prot · GY097 · 2010-10-26 00:00:00 — Den dåvarande arbetsmarknadsministern lät utreda en obligatorisk försäkring, men det förslaget kastade man i papperskorgen. skulle jag vilja hävda att det råder stor osäkerhet om vad regeringen egentligen avser att göra med arbetslöshetsförsäkringen. Det finns olika och motstridiga uppgifter från olika företrädare för regeringen, och denna osäkerhet om framtiden för en så viktig del av arbetsmarknadspolitiken är inte rimlig. Enkelt uttryckt: Det verkar inte som om regeringen själv vet vad regeringen vill. Det är den ena delen. Den andra delen är varför man eventuellt skulle vilja göra det man gör och vad man har för avsikter med detta. Jag ska försöka återkomma till båda dessa delar. Det har som sagt funnits en tidigare utredning som man har slängt i papperskorgen för att man inte tyckte att den motsvarade de krav man ställde. Det är den ena delen den osäkerhet som har uppstått. Vad är det som gör att man nu skulle kunna vilja ha en obligatorisk försäkring som man inte ville ha alldeles ? Det är väl bara som den utredningen avfärdades. i valrörelsen hade vi i en intervju med statsminister en diskussion om detta. Då sade statsministern nej till en obligatorisk försäkring. Han hävdar att man inte är beredd att gå mot en obligatorisk a-kassa med den modell som utredningen föreslog. Man pratar om att det ska utredas på nytt, men det är ju i princip samma direktiv som ligger i denna utredning. Arbetsmarknadsministern hänvisar också i svaret till att ska utgå från de reformer som regeringen har genomfört inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. I detta fall handlar det naturligtvis om de reformer som gäller arbetslöshetsförsäkringen. Då kvarstår de problem som gör att är tveksam till om man över huvud taget ska införa en obligatorisk a-kassa. kallar förslaget för en straffskatt på arbete. Vad är det som gör att en ny utredning skulle komma fram till något annat resultat när direktiven är ungefär desamma? Det är viktigt för ministern att reda ut det här, tror jag, så att vi vet vad det är för arbetsmarknadspolitik som regeringen avser att föra. Det är också intressant att fråga sig vilka problem man menar att en obligatorisk försäkring ska lösa. Det skulle jag vilja att arbetsmarknaden ägnade åtminstone en del av sitt svar åt att förklara för dem som lyssnar på debatten och för dem som följer regeringens ståndpunkt i frågan. Vilka problem är det man vill lösa när man ska genomföra en obligatorisk a-kassa? Och vad är det som säger att den här utredningen skulle komma till något annat resultat än den förra, som den moderate finansministern kallade för en straffskatt på arbete? är också tveksam till om denna utredning kan komma fram till något annat förslag. Så sent som i valrörelsen, bara för , avvisade statsministern detta i en intervju i frågan. Alltså: Det finns en stor osäkerhet i frågan. På vilket sätt har osäkerheten förändrats? Och varför skulle man över huvud taget vilja genomföra en obligatorisk a-kassa från regeringens sida? 43 (C): tar upp en mycket viktig fråga den om likt ska ha en allmän solidarisk arbetslöshetsförsäkring eller inte. Jag tycker att frågan verkligen handlar om solidaritet med de många människor som står utanför den trygghet som en arbetslöshetsförsäkring innebär. A-kassan finansieras till sin absoluta huvuddel av 26 årliga statliga skattemiljarder som borde komma alla som söker arbete till godo. Jag tror att det var 700 000 människor som inte var med i a-kassan . Det är ännu fler . ställer upp för dem som är sjuka och som blir äldre genom en allmän arbetslöshetsförsäkring och genom en allmän folkpension som omfattar alla som arbetar eller som är äldre. På samma vis borde det vara självklart att alla som söker arbete omfattas av samma trygghet en allmän arbetslöshetsförsäkring så att alla statliga skattemiljarder kommer de svenskar som söker arbete till del. Arbetsmarknadsministern ger ett entydigt och bra besked här som jag välkomnar att regeringen vill införa en allmän arbetslöshetsförsäkring och att detta nu ska utredas. Jag skulle vilja ställa frågan här : Vem kan egentligen motsätta sig något så behjärtansvärt och solidariskt som en allmän arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla? Det är egentligen tragiskt att de som ska företräda arbetstagarnas intressen fackförbunden, och framför allt de röda fackförbunden har lagt sin tid och kraft på att till varje pris förhindra att vi får en allmän solidarisk arbetslöshetsförsäkring. Jag hade hoppats att kanske skulle komma med lite nya ögon till den här mandatperioden och ha tänkt till och utvärderat. Jag letade efter någon öppning, men jag hittade ingen. Han ägnar sin kraft åt att till varje pris förhindra denna rättvisereform. Motiven för en sådan här rättvisereform är ju så starka, och motivet mot är bara ett enda: att facken ska ha ett bra medlemsargument. Jag vill ha fackförbund som ska behandla alla sina medlemmar lika och stå upp för arbetstagarnas rättigheter. Men jag vill inte ha fackförbund som motarbetar en allmän arbetslöshetsförsäkring. Det är trist. Inställningen att det ska svida i skinnet om man inte lyckas få sitt första jobb och därför inte har kunnat gå med i a-kassan och att man ska vara hänvisad till socialbidrag och låga aktivitetsersättningar är inte en inställning som är värdig en socialdemokrati värd namnet med det som man ändå står för och har stått för genom decennierna. Jag menar att inställningen att förvägra 700 000 eller en miljon människor rätten att få del av de 26 årliga skattemiljarderna och ha en trygghet när de söker arbete är att svika dem som tvingas leva utan inkomst eller på makens eller makans inkomst under små omständigheter. De kanske också tvingas söka socialbidrag. Detta vill den borgerliga regeringen förändra genom att utreda i syfte att få en rättvisereform. Men när det gäller dem vars brott är att inte ha tillgång till a-kassan är brottet ett enda: att inte ha lyckats få ett första jobb eller inte lyckats betala sin medlemsavgift till facket eller a-kassan. Tack, ministern, för ett utmärkt svar! 44 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tyckte att motiven för att det är viktigt att de allra flesta som arbetar har en inkomstförsäkring vid arbetslöshet blev ganska väl utredda av . Skälet är förstås, , att man inte riktigt vet om man löper en risk för att bli arbetslös, och då är det rimligt att man har ett skydd i form av en bra omställningsförsäkring. Därför har regeringen beslutat att denna fråga ska utredas i en parlamentarisk utredning och i nära kontakt med arbetsmarknadens parter. Alla vi som har arbetat med a-kassan vet att det är ett komplext regelverk. Det är lappat och lagat under många herrans år. I stort sett är det bara de som handlägger a-kasseärenden och de på samordnarorganisationen som kan räkna ut vad man kan få i ersättning vid arbetslöshet. Det är också en del i direktivet; det ska vara transparens. Det måste finnas en förutsägbarhet. Om man blir arbetslös vad gäller då? Det är knivigt . Frågan har utretts, och resultaten har inte slängts i papperskorgen. Däremot beslutade regeringen att inte gå vidare med detta förslag. Men det finns även mycket material där som man kan ha till godo. Hur detta sedan ska vara organiserat om det ska vara i form av fristående a-kassor som det finns ett trettiotal av eller i någon annan form är egentligen mindre intressant, tycker jag. Jag tycker att a-kassorna sköter uppgiften på ett bra sätt. Det är väldigt lite felutbetalningar och så vidare. Jag vet att de också tycker att regelverket är krångligt. Om man kan underlätta för dem som ska betala ut och dem som ska få ersättning är det väl alldeles utmärkt. Men skälet för utredningen är att fler löper arbetslöshetsrisk, och då är det rimligt att man har en bra omställningsförsäkring. Därför vill regeringen utreda detta. Vi får se vad utredningen landar i 2013 och på vilket sätt vi kommer att gå vidare då. Det är det jag kan säga så här långt i den saken. 45 (S): funderar över vad jag ägnar min kraft åt. Jag ägnar min kraft åt att försöka få regeringen att tydliggöra sin linje. Jag gör det dels för arbetsmarknadens parter och medborgarna i det här landet, dels för mig själv som en deltagare i oppositionen. Det är mycket lättare att opponera om regeringen har en tydlig linje. Det är det som är bekymret. Det finns en stor osäkerhet i den här frågan. Jag vet vad jag tror och tycker är det rätta och riktiga. Vi socialdemokrater är väldigt tydliga med vad vi tycker. Vi vill ha en frivillig arbetslöshetsförsäkring av den modell som vi har haft . Den har tjänat oss väldigt väl och fyllt sin uppgift i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Jag ställde en fråga till arbetsmarknadsminister om varför man skulle vilja ha en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Då svarar : Ja, till exempel för att man inte vet om man blir arbetslös. Om jag är rätt informerad har möjlighet att kommentera det har en bakgrund i , det vill säga polisernas fackförening. Kan redovisa för mig hur den a-kassan ser ut och fungerar? Det skulle vara spännande att höra. säger att det finns ett komplext regelverk och att det är ett problem. Där är jag och arbetsmarknadsministern helt överens, men det är ett komplext regelverk som , riksdagsmajoriteten, den nuvarande och den förra mandatperiodens regeringar är skyldiga till. Det är ni som har kört arbetslöshetsförsäkringen i botten. Det är ni som har gjort att arbetsgivarna måste fylla i en hel telefonbok med sidor i stället för en sida när de ska fylla i ett arbetsgivarintyg. Ni har gjort regelverket så svårbegripligt och komplext att det inte är genomskinligt och transparent. Det är , som ordförande i arbetsmarknadsutskottet, och den moderatledda regeringen som har sett till att alla de problem som gör regelverket så komplext har uppstått. är ansvarig för att förstöra en tidigare fungerande arbetslöshetsförsäkring, och vi är helt överens om att det är ett jättebekymmer. Här känns det lite grann som att göra bocken till trädgårdsmästare. Jag kommer återigen tillbaka till det som statsministern sade i valrörelsen så sent som . Då sade statsminister : Det kanske inte blir någon obligatorisk a-kassa heller. Konstruktionen måste vara bra, och den får inte vara i strid med vår arbetslinje. Tills vi hittar en sådan lösning blir a-kassesystemet kvar som det är . Det sade statsminister i valrörelsen. Vad säger statsminister arbetsmarknadsminister nu när valrörelsen är avslutad? Det skulle jag vilja ha ett svar på. Det är viktigt att reda ut detta. Är det statsministern som bestämmer i regeringen? Är det arbetsmarknadsministern eller möjligen kamrater från som driver sin linje? Vad är det egentligen som gäller? Jag undrar återigen varför man skulle vilja göra detta. Jag tycker att det är viktigt att reda ut det. Orsaken till att en mängd människor inte har ersättning är de regelförändringar som har varit med och röstat igenom i den här kammaren. Det har gjort att hundratusentals människor är förvägrade arbetslöshetsersättning. Eller också har de en så låg ersättning att de inte klarar av att försörja sig och sin familj. Det är problemet. Det är de försämringar som har varit med och röstat igenom i den här kammaren som gör att arbetslöshetsförsäkringen inte fungerar. Ska man ha kvar alla de försämringarna i direktiven spelar det egentligen ingen roll vem som är huvudman för kassan. Det blir i alla fall inte fler människor som får möjlighet att ta del av försäkringen. 46 (C): Det är inte helt enkelt att inrätta en allmän arbetslöshetsförsäkring. Det är rätt komplicerat, men det är väldigt bra att regeringen har satt ned foten och vill rätta till den här upprörande orättvisan. Politik är att vilja eller att till varje pris inte vilja. Här har och jag var sin roll. Jag vill, och han vill till varje pris inte. Han vill ha en frivillig arbetslöshetsförsäkring. Som liberal borde jag egentligen gilla att allt är frivilligt, att kollektiva försäkringar, ansvar och solidaritet står på frivillighetens grund, men jag gör inte det. Även om vi ska ha ett liberalt och öppet samhälle behövs det vissa grundfundament, allmän sjukförsäkring, allmän folkpension och allmän arbetslöshetsförsäkring. Låt oss prata om de 700 000 människor som stod utanför a-kassan under den förrförra regeringen . De var utan skydd. Låt mig konkret visa vad det här innebär för en människa som inte får sitt första arbete. Har man haft ett arbete och betalat in 5 0006 000 till a-kassan det mesta betalas av staten har man en garanti på upp till 14 00015 000 . Om man inte har kvalat in till detta, inte haft råd eller inte haft jobb, får man ingenting. Då hänvisas man till socialbidrag, till att leva på sin make eller maka eller till låga aktivitetsersättningar. Jag tycker inte att det är en rimlig ordning. Det är en upprörande och orättvis ordning. Det är väldigt bra att regeringen och står upp för rättvisa och slåss för det, men det är tragiskt och trist att de som borde stå på barrikaderna för de arbetslösa, det vill säga deras fackliga organisationer och kanske även, som en del tycker, deras socialdemokratiska parti, gör allt för att motsätta sig detta. Jag beklagar det. 47 Arbetsmarknadsminister (M): I den här frågan känns det ändå som om det är Socialdemokraterna som är svaret skyldiga när det gäller varför man är emot att de som arbetar på den svenska arbetsmarknaden har en försäkring som ger ett inkomstskydd vid arbetslöshet, det vill säga en omställningsförsäkring mellan jobben. I är det till och med så att det är lagkrav på att bilar måste ha en försäkring. Man får betala en straffavgift om man inte försäkrar bilen. Det var inte bra att 700 000 människor inte var med i a-kassan när vi tog över regeringsmakten . Jag vågar påstå att det redan då fanns en a-kassa med ett komplicerat regelverk på plats. Sedan har det gjorts ytterligare förändringar under den senaste mandatperioden, men var det ett komplicerat, lappat och lagat regelverk. De experter som kunde räkna ut vad ersättningen skulle bli jobbade på a-kassorna, och det gjorde de säkert alldeles utmärkt bra. Regeringen är tydlig. Jag kan gärna läsa upp svaret igen så att det blir alldeles solklart för kammaren vad regeringen vill. Vi vill införa en allmän inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Vi har tillsatt en parlamentarisk utredning där jag vill minnas att Socialdemokraterna har tre representanter. Parterna ska delta i ett nära arbete i utredningen . Men det är också ett komplicerat regelverk. Därför vill jag vara ödmjuk och säga att jag hoppas att vi kan lägga fram en proposition under den här mandatperioden, men vi måste också se vilka förslag utredningen kommer fram till. Det var inte bra när 700 000 personer stod utanför a-kassan 2006. är det ännu fler som står utanför även om vi kan se en förbättring. Flera a-kassor har sänkt avgiften. Vi har också sänkt den med . Flera börjar också strömma till. Väldigt många inser att man borde ha haft en hemförsäkring den dagen då huset börjar brinna. Många människor lever kanske i den uppfattningen att det inte finns någon större risk för arbetslöshet. Många av dem har tyvärr haft fel, inte minst när man hamnar i en djup och allvarlig lågkonjunktur där helt plötsligt efterfrågan på Scanialastbilar blir noll över . Många ställs inför en helt oväntad och förskräcklig situation. Det är rimligt att människor har ett skydd vid arbetslöshet. Det är regeringens ambition, och regeringen är ett kollektiv. Sedan är jag ödmjuk inför att denna fråga måste hanteras på sådant sätt att den går att kombinera med en sund lönebild, att den inte blir ett hinder mot tillväxt och att den inte blir ett hinder mot att fler kommer in. Avgifterna måste hållas på en rimlig nivå. 48 (S): Avgifter på en rimlig nivå ska vi diskutera i nästa interpellation. Det ska bli spännande. Arbetsmarknadsministern säger att det är tydligt vad regeringen vill. Det innebär i så fall att det som statsministern sade i valrörelsen var mumbojumbo. När statsministern sade att det troligen inte heller blir någon obligatorisk a-kassa var statsministern fullständigt ute och cyklade. Det är också ett bra besked att få här i kammaren. Vi ska inte lita på vad statsministern säger i en valrörelse. Statsministern var lika tydlig åt andra hållet. Om nu regeringen är tydlig och det är arbetsmarknadsministern som sätter dagordningen må det vara hänt, men det säger väl en hel del om hur regeringen fungerar. Det är ett komplext regelverk, och det är möjligt att det var komplext tidigare också. Men man släcker inte en brasa genom att hälla på bensin. har regelverket blivit så komplext att av de arbetsgivarintyg som arbetsgivaren skickar in när någon blir arbetslös är felaktiga och måste sändas tillbaka. Det gör att den arbetslöse får vänta väldigt länge på att få ersättning. Och det är regeringens ansvar. Det är den nuvarande riksdagsmajoriteten som har röstat igenom de reglerna, och är en av dem som har röstat för dem och drivit det som ordförande i arbetsmarknadsutskottet. driver hon samma politik som minister. Det är oerhört viktigt att komma ihåg att det som är problemet i försäkringen är att alldeles för få har rätt till ersättning, oavsett vem som är huvudman för försäkringen, att de som har rätt till ersättning får alldeles för låg ersättning och att avgiften är alldeles för hög. Det är ju därför så många har lämnat försäkringen. Sedan berättade inte vad hon gjorde när hon var fackligt aktiv i . Jo, man lade ned sin a-kassa, för man tyckte att avgiften var för hög och att försäkringen var för dålig. Det är vad gjorde som fackligt aktiv i ; hon avskaffade a-kassan. vill hon införa en obligatorisk a-kassa. Jag fick inte svar på min fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2010/11:6 om differentierade avgifter i arbetslöshetsförsäkringen 49 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om det är mitt ställningstagande att de differentierade avgifterna gett de effekter som regeringen eftersträvat och om jag avser att ta initiativ till att ta bort differentieringen av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Syftet med att införa differentierade avgifter var att öka det försäkringsmässiga inslaget i arbetslöshetsförsäkringen. Därför fick försäkrade i arbetslöshetskassor med höga kostnader och hög risk för arbetslöshet en högre avgift än försäkrade i kassor med låg risk och låga kostnader. Syftet var också att synliggöra arbetslöshetens kostnader. På så sätt fick fackförbunden, arbetslöshetskassorna och medlemmarna, som på olika sätt kan bidra till att hålla nere kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen, anledning att faktiskt göra det. Det finns ännu inte någon forskning om effekterna av de differentierade avgifterna. Min uppfattning är ändå att de differentierade avgifterna har förbättrat förutsättningarna för en väl fungerande arbetsmarknad jämfört med det tidigare systemet där det inte fanns någon koppling mellan kostnader och avgifter. har regeringen inte några planer på att förändra avgiftssystemet. 50 (S): En av de bärande delarna i den nya arbetslöshetsförsäkring som den moderatledda regeringen drev igenom under förra mandatperioden var att avgifterna skulle vara tydligt differentierade. En anställd inom restaurangbranschen ska till exempel betala i månader medan en läkare kommer undan med . Denna stora skillnad, som av de flesta naturligtvis upplevs som orimlig och orättvis, var inte ett misstag utan en genomtänkt och önskad effekt av det nya avgiftssystem som den moderatledda majoriteten i röstade igenom. Då ställde jag mina frågor till ministern om detta, nämligen om ministern avsåg att ta bort de här orättvisa avgifterna och om ministern trodde att det här hade haft den effekt som man eftersträvat. Svaret från ministern kan jag inte tolka på något annat sätt än att ministern tycker att de här avgifterna ska vara kvar, vilket kan vara lite egendomligt eftersom ministern ganska , också i valrörelsen, svarade något helt annat när hon fick frågor på den här punkten. Då svarade ministern att hon tyckte att det inte verkade rimligt när hon fick frågor om att det var så stor skillnad mellan till exempel en akademiker och en medlem i Hotell och restaurangs a-kassa och att det är svårt att förklara varför en akademiker som är musiker ska ha mycket högre avgift än andra akademiker. Om något är svårt att förklara så att det blir förståeligt finns det skäl att se över reglerna. Så sade som arbetsmarknadsutskottets ordförande i valrörelsen. säger något helt annat i det här svaret. Det tycker jag är värt att notera, och jag skulle gärna vilja att ministern själv funderade lite över vad det är som har fått ministern att ändra uppfattning från den uppfattning hon hade i valrörelsen som arbetsmarknadsutskottets ordförande till den uppfattning hon har som arbetsmarknadsminister. Det skulle vara spännande att höra om det. Sedan säger ministern att det inte finns någon forskning om effekterna av de differentierade avgifterna. Det kanske är en sanning med modifikation. Det kanske inte finns mycket forskning, för de har ju inte funnits så länge, men det finns faktiskt några rapporter om det här, där ekonomer har tittat på det. Bland annat i Ekonomisk debatt nr 6 2010, där och går igenom de här olika reformerna, konstaterar man: Syftet med finansieringsreformen har varit att skapa en koppling mellan egenavgiften och arbetslösheten i en kassa. Man konstaterar också att det här bygger på flera viktiga förutsättningar och att det finns en stor överlappning mellan a-kassor och avtalsområden. Författarna skriver också att enligt deras bedömning är länken svag eftersom a-kassor och förhandlingsområden bara delvis motsvarar varandra. Man skriver: Följaktligen bör man vänta sig ett svagt samband mellan a-kassans finansiering och lönebildningen. Det finns heller inga empiriska studier av hur a-kassans finansiering påverkar lönebildning och sysselsättning, vilket gör att man inte ska förvänta sig att just finansieringsreformen har någon större betydelse. Det här är den forskning som finns . Det är inte mycket, men den finns, och den pekar i rakt motsatt riktning jämfört med regeringens politik och det som arbetsmarknaden står för. Jag har även en annan rapport här från sociologiska institutionen från , där man sammanfattar sina resultat med detta: Sammanfattningsvis förefaller de betydande skillnaderna i a-kasseavgifter mellan medlemmarna i olika fackförbund inte ha haft någon som helst påverkan avtalsrörelse. I flera fall åtföljdes höga a-kasseavgifter dessutom av lönehöjningar klart över genomsnittet. Tittar man alltså på den forskning som finns ser man att den pekar rakt emot den ståndpunkt som regeringen och arbetsmarknadsministern företräder, och det tycker jag är lite intressant. Sedan kommer ministern med en egen fundering, och jag vet inte hur forskningsbaserad den är, men det får ministern möjlighet att svara på i sitt inlägg. Hon säger: Min uppfattning är ändå att de differentierade avgifterna har förbättrat förutsättningarna för en väl fungerande arbetsmarknad jämfört med det tidigare systemet. Då går ministern totalt emot de ekonomer som har tittat på det här, de som har studerat avtalsrörelsen. Ministern går emot om lönebildning där man konstaterar precis det motsatta: Det har ingen betydelse. Kan ministern förklara varför det är så viktigt att ha någonting som är orimligt, orättvist och inte ens ger det ministern vill ha? 51 (S): Jag vill börja med att tacka för en viktig interpellation. Precis som var inne på gav innan hon blev minister ett väldigt bra svar när hon talade om att det här är omöjligt att svara på. Det här är orimligt, och det går inte att förklara. Det är också väldigt svårt för alla inblandade att förklara de här skillnaderna. Dyr a-kassa och otrygghet vid arbetslöshet har skapats under fyra borgerliga år. Den borgerliga alliansen har tvingat ut en halv miljon människor ur a-kassan. Hot om fattigdom skapar otrygga låglönejobb med dåliga villkor. Fattiga arbetare ger inte fler jobb.