prot · GX09130 · 2010-06-02 00:00:00 — Om regeringens expertmyndighet säger att detta är viktigt för dem i det nya kvalitetsutvärderingssystemet, varför kan då inte regeringen säga att det är viktigt att mäta också mot examinationsmålen på det sätt föreslår? 136 Statsrådet () replik: Denna diskussion blir något parodisk, för det är inte så att regeringens förslag innebär att kursplaner eller examensbeskrivningar avskaffas. De finns kvar. Det innebär att alla som vill anordna en lärarutbildning, en läkarutbildning eller en annan utbildning naturligtvis ska följa de planer som fastslås av regering och riksdag. Där finns en garant för att det finns en likvärdighet när det gäller hur läkarutbildningen, som nämnde, ser ut. Som jag har sagt tidigare tycker vi dock inte att det ska vara grund för indraget examenstillstånd att vissa universitet och högskolor har tjusigare utarbetade planer på hur detta ska nås än andra universitet och högskolor. Vi tycker att man ska premiera att universitet och högskolor ser till att studenter får en bra utbildning och att de kommer ut på arbetsmarknaden, inte att man har bra universitetsbyråkrater. Det är det som är vår inställning och den stora skillnaden. På denna punkt finns en stor, avgörande skillnad mellan vårt förslag och förslag, och det är precis vad jag har sagt . Jag tänker inte hymla med det; så är det. På flera andra punkter är det så att vi följer det förslag har lagt fram, men det finns skillnader. Det här är en viktig skillnad. En annan viktig skillnad, som inte vill prata om, är att vi i vårt förslag tillför ett moment där man kan ta hänsyn till att universitet och högskolor ägnar sig åt till exempel breddad rekrytering, vilket jag tycker är mycket viktigt. Jag tycker att det är mycket viktigt att de universitet och högskolor runt om i landet som satsar på att rekrytera studenter från studieovana hem inte missgynnas av ett nytt resursfördelningssystem. Denna komponent fanns inte med i förslag, som nu hyllar och som han har talat för tidigare i debatten. Den intressanta frågan, som gärna får svara på vid ett annat tillfälle eftersom han inte har rätt till fler repliker , är varför Socialdemokraterna på denna punkt inte tycker att det är viktigt att satsa på att bredda rekryteringen. Återigen saknar vi ett besked. säger att man i huvudsak ska jobba med denna inriktning. Uppenbarligen finns det då vissa delar i förslag som och andra inte tycker är bra. Det hade varit klädsamt om det hade redovisats nu när vi ska fatta detta beslut. Det beskedet har vi dock heller inte fått. Socialdemokraterna och vänsterpartierna står passiva och vilsna i högskolepolitiken. 137 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag ska börja med att klargöra för statsrådet att vi inte är vilsna. Vi har tydliga alternativ och förslag. Därför har vi lagt för att utveckla och förbättra kvaliteten. Regeringen har i stället helt enkelt ambitioner, eller snarare förhoppningar, om att studenterna från utlandet kommer att betala. Varken regeringen eller någon av oss andra ska få veta eller bestämma hur många studenter som kommer att få betala för sin utbildning för att berika regeringens ambition. Det är inte kvalitet; det är ett antagande. Jag undrar hur statsrådet ställer sig till detta. Hur garanterar man dessa pengar, den resurstilldelning som man pratar gott om här i kammaren? I början av anförandet pratade statsrådet gott om hur omvärlden påverkar oss och hur vi påverkar omvärlden. Vi från De rödgröna vill inte att ska vara som andra länder där eliten belönas. Den här resultatinriktade regeringen har aldrig pratat så mycket om resultat som . Det är endast resultatet som är viktigt. Det sägs inget om kvaliteten och hur man når resultat. Vilka möjligheter finns för att nå ett gott resultat? 138 Statsrådet () replik: Jag tror att det råder ett missförstånd. Jag läste i reservation och i tidigare uttalanden om hur resurstilldelningssystemet fungerar och hur pengarna som är tänkta att anslås ska fungera. Det verkar finnas en uppfattning att hur mycket pengar som kan anslås till systemet är avhängigt av hur många utländska studenter som kommer att betala. Så är det inte. När vi genomför systemet med avgifter för utländska, utomeuropeiska, studenter frigör det ett utrymme i statsbudgeten på . Det utrymmet finns där alldeles oavsett hur många utländska studenter som väljer att betala sina utbildningar i . Då har vi klargjort den punkten. Vi har sagt att en väsentlig del av pengarna ska gå till ett nytt kvalitetsutvärderingssystem. Här är det viktigt, menar jag, att vänsterpartierna försöker klargöra var de står. Vi vet att och under den debatt som föregick beslutet om avgifter för utländska studenter sade att de inte ville ha det. Socialdemokraterna tyckte att det ska finnas. Vad händer då med den kvalitetssatsning som vi tänker göra, nämligen att satsa 500600 miljoner, om olyckan skulle vara framme och vänsterpartierna får makten efter höstens val? Det vore önskvärt och intressant för dem som följer debatten om Amineh Kakabaveh kan ge något besked på den punkten. Jag prövade med vad ert förslag innebär i praktiken i sakfrågan. Jag tänker inte ge mig på den punkten. Jag tycker att ni ska avkrävas ett besked. Ni säger att ni i huvudsak menar att förslag ska genomföras. Det hade man också kunnat säga om vårt alternativ. I huvudsak genomför vi förslag, men på vissa punkter ändrar vi. På vilka punkter tänker ni ändra förslag? Det vore klädsamt om detta klargjordes före höstens val och inte efter. Tänker Amineh Kakabaveh ge besked på den punkten? 139 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: och jag har lyft fram de 400 miljonerna. Det framgår klart och tydligt. Vi är överens. Det handlar helt enkelt om kvalitetssatsningar på högre utbildning. Det är klart och tydligt. Förut var det 270 miljoner , och vi har utökat utifrån de behov som finns. Vi var inte nöjda, och vi är inte nöjda. Det är så . I relation till utvecklingen behövs mer resurser och det behövs nya tankar, men de tankarna och resurserna måste satsas i samråd med de olika sektorer som berörs. Vi delar uppfattningen i den tidigare utredningen, där vi tillsammans kom överens. Det var en bred konsensus om kvaliteten i den högre utbildningen. Det är det som är viktigt, och det är det ni har missat. Vi har fått höra om detta eftersom sektorerna har varit på besök i utbildningsutskottet, och dessutom har vi kunnat läsa om detta i olika skrivelser, mejl och annat. Hur tänker ministern svara människorna, sektorerna och när beslutet fattas ? Vad kommer att hända? Vad får framför allt studenterna för svar? De var ju missnöjda med helheten. Den finns med i en enkät där de är representerade. Hur kan man mäta kvaliteten för att nå de resultat man pratar om? 140 Statsrådet () replik: Låt mig ta upp det Amineh Kakabaveh tog upp på slutet om studenternas inflytande. Jag tycker att det är viktigt att studenterna har stort inflytande över processen i fråga om hur utbildningarna ska utvärderas. Det är därför det finns med som ett tydligt element under rubriken i vårt förslag. Där står det tydligt och klart att studenternas erfarenheter ska tas till vara. runt om på landets universitet och högskolor sker det självvärdering, och studenternas erfarenheter är självklara. Studenterna ska också vara representerade i bedömargrupperna som ska betygssätta olika utbildningars kvalitet. Studenternas inflytande kommer att vara mycket starkt. Jag får inget tydligt besked från vare sig eller Amineh Kakabaveh om vad innehållet i det nya kvalitetssystemet ska vara om vänsterpartierna får bestämma. Ni säger att ni i huvudsak ska följa förslag. Då hade det varit intressant att få veta Kanske som ska ta replik senare kan klargöra vad det i så fall är i förslag som ni inte gillar och som ni vill ändra på om ni får makten vid höstens val. Det är klädsamt att redovisa det före valet och inte bara säga att man är emot regeringens förslag och att man i huvudsak ska göra något annat. Risken är nu att det efterlängtade kvalitetssystemet med de efterlängtade pengarna som sektorn verkligen behöver skjuts på en obestämd framtid därför att ni bara vill utreda och utreda eftersom ni själva inte riktigt vet vad ni vill. Vi får heller inget besked från vare sig Amineh Kakabaveh eller från hennes tidigare meddebattörer om vad det är för linje som gäller i fråga om finansieringen av en kommande satsning. Om vänsterpartierna får makten efter höstens val, kommer avgifterna för de utomeuropeiska studenterna att vara kvar? Om inte, hur blir det med den kvalitetssatsning som vi planerar? På ingen punkt har vi fått besked . Det är beklagligt. 141 () replik: Jag vill börja med att uttrycka min besvikelse över att målmedvetet använder sig av angrepp i sin sista replik så att mina tidigare meddebattörer inte har kunnat svara. Jag ska gå in på några saker som har pratat om. Först var det frågan om finansiering av kommande kvalitetssatsning. Vi har som vi vill satsa på kvalitet. Det har vi haft i budgeten . Det har varit en gemensam satsning, och det har ingenting med er finansiering att göra. Den summan har vi finansierat i våra budgetförslag. Sedan var det de olika frågorna. pratade om att det är rimligt att följa upp målen för utbildningarna. Då sade att de måste följas. Ja, det måste göras. Men helt tydligt vill ni inte att det ska ha något med kvalitetsgranskningen att göra om målen för utbildningarna följs upp, till exempel läkarprogrammet. Det kommer bara att ligga på de självständiga arbetena. sade tidigare att det är utbildningars resultat som ska mätas inget annat. har sagt att breddad rekrytering kan vara en aspekt i detta. Mäter examensarbeten utbildningars resultat och inget annat? Antingen får man säga att utbildningars resultat ska mätas och inget annat, och examensarbeten ska användas för att mäta utbildningars resultat och inget annat, eller så får man säga att utbildningars resultat ska mätas bland annat med hjälp av examensarbetena. Det är väl rimligare? Sedan var det frågan om hur man i vårt förslag ska komma åt problemet med den breddade rekryteringen. Vi menar att man inte bara ska mäta resultat utan också mäta kvaliteten i utbildningarna. Då kommer man att komma åt detta. 142 Statsrådet () replik: Jag uppfattar att jag var mycket tydlig om vad kvalitetssystemet innebär. Man behövde inte bara lyssna på mitt anförande utan det kan man läsa i propositionen och i betänkandet. Kvalitetssystemet innebär att man ska granska självständiga arbeten, ska ha självvärdering och platsbesök, granska alumnienkäter, ta hänsyn till lärarkompetens samt studenternas erfarenheter och kunskaper om förslagen. Allt detta finns med. Det är inte alls så att utbildningarnas resultat endast ska mätas på grundval av självständiga arbeten, även om det är en viktig del på många utbildningar. Vid utvärderingar av olika utbildningar kommer de självständiga arbetena att spela olika roll. Det är skillnad mellan att utvärdera en student som har läst statskunskap C, som det hette tidigare, eller att utvärdera en student som har gått ut en sjuksköterskeutbildning. Självständiga arbeten spelar olika roll. Det står mycket tydligt i vår proposition att det ska vara så. Sedan blir det lite parodiskt när oppositionspartierna ägnar väldigt stor kraft åt både processen inför propositionen och tydligen också processen under den debatten här. Ni har haft åtskilliga minuter på er att svara på de frågor som jag har ställt och som flera av mina meddebattörer har ställt tidigare. Hur blir det med finansieringen av kvalitetsreformen som vi nu föreslår? Visst, ni kan föreslå andra pengar till detta, men vi har föreslagit att en kommande kvalitetssatsning ska finansieras av att vi inför avgifter för utomeuropeiska studenter. Ni kan väl berätta vad ni har för gemensam position i den här frågan. Ni har haft åtskilliga minuter, både , Amineh Kakabaveh och du, att berätta detta. Är ni överens om att vi ska ha avgifter för utländska studenter, som vi tänker oss ska finansiera en kommande kvalitetsreform? Det är ju rätt lätt att svara ja eller nej på den frågan. Likadant är det lätt att åtminstone ge något exempel på vad ni vill ändra i förslag. Ni säger ju att i huvudsak tycker ni att förslag är bra. Då kan ni väl åtminstone ge något exempel på det. Problemet är att ni inte riktigt vet vad ni ska svara, och det är därför ni klagar på processen. Men ni har ju haft massvis med minuter på er att berätta vad ni vill göra. har du ytterligare minuter på dig, så berätta , , vilka förändringar du vill se! 143 () replik: Studieavgifter är, såvitt jag vet, inte någonting som vi har att diskutera i kammaren . Jag hade önskat att debattörerna höll sig till ämnet. När det gäller finansieringen är vi överens om en finansiering av en kvalitetssatsning. Regeringens förslag till när den ska börja gälla är , och det är ju en annan sak. Jag kommer tillbaka till att jag tycker att det är oerhört viktigt att mäta utbildningens kvalitet och inte bara mäta hur duktiga de studenter är som går ut från en utbildning. Det mäter inte givet kvaliteten, därför att det kan vara olika faktorer som avgör hur bra arbetena är. Det är en bra faktor, men det kan inte vara den största faktorn som man från den statliga sidan tar hänsyn till. Sedan vill man att det ska göras självutvärderingar. Det är heller inget fel med självutvärderingar. Men man kan inte bara förlita sig på att de ska göras, utan det är väl ändå rimligt att ha ett förslag om att mäta just kvaliteten i utbildningarna. Jag konstaterar att de universitet som jag vet har varit bäst på breddad rekrytering är kritiska till det här förslaget, och det kanske finns en anledning till det. 144 Statsrådet () replik: Kvalitet i högskolan måste mätas på olika sätt. Det måste finnas olika komponenter. Jag har sagt det , att självständiga arbeten är en viktig del men att de måste kompletteras med andra. Och självständiga arbeten måste tillåtas väga olika när man utvärderar olika utbildningar. Jag tror till exempel, eftersom jag själv har en bakgrund som statsvetare, att ett mycket bra sätt att mäta om utbildningen håller god kvalitet eller inte är att låta en statsvetare bedöma självständiga arbeten. Jag tror också att om man ska mäta exempelvis kvaliteten och resultaten på en sjuksköterskeutbildning spelar inte de självständiga arbetena samma roll. Det är därför vi mycket tydligt skriver i propositionen att självständiga arbeten ska kunna spela olika roll när man gör utvärderingar av utbildningars resultat. Och för oss är det viktigt att det är just utbildningarnas resultat som ska mätas. Det har funnits en diskussion om att om man alltför tydligt inriktar sig på att mäta resultaten finns det en risk för att de universitet och högskolor som lyckas rekrytera de bästa studenterna också faller bäst ut i ett utvärderingssystem. Det är just därför som vi har infört den här komponenten i det förslag som vi nu lägger fram och som debatterar, nämligen att man ska kunna ta hänsyn till om universitet och högskolor särskilt ägnar sig åt att jobba med breddad rekrytering. Det fanns inte med i det förslag som lade fram och som jag har förstått att den samlade oppositionen nu hyllar. Avslutningsvis har jag återigen inte fått några besked från vare sig , eller Amineh Kakabaveh i två centrala frågor. Ni har haft på er att svara. Jag konstaterar bara att jag inte får några svar på frågorna. Jag tycker att det är beklagligt att ni inte kan tala om var ni står i en så viktig fråga som avgifter för utländska studenter och den koppling som finns till det kvalitetssystem och den kvalitetsreform som vi vill genomföra. Ni har inte heller kunnat ge ett enda exempel på vad ni vill ändra i förslag, som ni säger att ni i huvudsak stöder. Jag tycker att lite mer måste krävas före ett val av dem som aspirerar på att styra . Det är beklagligt att vi inte har fått de beskeden . 145 (): Vid nyår kom det en rapport från . Den handlar om studenternas anställningsbarhet. Jag måste säga att den positivt sett är otroligt genomarbetad. Man kan väl å andra sidan inte säga att den är alldeles lättförståelig. Men den fokuserar faktiskt på alla huvudaktörerna i svensk universitetsutbildning: regeringen, högskoleenheterna och . Man kommer med en mängd förslag. Men min bedömning är att kärnan är att man kan visa på en ganska splittrad bild. Tar universiteten och de som finns kring universiteten en genomarbetad del i vad studenten blir efter sin utbildning eller i samband med sin utbildning? Det finns många goda exempel, säger man. Men det verkar som att det hänger på att det finns eldsjälar. Systemet är därmed ganska svagt. Det hänger på individen, lärare och kanske till och med byråkrater i systemet, om det blir någonting av vägen från utbildning till arbete. Styrelsen i fann också rapporten av intresse och överlämnade den på det sätt som man gör det ska ju ändras till för bedömning. Jag kände emellertid att jag ville ha någonting mer. Jag skrev en motion, och kärnan i den kanske är det som avslutar sin rapport sidor med. Man föreslår att regeringen ska förtydliga lärosätenas ansvar för vägledning när det gäller såväl studier som yrken och framtida karriär på arbetsmarknaden, och det kanske ändå är det som är kärnan i förslaget. Jag lyfte fram detta i en motion, och jag är inte tillfredsställd med utskottsmajoritetens skrivning som inte tar till sig och fokuserar på en låt vara komplicerad rapport från . Hur ser verkligheten ut? Ja, det är arbetslösheten och svårigheten att kunna ta det där steget från utbildning in i yrkesliv. Jag bestämde mig därför att ta vara på en möjlighet som gavs att vara för en student för att se hur situationen ser ut. Det var vid som anordnade det, belysande nog, och inte självt eller dess institutioner. Det är ju ett jätteuniversitet. Jag har bett att ge mig några förslag på vad man skulle kunna göra men som ändå inte riktigt sker. Hon sade: Studiebesök, arbetsmarknadsdagar, examensjobb för statsvetare på det förnäma sätt som många av teknologerna har, stöd från institutionerna, att institutioner på samma universitet hanterar den här frågeställningen någorlunda likartat, för all del också bättre kvalitet på de undersökningar som görs beträffande studenternas situation, till exempel när det gäller förväntningar på sitt kommande arbetsliv. Dåliga urval och svaga undersökningar är vi inte betjänta av, men engagemanget som finns i dem, bland annat från , vill vi ju ha. Beträffande splittringen i engagemanget och den katalog av möjligheter som finns, vad är det som gör att vi inte kan ta till oss det riktigt? Jag drog mig till minnes när jag var vid socionomutbildningen vid . Har man en högskoleutbildning som är starkt fokuserad på forskning blir forskningens intressen såklart dominerande. Har man utbildningar som är fokuserade på undervisningen vid blir det de som är ansvariga för det som får ett avgörande inflytande på hur pengarna ska användas. Jag har till och med varit prefekt för socionomutbildningen. I den fanns inbyggda praktikperioder. Vi hade anställda som skötte det och såg till att de som läste där fick en chans att lotsas in i yrkeslivet. Bygger man inte in något som är tydligt för att ta vara på övergången från utbildning eller forskning till yrkeslivet lämnar man alltför mycket åt den utträdande studenten. Man kan göra mycket mer om man lägger vikt vid det. Någon ska vara ansvarig för överbryggningen. Hur är situationen nu? Vi har en arbetslöshet till och med i bland akademiker som vi inte har haft på jag vet inte hur . Jag bad min kontakt, min adept som det heter, att berätta lite om hur det är att söka praktikplats efter praktikplats utan att få någon hjälp eller plats. Hur är det när det inte finns någon tydlig ansvarig som hjälper till när arbetslivet inte är vant vid detta? Kanske har man det lite bättre i andra länder efter vad jag har hört. Vi har en situation till och med i där vi inte använder de kunskapsfyllda människor som finns på ett rimligt sätt, utan de är fast och kvar i ett otillräckligt system. Är det rimligt när ekonomi står och väger om och när vi går över till att få tillväxt och just dessa människor behövs? Det räcker inte med eldsjälar. Det behövs institutionaliseringar av den viktiga aspekt som tydligt begär av regeringen för att mål, som man också lyfter fram, ska kunna tillgodoses. Det finns skäl att förtydliga lärosätenas ansvar genom en förändring i högskoleförordningen. Jag har varit inne i debatten om undervisning och kvalitet. Studenterna känner av svårigheterna med tre fyra timmars undervisning , ingen möjlighet att få göra examensjobb och en arbetsmarknad som inte är intresserad. Tiden går, och vi borde verkligen få till stånd den resursförstärkning som innebär fler kontakter med lärare och med personal som har till uppgift att vara de som överbryggar från studier till arbetsliv. Min motion är ingalunda tillgodosedd i utskottsmajoritetens betänkande, men den är väl tillgodosedd i reservation 3. Jag tillåter mig därför att yrka bifall till den. I detta anförande instämde () och Amineh Kakabaveh (v). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Bidragsvillkor för fristående verksamheter Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU22 Bidragsvillkor för fristående verksamheter (prop. 2009/10:157). 146 (): Det är inte första gången vi debatterar bidragsvillkor för fristående verksamheter. talade vi om samma sak. Då tog vi från den socialdemokratiska oppositionen upp problemet med att besparingar bara drabbar kommunala skolor och inte fristående skolor medan däremot satsningar gynnar alla skolor. Vi vill ha lika villkor för alla skolor. I de större städerna börjar andelen fristående skolor närma sig . Då är det viktigt att det är lika villkor som gäller. När vi diskuterade detta , närmare bestämt , sade utskottsmajoriteten att det vi framförde om besparingar inte var något problem och att det inte gick att göra något åt detta. Vi kan vara glada över att vi nu får en proposition och ett betänkande som behandlar detta. Det gick alltså att göra något åt det visserligen för sent men i alla fall. Vi borde få ett erkännande. Det gick att göra något åt det; vi hade rätt. Det återstår dock flera saker, och här säger man återigen att man inte kan eller vill göra något. Jag ska lyfta upp två saker. Det ena är meddelarskyddet. Oavsett i vilken verksamhet man arbetar ska man ha rätt till meddelarskydd. Det måste självklart införas. Det andra är att precis som bidragen innevarande år och besparingar och ökningar var djupt orättvisa är det djupt orättvist med en momssats på . Det är något som bland andra borgerliga ledamöter i kommunstyrelsen i har reagerat på. Fristående skolor blir överkompenserade. När kommer det ett betänkande om detta? Det är inte så mycket tid kvar, och vi kommer självklart att lägga fram ett sådant. Varför kan man inte lyssna från början? Varför ska man förhala allt i stället för att skapa lika villkor när man har möjlighet? Varför skapa oreda i en sektor som verkligen behöver arbetsro? Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. 147 (): Alliansen tar med detta betänkande ytterligare steg för likvärdiga villkor för kommunala och fristående verksamheter. Grunden för det är att vi är övertygade om att mångfald är något bra. Mångfald är viktigt. Mångfald stimulerar, utvecklar och berikar. Det gynnar i slutändan den enskilda eleven och dennes utveckling. Det står i kontrast till det vänstersidan brukar plädera för, nämligen att stat och kommun ska bestämma mer och människor mindre. Det ska vara centralstyre i stället för valfrihet. Dagens betänkande handlar om att stärka likvärdigheten mellan våra skolor oavsett huvudman. Precis som föregående talare var inne på hade vi en första debatt om detta utifrån ett delbetänkande som hette Offentliga bidrag på lika villkor. Vi kom överens om och fattade beslut om att kommunala skolor och friskolor ska ha likvärdiga villkor. Det ska inte spela någon roll för en elev och en elevs resurser vilken huvudman skolan som eleven väljer har.