prot · GY0919 · 2010-11-23 00:00:00 — Jag skulle vilja föreslå eller råda statsrådet att titta på rättssäkerheten och göra en noggrann utredning kring de kristnas och andra minoritetsgruppers levnadsvillkor i och stoppa utvisningarna av dem. 61 (M): Situationen för de kristna i är oroväckande. Som ett exempel kan nämnas att för sedan dödades ca 60 kristna i i och därefter ett tiotal i riktade attacker mot kristna områden. De mördade var barn, kvinnor och gamla som hade besökt kyrkan för att be för freden i . De mördades under en pågående gudstjänst. De kristna irakiernas situation berör många även här i . hölls en demonstration här i för kristna irakiers rätt till liv, fred och trygghet rättigheter som borde vara självklara men som inte är självklara i som det ser ut . Demonstrationen engagerade och berörde. Situationen i är i allra högsta grad något som berör och befolkning. pågår en etnisk rensning av de kristna i . kyrkor står tomma på grund av rädsla för nya attentat och för att de kristna befinner sig på flykt. är ett av de länder som har tagit emot kristna asylsökande från . Många av dessa har beviljats uppehållstillstånd, men det finns även kristna som har fått avslag. Situationen i är just nu mycket osäker, och har beslutat att inte verkställa utvisningar till . Det är väldigt positivt, men behövs mer. Min första fråga till statsrådet är: Vad kan regeringen göra för att se till att den etniska rensningen upphör så att de kristna irakierna kan leva i trygghet i sitt hemland? Den andra frågan är: Hur kan man säkerställa att de som får avvisningsbeslut får behövlig information på det egna språket om hur de kan få rättslig prövning? Min tredje fråga är: Finns det någon möjlighet att information från engagerade organisationer som har insyn i och de kristnas situation kan nå snabbare så att de vet vad som händer och kan ompröva? 62 Statsrådet (M): Låt mig börja med att säga ett par ord som jag tycker är viktiga. Jag har mycket stor respekt för engagemanget hos alla som deltar i den här debatten . Det är viktigt att vi har en livaktig debatt kring hur vi utformar asylsystemen i . Det välkomnar jag i alla delar. Men jag måste bemöta ett antal saker som har framförts här , varav en del faktiskt är helt felaktiga. Först och främst och det här tycker jag är viktigt har inte uppmanat att stoppa alla avvisningar till . Detta är ett helt felaktigt påstående. Ändå repeterar flera av deltagarna i debatten det här. har alltid följt begäran om inhibition. har heller inte ännu prövat frågan om avvisningar till i sak. Ändå låter det här i debatten som att diskussionen handlar om att på något vis skulle ha förbrutit sig mot eller ifrågasatt eller på något vis avsiktligt avstått från att följa beslut. Detta är helt felaktigt. Till detta kommer det som interpellanten framförde, det vill säga vad generalsekreterare skulle ha sagt, den här kritiken mot , att vi inte skulle ha följt uppmaningen från . Det stämmer inte överens med domstolens kommunikation med . Jag konstaterar bara att det pressmeddelande där man gick ut och sade detta från generalsekreteraren sida numera är borttaget från , och jag tror att det finns skäl till det. Jag vill under de här minuterna försöka ta upp några av de saker som har framförts. Det är omöjligt när det är så många deltagare vid ett och samma tillfälle att ta upp allt, men några saker tror jag är viktiga. Interpellanten Halef säger att regeringen skulle kunna ge direktiv till . Nej, det kan vi inte. Vi är uttryckligen förbjudna enligt grundlag att göra på det viset. Vad hindrar mig från att ingripa i pågående rättsprocesser? Ja, grundlagen. Närmare bestämt förbjuder regeringsformen statsråd att ingripa i rättsprocessen. Jag måste säga att även om en del av ledamöterna i den här kammaren är nya det kan jag ha förståelse för finns det vissa gränser för det här. Jag ställer mig mycket frågande till om vi hade haft en debatt motsvarande den här om vi hade haft något annat domstolsavgörande uppe för diskussion, om vi över huvud taget hade haft detta. tar upp frågan om hur viktigt det är att följa upp människor och diskutera det här. Vi har gett ett uppdrag till Röda Korset de har fått pengar för detta och det uppdraget pågår som bäst. Jag ska bara nämna det med några få ord. Riskerna med att återvända är naturligtvis en central fråga i asylprocessen. Men Svenska Röda Korset driver , med ekonomiskt stöd av regeringen, ett projekt för återvändande till , och , med stöd för en social återintegrering i hemlandet. I det här projektet ingår att följa upp den generella situationen efter återvändandet, och det ser jag som mycket värdefullt. Till ska jag bara säga att det naturligtvis är viktigt att fundera över de här frågorna och göra det i stora sammanhang. Vi för samtal med irakiska regeringsrepresentanter och påpekar ständigt vikten av att man ska visa större ansträngningar för att stärka genomförandet av de mänskliga rättigheterna. Att föra in information i asylprocessen är naturligtvis viktigt i varje enskilt ärende, och det kan ske genom att man också lämnar rapporter, skrivelser etcetera till och till databasen , där fakta om länder och situationer samlas. Det är också ett sätt att hantera det här på. Till övriga frågor får jag återkomma i nästa inlägg. 63 (KD): ringde en irakier som heter Harath mig. Han ringde mig från förvaret i . Polisen hade skjutsat honom till förvaret efter ett rutinförhör i . Han har avvisats till , till . var han i den kyrka som vi allihop har omnämnt här . Han träffade sin svåger. efter att han hade avvikit från kyrkan blev hans svåger mördad. Jag undrar ibland om vi känner till hur situationen är i när vi skickar tillbaka människor till denna osäkra framtid eller vi utsätter dem snarare nästan för förföljelse, förtryck och kanske död. Säkerhetsläget för kristna och andra religiösa minoriteter i är kritiskt. Migrationsministern säger i sitt interpellationssvar att asylsökande ska få en individuell prövning av sitt skyddsbehov och så vidare och att regeringen inte har någon roll i asylprocessen. Jag har en helt annan bild. Jag tycker att det är dags att ompröva den bild som migrationsministern har i den här frågan. Det är ett mycket märkligt svar. Migrationsministern menar att regeringen inte har någon roll i asylprocessen. Så fungerar det knappast i praktiken. agerar knappast som fristående aktör. Statliga institutioner är tillsatta för att genomföra vad politiska organ har kommit överens om. De lagar, direktiv och riktlinjer som verket och domstolarna måste följa och som formar vår asylpolitik är fastslagna i regeringsbeslut. Ytterst är det regeringen och migrationsministern som har ansvaret för att säkerställa att de system vi har ger irakiska asylsökande skydd när det gäller mänskliga rättigheter. Att varje fall ska prövas individuellt är ingen ursäkt för att säga att avvisningarna inte ska stoppas när det finns en trovärdig och kompetent bedömning om att alla människor i ett visst område är hotade exempelvis på grund av deras religion. Migrationsministern medger att säkerhetssituationen i på sina håll är instabil och att minoriteter, däribland kristna, är särskilt utsatta. Ändå menar ministern att det inte finns behov av några åtgärder. har uppmanat och andra länder att inte skicka tillbaka några flyktingar alls till vissa delar av , däribland och . Man har särskilt uppmärksammat kristna irakier och deras behov av internationellt skydd. Det är mycket anmärkningsvärt att under en sådan ignorerat FN:s uppmaningar, och ännu mer anmärkningsvärt är det att vi fortsätter att göra det nu när det nästan kommer uppgifter om attacker mot kristna i . agerande har väckt stor uppmärksamhet även internationellt, och det är knappast en bild av vårt land som vi vill visa för omvärlden. Migrationsministern säger också i sitt svar att domstolen tills vidare kommer att begära inhibition i irakiska ärenden då en sådan begäran framställs av en enskild klagande och att följer uppmaning i alla enskilda ärenden om inhibition. 64 (MP): Migrationsministern säger att man för samtal med regeringen i . Då är frågan vilken regering man har talat med när det inte har funnits någon. Någon tog upp att vi följer regelverket och hänvisade till att regeringen inte kan ha någon roll i asylprocessen. Men regeringen kan ha en roll. Regeringen kan ta initiativ till att förändra, och det är det som vi har begärt här i kammaren som har gått. Regeringen prioriterar återvändande. Det står i regleringsbrev, vilket innebär att arbetar på uppdrag av regeringen med att underlätta återvändande. hade vi ett seminarium här i som handlade om bilden av . Jag hade bjudit in bland annat en journalist som hade varit i . Han berättade att även om det var mycket svårt i under så upplevde människor i många fall en större otrygghet än då. Det var naturligtvis inte meningen med invasionen av att människor skulle bli otryggare, utan det var för att ge irakierna demokrati som västvärlden gav sig in i . Men har vi en situation med ett oerhört svårt läge. är ett av de länder som är minst säkert i hela världen. Det finns bland dem i tio i topp jag tror att är tredje eller fjärde landet, om man tittar på listorna. Nog sjutton måste vi kunna ta ett större ansvar, även vi här i , och inte bara hänvisa till och migrationsdomstolarna. 65 (FP): Jag är mycket besviken på migrationsministerns svar: Regeringen kan inte ge direktiv. Nej, det är möjligt att regeringen och statsrådet inte kan gå in i enskilda fall. Men vad jag har lärt mig med statsvetenskapliga studier är att regeringen styr sina myndigheter med så kallade regleringsbrev. Det gör man , efter det att statsbudgeten är antagen i . Migrationsministern verkar uppenbarligen inte dela vår problembild, utan han går på problembild. Som jag sade i mitt förra inlägg, fru talman: En hög tjänsteman sade att var ett framgångsrikt samhälle. Men de kristna minoritetsgrupperna kommer faktiskt från områden där säkerheten är dålig. De erbjuds visserligen att resa till de kurdiska delarna, de norra delarna. Men jag vet inte om den lösningen är så bra. Vad kan regeringen göra? Jag nämnde den överenskommelse som man slöt 2008. Både i artikel 4 och i artikel 8 står det om särskilda åtgärder för utsatta grupper. Det är ett dokument som regeringen har fattat beslut om . Om regeringen får information och vi försöker ge en bild och , , UNHCR och andra påvisar att flera av artiklarna i överenskommelsen är kritiska, att det är en kritisk situation, bör då inte regeringen eller statsrådet göra något? Någonting kan väl regeringen göra! 66 (KD): I den här debatten, som handlar om förföljda kristna i , vill jag passa på att också lyfta upp hur särskilt utsatta kristna är i många länder. Jag vill passa att göra det när vi har vår migrationsminister här. Förföljelsen av kristna är mer utbredd än vad vi tror i det postkristna, sekulära . Religionsfrihet är en av rättigheterna i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och även i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och friheterna. Det blev svensk lag 1995. Ändå har religionsfrihet haft en mycket låg profil i utrikespolitiska policy och i hanteringen av asylsökande. Genom synen att religionen främst är något privat har förståelse av religionsfrihetens innebörd förts till det privata området. Religionsfriheten är en grundläggande frihet. Det är något som gäller alla och som alla tjänar på, eftersom det skapar förutsättningar för fred, demokratisering, utveckling och de andra mänskliga rättigheterna. Dock är det så att hälften av världens befolkning lever i länder där staten kraftigt begränsar eller förbjuder medborgarnas frihet att tro, lära sig om tro eller utöva tro eller där de förföljs för sin tro. Därför måste de kristna irakierna få stanna tills verklig religionsfrihet finns i . Jag vill passa att avsluta mitt inlägg med att överlämna en rapport till migrationsministern från som just handlar om religionsfrihet och som jag tror kan vara av intresse. 67 (MP): Det var skönt att höra att ministrar har möjlighet att göra något, att grundlagen inte hindrar dem från att göra något i svåra situationer, att man faktiskt kan ge direktiv till myndigheter om hur de ska jobba. Då tycker jag att det vore på sin plats att göra det i detta akuta läge, där det faktiskt gäller att rädda liv inte chansa och skicka tillbaka människor. Att utvärdera är bra, och det är klart att vi ska utvärdera. Men om vi då kommer fram till Jo, det var farligt, de som vi skickade tillbaka blev dödade, de blev torterade, då tycker jag att det är bättre att vi för tillfället struntar i just den typen av utvärdering med all respekt för utvärderingar, för även jag tycker att utvärdering är bra. Vi bör faktiskt se till att skydda människor så att de inte behöver riskera livet. Jag önskar verkligen att ministern, regeringen och vi alla hjälps åt för att i första hand rädda liv. När det sedan blir fred i kommer säkert många att vilja återvända till sitt hemland, många av dem som har fått en här i eller åtminstone borde få en här i . Jag hoppas på handling! 68 (FP): Först vill jag tacka statsrådet för informationen om uppdraget till Röda Korset om att skaffa information om förhållandena i bland annat . Vi vill gärna diskutera hur det kan utvecklas till att ännu tydligare bidra till att utvärdera vilken faktagrund som våra myndigheter fattar beslut på i flyktingärenden, för det är väldigt viktigt. Jag delar verkligen med hjärtat åtskilliga talares engagemang för förföljda i . Jag har alltid varit drivande för en svensk human och öppen flyktingpolitik. Men vi kan ändå inte det är inte ett sätt att smita undan ansvaret komma ifrån att besluten slutligen fattas i domstol. Det är ett system som i grunden är mycket mer rättssäkert för individen än det system som vi hade . Det är inte samma sak som att vi säger att lagar om flyktingpolitik är av givna och eviga tvärtom. Vi i har varit både drivande och öppna för diskussioner om olika typer av förtydliganden och om förändringar i så livsviktiga beslut som flyktingfrågor. Men det engagemanget innebär inte att vi vill gå tillbaka politikerstyrning av självständiga domstolar. Däremot innebär det att vi vill ta en aktiv del i lagstiftningen och förändra lagar och förordningar när det är nödvändigt. Sedan känns det ändå så vilket jag tycker är positivt mitt i alltihop att faktiskt har följt uppmaningar i alla enskilda fall. Jag tror att vi kan utveckla svensk flyktinglagstiftning mycket och även hitta nya vägar för att ta ännu större individuella och humana hänsyn. 69 (C): Jag vet att timmen börjar bli sen och att vi kanske har uttömt detta ärende. Men jag hoppas att statsrådet känner det engagemang som vi känner och den frustration som vi kanske känner när vi möter våra medmänniskor och väljare i detta sammanhang. Detsamma kanske gäller även andra som har sitt ursprung i när de möter sina systrar och bröder man kan känna att man har svikit det förtroende som man har fått. Återigen vill jag uppmana: Låt oss ha en dialog om hur vi kan göra för att få dessa människor att känna att de inte blir orättvist behandlade och att känna sig sedda, att man tar hänsyn till den situation som råder i ! Jag menar inte att statsrådet ska gå in i enskilda fall och börja förändra eller peka jag känner mycket väl till det grundlagsförbud som finns. Jag hoppas att vi kan ha en levande dialog kring detta. Ett tips som vore bra att ta upp här är att många av de beslut som fattas i domstolar kanske inte alltid bygger på aktuell information om landet. Ett snabbare utbyte av ständigt uppdaterad information mellan domstolarna både UD och tillhandahåller informationen skulle ge bättre beslutsunderlag som flera av oss här och de asylsökande skulle känna sig mer förankrade och bekväma med. Jag är mer ute efter samarbetsformer, statsrådet, och hur vi kan få dessa människor att känna att de har blivit sedda och rättvist behandlade av vårt system, som är så bra. 70 SHADIYE HEYDARI (S): Det finns ett kurdiskt talesätt, nämligen sham shakra belam welat shirinteré. På svenska motsvaras det av borta bra men hemma bäst. Ingen skulle frivilligt lämna sitt hemland om man inte är tvungen att göra det. Många gör det på grund av krig och förtryck. Jag är själv en av dem. Jag vet hur människorna upplever situationen, och det sade jag också inledningsvis. Statsrådet sade att han inte kan lägga sig i dessa ärenden. Men det handlar inte om det. Du har ansvar och kan ge direktiv om att det ska göras en noggrann utredning och att man ska titta på rättssäkerheten för dessa människor i . Det var det jag begärde. Jag vill stoppa utvisningarna av dessa människor, det vill säga kristna minoritetsgrupperna från . Man ska titta på rättssäkerheten först och deras levnadsförhållanden innan man gör något. 71 Statsrådet (M): Det kan vara värt att repetera ordningen en gång till. Det finns en grundlagsfäst ordning i . Den säger att jag inte får lov att lägga mig i myndigheternas handläggning av enskilda ärenden. och migrationsdomstolarna i domar och beslut tar fortlöpande ställning till hur situationen i utvecklas och vilken betydelse detta har för den enskilda asylsökande. Det är alltid en individuell bedömning som görs. Det ankommer alltså inte på medlemmar av regeringen att föra fram en uppfattning om hur praxis ska utformas i det här sammanhanget. Det är en helt felaktig uppfattning att det förhåller sig på det viset. Om jag anser att det finns behov av att ändra utlänningslagens skyddsbestämmelser tar jag initiativ för att regeringen ska lämna en proposition till ingenting annat. Regeringen har inte någon roll i asylprocessen. Den styrs av lagar och förordningar. Det är något helt annat. Det är inte politiska beslut i vare sig individ- eller gruppärenden. Att ingripa i en rättsprocess det är vad asylprocessen är är egentligen grund för en KU-anmälan. Därför är det också viktigt att tänka på att , som pratar om regleringsbrev och så vidare, inte heller är inne på rätt spår. Ett regleringsbrev kan inte användas för att påverka domstolsprocesser. Jag hoppas att inte tror att justitieministern skriver in i regleringsbrev att tillämpningen av lagstiftningen ska ske på ett visst sätt. På samma sätt kan inte jag skriva in i regleringsbrev att de ska tillämpa lagstiftningen på ett visst sätt. Det sker endast genom domstolsbeslut. Domstolar i är självständiga i förhållande till och i förhållande till regeringen. Sedan ska jag kort beröra frågan om UNHCR eftersom interpellanten tog upp den frågan. Det är inget anmärkningsvärt att utlänningslagens bestämmelser och tillämpningen av dem ibland skiljer sig från . Självklart är det önskvärt att alla stater som har åtagit sig att följa konventionen, liksom även UNHCR, så långt det är möjligt gör samma bedömningar. Men ibland förekommer det skiljaktigheter i rättstillämpningen i olika länder, även när det gäller sådana saker som skyddsgrunder som är gemensamma, till exempel de i flyktingkonventionen. Detta är ett av flera skäl till regeringens strävan efter ett gemensamt asylsystem för Europeiska unionen så att vi åtminstone ska komma till rätta med de skiljaktigheter som finns mellan EU:s medlemsstater. Den svenska instans- och processordningen är utformad för att säkerställa en hög grad av rättssäkerhet, särskilt genom möjligheten att överklaga och få sin sak prövad i domstol i ett tvåpartsförfarande med stora möjligheter till muntlig förhandling. Jag ser ingen anledning som helst, inte heller efter kvällens debatt, att ifrågasätta den svenska ordningen, som ger goda förutsättningar för domar och beslut som respekterar flyktingkonventionen. Flera har tagit upp frågan om information . Information kan föras in på flera olika sätt. Jag tycker att det är viktigt att man håller ögonen på detta. Det är kanske genom att i varje enskilt ärende föra fram bevis om läget i det aktuella området eller det aktuella landet eller genom att lämna rapporter, skrivelser etcetera till och till databasen , där fakta om länder och situationer samlas. Vi har fri bevisprövning. Det är alldeles utmärkt om man lämnar in den typen av information som kan användas i domstolsprocesserna. Även detta är en stor framgång med den nya ordningen, som i bred enighet, över partigränserna, inklusive Socialdemokraterna som tog initiativ till exakt den ordning som vi har , fattade beslut om 2005. 72 (KD): Som situationen ser ut i är jag förvånad över att vi skickar tillbaka fler än hälften av de asylsökande från till . tog Europeiska unionens utrikesministrar upp frågan om de kristna irakiernas situation i . Vi får ta del av protokollet och se vad de har kommit fram till. Man är orolig för det eskalerade våldet och förföljelsen som pågår mot gruppen. Europeiska utrikesministrarna hade frågan på sin dagordning i går. Skyddet av kristna och andra minoriteter i bör stärkas. Att komma till rätta med säkerhetssituationen är avgörande för att bygga stabilitet och få en utveckling i landet. Som en tidigare talare sade här vill ingen lämna sitt hemland om man inte har en anledning till det. Många av de irakiska bröder och systrar som finns här i trivdes bra i sitt hemland, men de har blivit tvingade på grund av förtrycket och förföljelsen att lämna sina rötter. Irakiska kristna flyktingar är extra utsatta i sitt hemland på grund av sin kristna tro. Jag lider med dem. Jag lider med deras anhöriga som finns här som åhörare . Det känns som att vi måste säga till dem: Tyvärr kan vi inte göra något för er, trots att ni har rätt till att få stanna i , trots att ni har rätt till asyl. Men det finns en massa regler som styr situationen eller som styr systemet där vi inte kan följa upp våra åtaganden i fråga om internationella överenskommelser om flyktingstatus. har varit mycket kyligt när det gäller att ta in information om den systematiska förföljelse som pågår mot de kristna i sin bedömning. Det är uppenbart att det är just den religiösa tillhörigheten som ligger bakom förföljelserna. Så länge detta pågår borde de få stanna kvar i . 73 Statsrådet (M): Låt mig säga att jag tycker att debatten har varit bra, belysande och lång. Men det är ett viktigt ärende, och ska vi ägna den tid som behövs för att reda ut frågorna. Vi har ett bra och välfungerande asylsystem i som vi har all anledning att vara stolta över. Jag tror inte att det finns något annat land i världen som lägger ned så mycket pengar och så mycket tid på att få en rättssäker och välfungerande process till stånd när det gäller att avgöra asylärenden. Jag kunde inte låta bli att tänka på det när jag hörde till exempel prata om vår inhumana deportationspolitik och så vidare. är det land i som har tagit emot flest asylsökande från . Vi är det land som vidarebosätter flest människor i förhållande till vår storlek. Vi är det land som ger mest bidrag till . Ändå står här och säger att vi borde ta större ansvar. På vilket sätt skulle vi kunna ta större ansvar än vad vi redan gör? Det ställer jag mig frågande till. Det är viktigt att peka på, och det får bli mina slutord till interpellanten, att trots att säkerhetsläget gradvis har förbättrats i är situationen på sina håll instabil. Så är det, och regeringen ser med oro på den utvecklingen. Vi kommer alltjämt att erbjuda de människor som kommer till vårt land och söker asyl möjligheten att få sin sak prövad, men den som får sin sak prövad måste också respektera när svaret blir ett nej. Det är viktigt att understryka detta, för vi har reglerad invandring till . Vi har inte fri invandring, och det förutsätter att människor är beredda att underkasta sig prövningen på samma sätt som vilken annan domstolsprövning som helst. Det gäller också medlemmar ur de befolkningsgrupper som kommer från . Ingen är undantagen. Ingen är undantagen från kravet att prövas, men alla omfattas av rätten till juridiskt biträde och av att få sin sak prövad. Det får bli mina slutord i den här debatten, som jag tycker på ett bra sätt har belyst utmaningarna och behovet av att stå upp för en väl fungerande asylprocess. Överläggningen var härmed avslutad.