prot · GX09138 · 2010-06-16 00:00:00 — Det är mot den bakgrunden som bra vägar och järnvägar är så viktiga för oss, och vi betonar också gärna underifrånperspektivet i det här arbetssättet. Enligt vår mening är bra vägar och järnvägar grundläggande förutsättningar för livskraft och utveckling i hela landet. är det alldeles nödvändigt att man formar politiken på det här området så att den står i samklang med naturen och miljön. Men slutsats är inte att vi ska bromsa trafik genom att låta vägarna vara dåliga och svårframkomliga. Ett sådant sätt att se på det kan tvärtom öka miljöbelastningen. Den här åtgärdsplaneringen är en infrastruktursatsning på för perioden 20102021. Det är en satsning och en precisering av hur de 417 miljarderna från infrastrukturpropositionen ska användas avseende objekt runt omkring i landet. Tillskottet på finansieras genom trängselskatter, vägavgifter, EU-medel och finansiering. Banavgiftsintäkter kan enligt komma att bidra med ca . Låt mig i det sammanhanget säga något till . Hon efterlyste vilka kommuner som frivilligt bidrar med pengar, 10, 15, 20 eller 30 miljarder, till infrastrukturprojekt som man förväntar sig att ska anslå pengar till. Jag kan berätta för att jag kommer från en socialdemokratiskt styrd kommun som heter . Där ville bygga den E4 som man bygger på alla andra håll i landet med vägstandarden trefältsväg, två-plus-ett-väg om man så vill, som underlaget berättigar till. Men vi politiker i sade att vi gärna ville ha fyrfältsstandard på den här när det ändå byggs nytt. Vi var beredda att medfinansiera bara för att få det här extra vägfältet, det vill säga fyrfältsväg i stället för trefältsväg. Vi beslutade i stor politisk enighet i med som enda undantag att medverka till att få den här standarden på vägen därför att det fanns ett kommunalt och regionalt intresse av att få den standarden. Man kan tycka att det var en överstandard, men vi tyckte att det var viktigt. Det beslutet fattades i mycket stor enighet i . Till skillnad från den tidigare regeringens infrastruktursatsningar är den här satsningen finansierad och det till största delen med anslag. Det är ett betydelsefullt utvecklings- och reformarbete för framtidens transportsystem som regeringen genomfört och genomför just . De viktigaste principerna är att sätta resenärens och näringslivets behov i fokus och att få mer infrastruktur och mer effektiva transporter för pengarna. Framför allt handlar det om ett transportslagsövergripande perspektiv, vilket har fått ett kraftfullt genomslag i åtgärdsplaneringen. Det innebär att olika delar av resan eller transporten kan göras med olika trafikslag, och det är en fungerande helhet som är det intressanta. Det har hänt mycket på transportområdet under den gångna mandatperioden. Betydande förändringar har skett när det gäller såväl myndigheternas organisation som hur olika transportmarknader regleras. För att få ökad effektivitet och marknadsinflytande har exempelvis fattat beslut om att öppna marknaden för persontrafik på järnväg. Tågsverige och SJ:s roll håller på att förändras, och lösningen är inte mer statligt monopol och reglering. Om så vore fallet skulle det ju inte ha funnits några problem fram till när SJ har haft i stort sett monopol på all järnvägstrafik i . Så har det varit fram till , men är det skarpt läge. får också SJ visa vad man duger till i ett konkurrensutsatt läge. De rödgrönas infrastrukturpolitik präglas av julaftonsstämning. Det ska vara dubbelt så mycket järnväg och lika mycket väg extra allt på en gång. Med tanke på hur de rödgröna skötte infrastrukturinvesteringarna bör man vara skeptisk. Aldrig förr hade så många första spadtag tagits inför lokalpressens blixtrande kameror och aldrig förr hade finansieringen varit så ihålig. Det fanns inga pengar. i trafikutskottet ger en del perspektiv. När vi , , diskuterade planeringen för 20042015 var jag ofin nog att påpeka att en stor del av de projekt som då diskuterades sannolikt inte skulle komma att genomföras inom planeringsperioden 20042015 med den politik som den regeringen förde. Det var egentligen inte jag som sade detta utan Västsvenska som gjort en rejäl analys och kommit fram till att de senaste 50 årens historia på detta område visade att bara ungefär hälften av de projekt som man har med i vägplanerna blir genomförda inom planperioden. Och detta av en enkel anledning: Pengarna fanns inte, precis som påpekade i sitt anförande. Den dåvarande regeringen redovisade öppet i propositionen ett kvarstående finansieringsbehov på nära . Dessutom flaggades det för att den nödvändiga höjningen av anslagen för att uppnå de planeringsramar som angavs kanske inte kunde beroende på det statsfinansiella läget. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU22 Patientsäkerhet och tillsyn Punkt 3 (Anmälningsskyldighet vid läkemedelsvanvård [lex ]) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 162 för utskottet 153 för res. 3 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 27 c, 23 fp, 23 kd För res. 3: 111 s, 22 v, 19 mp, 1 - Frånvarande: 19 s, 7 m, 2 c, 5 fp, 1 kd Punkt 4 (Företrädare för allmänheten i klagomålshantering) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 163 för utskottet 155 för res. 4 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 27 c, 24 fp, 23 kd För res. 4: 113 s, 22 v, 19 mp, 1 - Frånvarande: 17 s, 7 m, 2 c, 4 fp, 1 kd () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Nationell kvalitetscertifiering av vårdgivare) 1. utskottet 2. res. 6 (s) Votering: 179 för utskottet 117 för res. 6 22 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 28 c, 24 fp, 22 kd, 15 mp, 1 - För res. 6: 113 s, 4 mp Avstod: 22 v Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 4 fp, 2 kd Punkt 9 (Utvärdering av patientsäkerhetslagen) 1. utskottet 2. res. 9 (v) Votering: 293 för utskottet 23 för res. 9 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 88 m, 27 c, 24 fp, 22 kd, 19 mp, 1 - För res. 9: 1 s, 22 v Frånvarande: 17 s, 8 m, 2 c, 4 fp, 2 kd Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU20 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Kammaren biföll utskottets förslag. SoU25 Olovlig tobaksförsäljning Punkt 1 (Utgångspunkter för tobakspolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 165 för utskottet 113 för res. 1 40 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 28 c, 24 fp, 23 kd, 1 - För res. 1: 113 s Avstod: 22 v, 18 mp Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 4 fp, 1 kd, 1 mp Punkt 4 (Skärpta krav på anmälan) 1. utskottet 2. res. 6 (s, v, mp) Votering: 165 för utskottet 154 för res. 6 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 28 c, 24 fp, 23 kd, 1 - För res. 6: 113 s, 22 v, 19 mp Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 4 fp, 1 kd Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU15 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. UU18 Verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 Punkt 2 (Styrning och inriktning m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s, mp) Votering: 164 för utskottet 135 för res. 2 20 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 28 c, 24 fp, 23 kd, 1 - För res. 2: 113 s, 1 m, 2 v, 19 mp Avstod: 20 v Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 4 fp, 1 kd () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Konditionalitet) 1. utskottet 2. res. 5 (v, mp) Votering: 275 för utskottet 42 för res. 5 1 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 89 m, 28 c, 23 fp, 23 kd, 1 - För res. 5: 1 s, 22 v, 19 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 5 fp, 1 kd () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Klimat- och energifrågor) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 278 för utskottet 41 för res. 7 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 89 m, 28 c, 24 fp, 23 kd, 1 - För res. 7: 22 v, 19 mp Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 4 fp, 1 kd Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU23 Uppskov till 2010/med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. CU22 Ett undantag från skyldigheten att upprätta koncernredovisning, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU23 Ny gränsälvsöverenskommelse med Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. (s) Votering: 202 för utskottet 112 för res. 2 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 28 c, 23 fp, 23 kd, 20 v, 19 mp, 1 - För res. : 112 s Avstod: 2 v Frånvarande: 18 s, 8 m, 1 c, 5 fp, 1 kd FiU21 Vårtilläggsbudget Punkt 5 (Anskaffning av ett nytt medeltungt helikoptersystem) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 165 för utskottet 154 för res. 2 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 28 c, 24 fp, 23 kd, 1 - För res. 2: 113 s, 22 v, 19 mp Frånvarande: 17 s, 7 m, 1 c, 4 fp, 1 kd Punkt 16 (Kompletterande planeringsram för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 164 för utskottet 154 för res. 4 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 28 c, 24 fp, 23 kd, 1 - För res. 4: 113 s, 22 v, 19 mp Frånvarande: 17 s, 8 m, 1 c, 4 fp, 1 kd Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 7 §) Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 m.m. (forts. TU24) 139 (): Fast man har varit med får man vara med om något nytt avbrutna anföranden. Men det fungerar säkert bra också. Jag kan väl rekapitulera vad jag sade tidigare. långtidsplaner har, inte enligt utan enligt , haft som kännemärke att de bara till ungefär hälften har blivit genomförda, och de har dessutom varit starkt underfinansierade. I den senaste fattades det 66 miljarder enligt regeringens egen proposition. Detta säger jag bara som en replik till dem som är alla goda gåvors givare och har fullt finansierade förslag. När nu vi i Alliansen har lagt fram våra infrastruktursatsningar, som dessutom är fullt finansierade, har De rödgröna som ett brev på posten protesterat, lagt fram alternativa förslag och haft väldigt kritiska synpunkter. Låt mig ta exemplet i . Den innebär att sex av tio tåg försvinner från stambanenätet och skapar ny kapacitet. Det är en enorm kapacitetsökning som har effekt för hela landet. Det är bara ett exempel på att påståendet att alliansregeringen valt att satsa på motorvägsbyggen framför spårutbyggnad är felaktigt. Storstadsregionerna växer och det kräver investeringar i såväl väg som järnväg. Alliansen ser det inte som ett självändamål att investera i väginfrastruktur, utan detta sker för att förbättra situationen för de trafikanter som av olika anledningar måste använda buss eller bil. Vi i Alliansen är väl medvetna om att vägtrafiken står för den största andelen av utsläppen av klimatgaser. För att komma till rätta med detta satsar vi stora resurser på forskning och utveckling av framtidens motorer och drivmedel. Alliansen har också höjt koldioxidskatten på bränsle, och vi har justerat fordonsskatten för att premiera koldioxidsnåla bilar. Vi kan också notera att vi har fått en tiofaldig ökning av andelen miljöbilar under den här mandatperioden. Detta är ett svar till dem som säger att det händer för lite. Vad vi inte har gjort är att säga nej till Förbifart , denna stora tvistefråga bland De rödgröna, eller till andra vägprojekt. Vi bekämpar inte bilen vi bekämpar utsläppen. Det stora problemet för De rödgröna är att de inte klarar av att prioritera, vilket man måste om man ska göra seriösa satsningar. Man klarar inte av att prioritera, och man klarar inte av att finansiera. Det är allt till alla allt vad man vill ha i vänsterkartellen lyfts fram. Avsaknaden av en långsiktig plan för höghastighetståg är bara ett exempel. Enskilda delsträckor pekas ut, men helheten saknas. Hur det ska se ut med ett sammanhållet nät och vilka effekter det ger klimatmässigt är det minsta skattebetalarna bör få veta. Jag står bakom Alliansens infrastrukturplanering, som bygger på kunskap, beslutförhet och ett bra underlag inte på önsketänkande och högstämd retorik. söker Alliansen mandat att kunna fortsätta att underlätta för mer effektiva transporter genom fortsatt prioritering av infrastrukturen och att bygga bort flaskhalsar och ta igen eftersatt underhåll. Ett fortsatt transportslagsövergripande arbete, som regeringen har introducerat, är helt nödvändigt för att förhindra skadligt revirtänkande mellan olika transportsektorer. Där har en mycket stor uppgift. Vi behöver också mer infrastrukturplanering på såväl nordisk som europeisk nivå för att åstadkomma sammanhängande, väl fungerande stråk. Det arbete med gröna korridorer som regeringens rådgivande organ Logistikforum arbetar med är ett bra exempel. Det har vi fått redovisat i trafikutskottet. För övrigt behöver järnvägssektorn i lämna det nationella monopoltänkandet bakom sig till förmån för ökad mångfald och marknadstänkande. Administrativa gränser mellan sektorer eller geografiska gränser mellan regioner och länder får inte bli ett hinder för utvecklingen. Transportpolitiken måste också, som jag sade tidigare i mitt inlägg, gå hand i hand med våra klimatpolitiska mål. Politikens uppgift är att med hjälp av ekonomiska styrmedel gynna klimatsmarta, effektiva och transportslagsövergripande lösningar, inte att försvåra för människor och gods att transporteras. Med detta yrkar jag också bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (). 140 () replik: Jag brukar uppskatta inlägg, för det finns en väldigt uppriktig känsla för klimat och miljö i hans ansats. Just därför är jag väldigt nyfiken på varför du, , inte i större utsträckning i din argumentation utgår från vad man i Klimatberedningen var överens om. Man var överens om att det behövs kilometerskatt för lastbilar. Det behövs mer järnvägskapacitet för att klara klimatbetinget för transporterna. I trafikverkens samlade bedömning av vad åtgärdsplaneringen skulle leda till när de hade följt regeringens förslag om att skulle gå till väg konstaterar man att förslaget till åtgärdsplanering kommer att minska klimatpåverkan på transporterna till 2020 . Det är faktiskt inte så mycket att skryta om när man vet att transporter, inrikes och utrikes, som ansvarar för står för av klimatpåverkan. Därför undrar jag, , om det här med kilometerskatt för lastbilar. ställer sig , , , och flera länder, senast med en borgerlig regering, fast det här är helt blocköverskridande, bakom detta. Varför föredrar ni då koldioxidskatt och dieselskatt där man inte betalar för utländska transporter och där man inte kan differentiera när det gäller skogslänen, utan det är lika över hela landet? 141 () replik: Jag uppskattar de vänliga orden om mitt miljöengagemang från . Jag var också inne på det i mitt anförande, att vi, för att komma till rätta med miljö- och klimatproblemen, satsar mycket stora pengar på forskning om och utveckling av framtidens motorer och drivmedel. Vi har höjt koldioxidskatten på bränsle, mot alla odds. Vi har justerat fordonsskatten för att premiera koldioxidsnåla bilar. Vi har också lyckats med konststycket att tiodubbla, , antalet miljöbilar på de svenska vägarna under den här mandatperioden. Vi är inte nöjda med det utan vill naturligtvis gå vidare, men det tar tid att ställa om. Jag vill gärna erinra om hur det var även , när ditt parti var stödparti till den socialdemokratiska regeringen. räknade faktiskt 2006 med att vägtransportarbetet skulle ha en större andel till 2020 jämfört med sjöfart och järnvägstrafik. Det illustrerar att det tar väldigt att ställa om. Sedan gällde det kilometerskatter. Jag sade i en debatt, som mycket riktigt påpekade, att jag tror att kilometerskatten kommer. Men det måste vara en kilometerskatt som inte lägger hämsko på utvecklingen i alla delar av landet. Det får inte bli en skatt på avstånd, som vi brukar säga i skogslänen, där man beskattar timmertransporter och basindustrin, som har de här långa transportavstånden, på samma sätt som man beskattar de korta transporterna i storstäderna. Det här måste man titta noga på, så att man inte får de negativa effekterna. Inte minst jag, som centerpartist, värnar ju om hela landets möjligheter att leva och utvecklas. Men jag säger det gärna igen, det som vi sade i debatten i . Det kommer säkert en kilometerskatt, förr eller . Men den ska vara väl utredd, inte som er satsning på höghastighetståg, framkastad utan särskilt väl underbyggda dokument. Det ska vara genomtänkt. Det ska vara ett system och en modell som faktiskt är bra för hela landet. 142 () replik: Ni hade ingen reservation när beslutade om det här . Men frågan är: Vad har ni gjort under hela den här mandatperioden? Ni har väl all tid i världen att ta reda på detta och föreslå just det du frågar efter, en modell som differentierar skogslänen från andra. Det är det som är finessen plus att alla betalar, oavsett vilken registreringsplåt som finns på lastbilen. Du förordar koldioxidskatten, men den betalas faktiskt inte av utländska åkerier. Den betalas inte heller differentierat, utan den är lika över hela landet. Jag tycker att det är en bristande logik, . Du brukar vara logisk annars, men det här förstår jag inte. Du talade om lokal och regional delaktighet, att det kännetecknar Alliansens infrastrukturpolitik. Men läser inte du samma nyhetsbrev som jag läser från Europakorridoren eller Ostlänken? Ser du då inte vad de kommunerna anser vara viktigt för att de ska kunna vidga sina arbetsmarknadsregioner och minska klimatpåverkan? De har väl väldigt tydligt och blocköverskridande talat om att de behöver hänga på det spår som resten av har satt i gång och investerat i, det vill säga spår för högre hastigheter. Er lokala och regionala delaktighet består framför allt av att ni skickar räkningen till kommunerna. Jag vet inte om jag tycker att det är så mycket lokal och regional delaktighet. Då tror jag faktiskt att vi hade en bättre ordning på den rödgröna tiden. 143 () replik: Det var många frågor på en gång som tog upp. Jag har bara en replik kvar. Vi kan diskutera länge hur man ska prioritera och hur man ska göra satsningar. När det gäller lastbilar och kilometerskatt kan man fråga sig: Vilken effekt hade det fått om riksdag och regering hade följt modellen, från , med att korta av lastbilarna, så att vi i stället fått ett större antal lastbilar ute på våra vägar? Vilken effekt hade det haft på miljön? Det blir en retorisk fråga, eftersom inte har någon ytterligare replik. När det gäller koldioxid och utländska bilar finns det naturligtvis en hel del kvar att göra för att jämställa de svenska transporterna med de utländska, så att vi har samma beskattning och likvärdiga konkurrensförhållanden. När det gäller Europakorridoren och kommunernas agerande i fråga om snabbtåget vet både och jag av egen erfarenhet att alla kommuner, när det dyker upp möjligheter, naturligtvis vill vara med på vagnen. Men vi som har provåkt snabbtåget mellan och och snabbtågen i vet att deras främsta kännetecken är att de åker värdshus förbi. De åker förbi alla de små orterna, som hoppas att de ska få ett stopp. Man kan fråga sig: Vilket bidrag till en vidgad arbetsmarknad ger det jämfört med att satsa på regionala snabbtåg, X 2000 och så vidare som stannar betydligt oftare än de höghastighetståg som vi har studerat nere i ? Men jag förstår att kommunerna hoppas på detta och ser det som en möjlighet. Vi får väl se om man både kan äta kakan och ha den kvar. Men min erfarenhet är att det främsta kännetecknet för snabbtågen eller höghastighetstågen är att de åker från till eller från till men stannar på ett väldigt litet antal platser på vägen. Så skulle det säkert bli i också med de höghastighetståg som jag, precis som De rödgröna, hoppas ska komma en gång. Men det får inte bli så att de konkurrerar ut den nödvändiga satsningen på att rusta den järnväg vi redan har och sköta det järnvägskapitalet. 144 () replik: Jag tycker att det blir en lite märklig diskussion när det egentligen inte spelar någon roll vad oppositionen lägger fram för förslag. Man menar: Vi kan ändå inte ta dem på allvar. Ni har inte finansierat det. Det är inte riktigt utrett. Ni tycker nämligen inte samma sak i majoriteten. Är inte hela poängen att vi tycker olika, att det finns alternativ? Om det är så att oppositionens förslag, enligt majoriteten, inte är genomförbara och inte finansierade kan slutsatsen lika gärna vara att vi vill lägga ned och att vi vill lägga ned infrastrukturen generellt. Men det tror ni inte att vi vill. Hela poängen är att vi prioriterar. Men det handlar inte om att prioritera inom infrastrukturen. Vi prioriterar allmänt politiskt. Vi prioriterar jobb och klimat. Vi prioriterar inte skattesänkningar för redan välbeställda grupper. Vi prioriterar satsningar på infrastruktur därför att vi tror att det skapar arbetstillfällen. Vi tror att det skapar möjligheter för människor att arbeta i större områden, oavsett om det är höghastighetsbanor eller om det är lågtrafikerade banor som rustas upp, eftersom arbetsmarknaden faktiskt ser ganska olika ut. Jag kan inte låta bli att ta upp den tråd som jag försökte ta upp i mitt anförande och som jag försökte ta upp med tidigare det var inte någon större framgång i det senare fallet. Är det inte rimligt att man jämför år med år? Jag undrar om det är realistiskt och rimligt och seriöst att vi tittar på dagens försvarsbudget och säger: Det är mindre än vad Socialdemokraterna satsade 1988. Känns det som en rimlig jämförelse? Nej, knappast. Jag har också läst dokumentet från utredningstjänsten, som viftade med. Man kan inte dra någon annan slutsats än att det är otroligt jämnt. Det är lika jämnt som i opinionsmätningar. Det spelar inte så stor roll. Det skiljer kanske 500 miljoner åt ett håll eller 800 miljoner åt ett håll. Men det växlar mellan de borgerliga partierna och mellan majoritet och opposition. Men den stora skillnaden finns just , när vi har valt att ta fram medel i vår rödgröna budgetmotion och i vår infrastrukturmotion. Ta gärna våra förslag på allvar och bemöt dem i stället för att säga att ni inte tror på dem! 145 () replik: Jag uppskattar det tror jag att hela allianssidan gör att Socialdemokraterna och De rödgröna nu på allvar verkligen anstränger sig för att redovisa finansierade förslag. Jag kan förstå att ni gör det, med tanke på er historia. Vi som har varit med lite grann, , jag och några till, minns ju när stod här i talarstolen och talade om att den enda begränsningen för de enorma satsningar på infrastruktur som skulle bli av var bristen på entreprenadmaskiner och grävskopor. Sedan vet vi hur det blev. När man lade fram förslaget 2004, om långtidsplanen , medgav man själv att det var 66 miljarder i återstående finansieringsbehov. redovisade erfarenheter från årtionden där de främsta kännetecknen för socialdemokratiska långtidsplaner var att de bara blev till ungefär hälften genomförda. får ursäkta om vi är lite skeptiska. Det är vi av erfarenhet i närtid från hur ni brukar göra. Det håller inte att vara alla goda gåvors givare i alla sammanhang. I den debatt som föregick vår debatt medgav ändå att vi nu har en väldigt stark och välskött ekonomi i .