder jobbar i , och har de allra flesta, de som jag känner till, avtalsmässiga löner. Ofta lägger de anbud som kanske är billigare, men det är inte fråga om att hänga ut någon. Hela Lavalprocessen har visat sig vara ganska olycklig för del, för det är flera som tycker att vi har varit lite väl morska i debatten. 65 () replik: Jag tycker inte att Lavalfrågan är oviktig. Den är oerhört viktig. Vi ska se till att ingen diskrimineras oavsett var man tar ett arbete. Men min fråga var större än så. Den handlar faktiskt om den politik som ni bedriver just nu i . Ni bedriver faktiskt en politik som leder till lägre löner och låglönejobb på samma sätt som det finns låglönejobb i andra delar av där det historiskt sett har varit en högre arbetslöshet. Vår poäng med den svenska modellen och den nordiska modellen är att vi konkurrerar med kompetens och höga löner och därmed också får bra jobb och fler i arbete. Tyvärr går den borgerliga regeringen åt motsatt håll. Man vill se till så att det blir större löneskillnader ute på arbetsmarknaden. Alltså går det borgerliga mot ett sådant som vi inte vill gå mot. Det var det jag frågade om, alltså om han delar den uppfattningen och tycker att det är en framkomlig väg med låglönejobb i . 66 () replik: blev det plötsligt en arbetsmarknadsdebatt. När jag satt i 20022004 gjorde man statistik på löner på den offentliga sidan i och på den offentliga sidan i . Det var alltså under den socialdemokratiska regeringens tid. Man kom fram till att en busschaufför i hade ungefär samma lön som en adjunkt i . Så Socialdemokraterna drev nog en väldigt hård politik bland annat på utbildningssidan där lönerna halkade efter. Med vår politik, om vi ska ägna oss åt arbetsmarknadsfrågorna i det här fallet, och de siffror som vi ser när det gäller köpkraft och annat kan det inte vara så att vi har en låglöneprofil precis. 67 () replik: Jag blev lite förvånad när jag hörde från här. Jag trodde att du skulle börja diskutera Lissabonfördraget i stället för Lissabonstrategin eller komma in på EU 2020. Det är faktiskt det som diskussionen handlar om här. Jag tycker att det är helt fel att fara med osanning och säga att , Vänstern och Socialdemokraterna anmäler avvikande mening. Vi anmäler ju avvikande mening gentemot regeringens ståndpunkt. Det är inte konstigt, för ni har inga åsikter om EU 2020. Det finns ju ingenting här förutom jämställdhetsområdet som ni väljer att lyfta fram och säga att vi kanske borde göra någonting mer av. I resten av punkterna är det bara som att ni sitter på åskådarläktaren och säger: Kommissionens förslag är ganska bra, så det kan vi väl syssla med! Vi menar att vi ska föra fram och lite mer radikala förslag. Vad vill vi med framtidens EU? Vi från de rödgröna menar att detta är en krisstrategi, men vi vill ha en framtidsstrategi för EU. Vi menar att en green new deal, alltså en grön omställning av EU, är A och O. Vi menar att målet måste höjas så att koldioxidutsläppen måste minskas till , vilket betyder att vi skapar nya arbetstillfällen, och nya arbetstillfällen är precis det som många länder i EU är i skriande behov av, också vi här i . Jag menade i mitt anförande tidigare att ni i betänkandet hyllar miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel av central betydelse som ni för en helt annan politik i där ni faktiskt sänker koldioxidskatten. Om ni ska följa det som ni skriver i utlåtandet borde det betyda att ni nu lovar att ni ska höja koldioxidskatterna i därför att det är det främsta ekonomiska styrmedlet. Frågan är: Vill ni ha koldioxidskatter även på EU-nivå då? 68 () replik: Vem som har sagt vad och vad man lämnade avvikande mening till får tolka som han vill. Jag tolkar det bara på ett sätt, nämligen att man markerade direkt att man inte var intresserade av att vara med på att göra ett bra förslag som sedan går vidare till kommissionen för utvärdering och sedan till rådet. Det är väl normalt det sättet man jobbar på, alltså att man avvaktar en handling som kommer från kommissionen. Man kanske sätter sig ned och diskuterar hur frågorna ska lösas, men det var ju redan markerat innan att ni inte skulle delta i det hela. När det gäller att skapa nya arbetstillfällen är vi helt överens om den krissituation som vissa länder befinner sig i i . Någon uttryckte det som att man inte kan planera för morgondagens middag när man inte har mat för dagen, och det är väl den situationen som , och befinner sig i. Men i och med att vi befinner oss på andra sidan är det desto viktigare att vi kan visa en styrka och enighet när vi går ut och talar om hur vi ska lyfta EU 2020. 69 () replik: Jag kan bara tolka svaret på ett sätt, och det är att och den borgerliga majoriteten inte har några direkta åsikter om EU 2020 utan är ganska nöjda med kommissionens förslag. Däri ligger den politiska skillnaden. Vi från tillsammans med Socialdemokraterna och lägger fram förslag om att skärpa EU:s politik på en rad områden därför att vi menar att EU kan bättre. Det är där skillnaden ligger, så det är klart att vi har en reservation när det gäller detta. undviker att svara på frågan om koldioxidskatter. Är han för eller emot? Vad anser regeringen egentligen? Den enda politiska fråga som den borgerliga majoriteten kan sägas vilja lyfta upp är jämställdhetsfrågan. Man tycker att jämställdhetsfrågan kanske borde lyftas upp lite mer. Man beskriver dock inte på vilket sätt man vill att den ska lyftas upp. Vi från de rödgröna menar att frågan om jämställdhet borde vara en av målsättningarna med EU-politiken, en av de fem politiska målsättningarna. Vi har för övrigt en ändring i målsättning tre gällande hur mycket utsläppen av koldioxid ska sänkas framöver. Där lämnar walk over. Han säger ingenting, har inga åsikter, tycker att EU kan sköta det, har inga ståndpunkter alls. har ingen linje för EU-politiken. De vill ingenting på EU-nivå. De väljer att sitta ned och bara säga jaja, det är bra. Det duger dock inte. Vi måste ha en aktiv EU-politik för att kunna påverka, särskilt med tanke på att strategin ska gälla framåt. Då är den viktigaste utmaningen en grön omställning, en bättre miljö- och klimatpolitik som skapar nya jobb för framtiden. Det är vad som behövs på EU-nivå. Jag beklagar att numera satt punkt för sitt EU-engagemang. 70 () replik: Det är lite märkligt att höra en representant för ett parti som motarbetat EU-samarbetet påstå att inte har någon Europapolitik. Man kanske skulle titta på det gröna partiet i och se hur positiva de är till vissa frågor i och vilka tankar de har om EU 2020. Vi har tankar om EU 2020, det är fullständigt självklart, men vi vill delta i processen. Vi vill se den sakta rulla fram tills rådet fattar beslut om vilka punkter man ska driva. Då kanske det kommer upp sådana punkter som skulle vilja ha med, men om han ställer sig utanför processen är det inte säkert att han får med de punkterna. Möjligtvis kan kolleger i lägga fram en miljöpolitik som får tydligare kraft än vad som blir fallet om man ställer sig utanför samarbetet i denna kammare. 71 (): Riksdagskolleger och åhörare! är ett viktigt bidrag till arbetet med att öka EU:s tillväxtpotential och sysselsättning. Det handlar i grund och botten om förutsättningarna för vår gemensamma välfärd. Det absolut viktigaste i en tillväxt- och jobbstrategi är att alla mål och åtgärder är relevanta för främjandet av tillväxt och jobb. Det kan tyckas självklart, men ibland faller man för frestelsen att i en tillväxtstrategi även inbegripa andra mål. Det kan visserligen röra sig om mål som är viktiga och eftersträvansvärda till exempel mål om välfärd men som inte direkt syftar till det övergripande målet. Ökad välfärd är den positiva effekt vi får om vi förmår konkurrera med omvärlden genom att orka ställa om våra ekonomier till moderna och hållbara system där vi ständigt förbättrar oss och lär oss nytt. Målen, fru talman, måste vara mätbara i förhållande till tillväxten. Att exempelvis mäta investeringar i forskning och utveckling är meningslöst om dessa investeringar inte leder till innovationer som ger tillväxt och skapar jobb. Vi har i många möjligheter att bli globalt konkurrenskraftiga. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram tre områden. Det första området handlar om att vi har stora möjligheter till grön tillväxt, en hållbar tillväxt. Genom omställning till en grön, resurseffektiv ekonomi kan vi inte bara skapa nya industrier och företag utan också modernisera den industriella basen och utveckla helt nya tjänster som vi möter klimatmål och ökar vår konkurrenskraft. I utskottsbetänkandet lyfter vi fram ekonomiska styrmedel som viktiga i en sådan styrning. Alliansregeringen har gjort höjningar av koldioxidskatter och miljöskatter som vi sänkt skatten på arbete det som brukar kallas grön skatteväxling. Vi är tydliga med att vi gärna vill gå vidare med den; vi hade ingen sådan i den senaste budgeten. Det finns i skattesystemet en indexering av koldioxidskatterna som är automatisk. har i debatten försökt göra poäng av att indexeringen blir negativ på grund av den finansiella krisen, lågkonjunkturen och de därmed sjunkande prisnivåerna; konsumentpriserna har sjunkit under den finansiella krisen. När konsumentpriserna sjunker blir den givetvis negativ. Då gör gällande att alliansregeringen försökt göra poäng av att inte ha sänkt koldioxidskatterna. Det är viktigt att säga, både till kammarens ledamöter och för protokollets skull, att det inte fanns något aktivt beslut att sänka koldioxidskatterna. Det var helt en följd av indexeringen. Det andra stora området och möjligheten handlar om att öka kvinnors deltagande i den ekonomiska utvecklingen. På så sätt blir vi konkurrenskraftiga gentemot andra regioner i världen, regioner med mycket större befolkning. Därför måste fler ges möjlighet att bidra till tillväxt genom kunskap, erfarenhet och engagemang. Kvinnors kraft och idéer behövs. Det är således glädjande och jag hoppas att också finner det glädjande att fått gehör i och med att jämställdhetsfrågorna berörs i kommissionens meddelande. Vi kan naturligtvis ha ännu högre ambitioner, anse att jämställdhetsfrågorna ska lyftas fram ännu mer. Jag är säker på att innan EU 2020-strategin är färdig har vi tagit ytterligare steg på vägen. Utskottet lyfter fram att vi saknar konkreta målformuleringar om kvinnors ökade sysselsättning. Vi efterfrågar just den typen av konkreta mål. Om man har mätbara mål är de också lättare att följa upp. Det tredje området som jag vill lyfta fram gäller de små företagen. Det är i de små och medelstora företagen som jobben kan komma. Det är där de stora möjligheterna till tillväxt finns. Därför behövs det verkliga förenklingar och förbättringar för de små och medelstora företagen. Det behövs en fungerande inre marknad som ger små och medelstora företag möjlighet att expandera, samt en bättre lagstiftning som minskar kostnaderna och förbättrar tillgången till kapital och utbildad arbetskraft. Det är helt enkelt nödvändigt för en ökad ekonomisk utveckling. Det handlar om att bygga vidare på den small business act som finns. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till finansutskottets förslag i utlåtandet. 72 () replik: säger, apropå indexeringen, att det inte var ett aktivt beslut att sänka koldioxidskatten. Jag menar att det var ett aktivt beslut, för genom att göra andra höjningar hade man kunnat se till att den indexering som finns hade undvikits. Därmed blev det ett aktivt beslut att faktiskt sänka koldioxidskatten i . Majoriteten väljer att lyfta fram detta i inspelet till EU 2020. Koldioxidskatten är lite unik i EU-sammanhang eftersom de flesta EU-länder inte har någon sådan. Därför tycker jag att det är bra att det lyfts fram att vi bör ha koldioxidskatt på EU-nivå. Frågan är dock om beslutet ska ligga på EU-nivå eller om det ska vara upp till medlemsstaterna att bestämma. sägs ingenting om det. Sedan tycker jag att det i avsnittet om grön omställning saknas mycket beträffande majoritetens åsikt. Den enda fråga majoriteten egentligen säger sig vilja driva hårdare på EU-nivå är den om jämställdhet. Det säger jag ingenting om. Jag tycker att det är bra att man lyfter fram den, även om jag tycker att den borde finnas med i en av målsättningarna. Varför lyfter majoriteten inte fram att den gröna omställningen, alltså klimat- och miljöpolitiken, är en fråga som aktivt ska driva i EU för att få ett bättre EU 2020? Där lägger sig majoriteten ganska platt, och det beklagar jag verkligen. 73 () replik: Tack, , för att vi fick ett tydligt erkännande att det var indexeringen som i sina tidigare inlägg åsyftade när han påstod att vi hade sänkt koldioxidskatten. Det var alltså en automatisk följd av den skattelagstiftning vi har. Vi är tydliga. Vi skriver att koldioxidskatt och energiskatt är kraftfulla och samhällsekonomiskt effektiva styrmedel som även i fortsättningen bör vara centrala delar av den svenska klimat- och energipolitiken. Vi är tydliga med att vi vill gå vidare med det. Vi är tydliga med att höja miljöskatter och sänka skatten på arbete, det som brukar kallas grön skatteväxling. Jag har fått intrycket att det har varit lite av adelsmärke. I budgetmotion hittar man inte uttrycket grön skatteväxling en enda gång. Man hittar ordet skatteväxling en gång, syftande historiskt till det som gjordes under förra mandatperioden. Det enda man nu hittar är gröna skattehöjningar på bensinpriset utan att man för den skull kompenserar med några sänkta skatter på arbete eller något annat, utan det är rena skattehöjningar. Vad är det som är så fel med en skatteväxling? Det ligger i både alliansregeringens och kort. Vi vill gärna höja miljöskatten, men vi gör det som vi sänker andra skatter. Vi vill inte tränga upp till exempel människor på landsbygden mot väggen utan att ge dem några alternativ. Det är det som ligger i korten. Där är vi tydliga med att vi gärna ser ekonomiska styrmedel men inte ett höjt skattetryck. Vi vill växla skatter. 74 () replik: ägnar sig åt svensk inrikespolitik. Man nämner inte EU en enda gång. Själva syftet med EU 2020-strategin är vad som ska hända på EU-nivå. Jag noterar att ni i utlåtandet har skrivit att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är viktiga för miljöpolitiken för att nå uppsatta mål. Där anser och de rödgröna att vi bör öka EU:s krav till minst 30 procents minskningar. har ingen annan mening än att man tycker att det är helt okej att lägga sig på en lägre nivå. Det intressanta i argumentering är att han beskyller oss för att använda de ekonomiska styrmedlen. Ja, vi har lagt in i vår budget att vi tycker att miljöskatterna ska höjas. Jag hade önskat att även andra länder hade gjort det, men det finns inte koldioxidskatter i alla EU-länder. Men det har vi i föreslagit i . Jag menar att ni har tagit ett aktivt beslut att låta indexeringen leda till att koldioxidskatten minskar i . Det är det som är det allvarliga. Ska man bli trovärdig och driva en politik på EU-nivå är det bra om man själv genomför det i och visar att det är möjligt. Vi vet att det är möjligt i . Det gjorde vi rödgröna under förra mandatperioden, och det kan man framhäva som ett bra exempel. Vi måste gå vidare med detta. Om vi tycker att det är en bra modell i , kanske vi kan överföra den på EU-nivå. Det är därför vi för fram att vi måste ha skarpare klimatbeslut på EU-nivå. EU måste återta ledartröjan i klimatpolitiken som kan leda till skapande av nya arbetstillfällen. Det är A och O i den rödgröna reservationen inom det område som gäller grön omställning. Där väljer ni från majoritetens sida att inte säga någonting alls. Jag beklagar det verkligen. 75 () replik: Jag svarade på fråga och blir beskylld för att prata inrikespolitik. försökte leda i bevis att vi aktivt hade sänkt koldioxidskatten. Vi har fått ett erkännande från att det handlade om indexeringen i skattesystemet. har vi rett ut det. När det gäller hur vi ska hantera koldioxidskatter på EU-nivå kan jag säga att jag inte skulle ha någonting emot att vi fattade majoritetsbeslut i fråga om den typen av skatter. Jag vet att inte gillar det, att Socialdemokraterna inte gillar det. och jag sitter i samma båt i den kategorin. Jag vill vara tydlig att jag inte skulle ha någonting emot det. Det är en EU-fråga. Man skulle kunna ha överstatliga beslut i den typen av frågor. Men det viktiga är att lyfta fram själva konceptet, och det gör vi här. Vi lyfter fram själva konceptet om att koldioxidskatter och den typen av ekonomiska styrmedel är överlägset bäst när det gäller att styra mot mer klimatsmart och resurseffektiv ekonomi. När det gäller ambitionen att minska utsläppen förutsätter jag att är uppdaterad på att och EU har sagt att vi ska växla upp. Vid klimatförhandlingarna i nådde vi inte fram; hade inget mandat till exempel. Jag är den första att beklaga det. Men är väl medveten om att EU har varit mycket tydligt med att vi ska växla , men det är fortfarande en förhandlingsprocess. Det kommer nya klimatförhandlingar, och där vill vi få någonting ut av de andra länderna också. 76 () replik: Vi vill att EU 2020-strategin ska vara kraftfullare vad gäller både jämställdhet och trygghet på arbetsmarknaden och att det inte ska vara någon lönediskriminering beroende på vilket land man kommer ifrån. Därför måste jag ställa frågan även till för ville inte eller kunde inte svara om låglönejobb. Kanske , som står för ett ännu mer marknadsliberalt parti, vill svara på frågan om det finns något exempel på ett EU-land eller ett annat land i världen där låga löner leder till lägre arbetslöshet. 77 () replik: pratar om låglönejobb. Vi har ingen sådan ambition, ingen sådan strategi. Det verkar som att det skulle finnas något slags dold agenda. Det som Lavaldomen och hela diskussionen om utstationeringsdirektivet, om att företag ska kunna vara aktiva inte bara i sitt hemland utan också i andra länder och där har fått backning handlar om är att vi har diskriminerat företag. Även om företaget hade precis samma villkor men inte ett svenskt kollektivavtal var det tidigare okej att diskriminera och kräva ett svenskt kollektivavtal även om lönerna och förmånerna var precis desamma. Den typen av diskriminering är inte okej. Det är grundproblemet, som vi har löst. Jag vet inte om det i förlängningen innebär att tycker att det är okej att svenska byggarbetare skriker: Go home! Det gav inte Lavalarbetarna några bättre förutsättningar de fick inte ens ha sina jobb kvar. Den grundproblematiken har vi mött. 78 () replik: Jag tycker att Lavalfrågan är jätteviktig vi kommer in på den längre fram i debatten och vill lyfta upp den vidare på den dolda agenda som den borgerliga regeringen har för att trissa fram låglönejobb i . Det har gett er en reprimand för. Varför talar ni inte om vad det handlar om, att det kommer att leda till lägre löner i ? står för regeringens politik som leder till lägre löner och till att det blir större skillnader på arbetsmarknaden. har vi inte sett något land i världen där låga löner leder till lägre arbetslöshet. Har något sådant exempel? 79 () replik: Nej, jag har inget sådant exempel. Vi har inte den ambitionen. säger att vi skulle ha något slags dold agenda.