prot · GX0959 · 2010-01-20 00:00:00 — På mitt eget område genomförde vi tre direktiv som handlade om energieffektivisering en av de mest effektiva åtgärderna för att minska klimatutsläppen, som jag sade, när det gäller byggnader, däck och märkning av hushållsprodukter. har på sitt område vidtagit en rad olika åtgärder för att förbättra miljön, liksom , och många andra statsråd. Att vi inte lyckades i kan inte ha att göra med att vi har den mest ambitiösa klimat- och energipolitiken i hela världen och att vi lyckades få EU att också ta ett ledaransvar. Har inte förstått spelet bakom ? ville inte ha någon uppgörelse. ville inte att det globala samfundet skulle fatta ett beslut om ambitiösa mål och saboterade därmed möjligheten att nå en överenskommelse. Jag trodde att hade följt den här delen. Det som är viktigt nu är att vi, oavsett överenskommelse eller inte i , måste fortsätta arbetet med omställningen för att minska klimatutsläppen. Där tror jag att och jag faktiskt är överens. 44 Utbildningsminister (): Låt mig börja med att uttrycka deltagande i den tragedi som har drabbat . Naturen är fantastisk, och den är det bästa vi vet, men naturen kan också vara obarmhärtigt grym mot människor. Som vanligt vid naturkatastrofer är det de fattigaste människorna i fattiga länder som drabbas värst, och det kan inte nog understrykas hur viktigt det nu är med massiva och koordinerade stödinsatser från världens länder. Den ekonomiska kris som vi nu går igenom är internationell. Det låter på oppositionen som att det är den borgerliga regeringen som skulle ha skapat krisen, men så är det inte. Den är skapad utanför , men den får stora återverkningar i vårt land. Vi kan inte förhindra krisen och en del av dess återverkningar. Det en regering kan göra är att förbättra situationen. Om man gör fel saker kan man naturligtvis försämra situationen. Socialdemokraterna, med och , har sedan krisens början oavbrutet skällt på regeringen för att vi har gjort för lite. Det vi har gjort har vi gjort , och vi har gjort fel. Nästan ingenting har varit godkänt. har hävdat att har högre arbetslöshet än genomsnittet i EU. har påstått att tillväxten sjunker snabbare i än i EU. Med de påståendena som grund sågar man regeringens politik. har prognos kommit. Den visar på en annan bild när man jämför med övriga . har i prognoserna lägre arbetslöshet än genomsnittet i EU. har ett budgetunderskott som bara är hälften så stort som genomsnittet i EU, och får dubbelt så hög tillväxt som genomsnittet i EU. Prognoser är prognoser, men de bygger på en mängd insamlade data om utvecklingen. Och visar det sig: Den svenska politiken för krisbekämpning har, såvitt nu kan bedömas, varit en av de mest effektiva i hela . och har pratat om snömos. Den politik som ni har ägnat åt att skälla på är i själva verket en av de bästa, i förhållande till jämförbara länder, när det gäller att bekämpa krisen. Det är nu dags att blicka bortom krisen. Hur stärker vi svensk konkurrensförmåga i en globaliserad värld? Jag utesluter inte att det kan behövas ytterligare åtgärder, akuta krisåtgärder, under krisförloppet, men framför allt måste vi fundera långsiktigt. Hur blir vi starkare? Hur stärker vi företagsklimatet? Hur skapar vi en mer dynamisk arbetsmarknad? var jag på studieresa i . Jag kom till internationella skolan i . Där berättade en europeisk förälder, en mamma, om hur ett föräldramöte kunde gå till. Hon sade att i början av föräldramötet begär ofta en europeisk eller en amerikansk förälder ordet och säger: Ni måste ge barnen mindre läxor. De har för mycket att göra. Sedan dröjer det . Då begär en av de asiatiska föräldrarna ordet och säger: Ni måste ge barnen mer läxor. De har mer att ge. Jag tror inte att frågan om framgång och ambition bara handlar om mängden läxor. Men vi måste lära oss en läxa. Vi kan inte tro att vårt välstånd är givet. Vi måste fundera över vår ambitionsnivå, och skolan är central om vi vill att och ska vara konkurrenskraftiga . Det är oerhört glädjande att det går bättre och bättre för många av de länder som vi har varit vana vid att betrakta som fattiga. Människor får bättre levnadsomständigheter och högre välstånd. Det är oerhört glädjande. Men vi i vår del av världen måste fundera på: Vilka ambitioner har vi för 2000-talet? Det enskilt viktigaste för ett land som vill satsa är skolan, skolan, skolan. Socialdemokrater och de borgerliga, socialdemokrater och liberaler, stod enade i synen på svensk utbildningspolitik. Det var höga bildningsideal och kunskapskrav för alla som skulle öka jämlikheten i samhället. och var överens. Men sedan hände något avgörande. I kölvattnet av vänstervåg kom socialdemokratisk och rödgrön skolpolitik att drivas kraftigt åt vänster. Och där sitter ni fortfarande fast. Ord som bildningsskola och lärdomsskola kom att bli skällsord . I ivern att skapa det jämlika samhället började den svenska vänstern att avskaffa de viktiga incitamenten för förkovran. Studentexamen avskaffades eftersom inte alla blev godkända. Betyg avskaffades i hög utsträckning därför att de visade på skillnader i kunskapsresultat. Centrala prov skulle avskaffas eller bojkottas därför att de visade att eleverna hade lärt sig olika mycket. Utvärdering och resultat skulle döljas. Många barn går till skolan också utan krav på sig hemifrån. Många barn har krav på sig hemifrån. Men alltför många har inga förväntningar på sig hemifrån. De har ingen mamma som frågar hur det gick på det senaste provet, ingen pappa som frågar om han kan hjälpa till med läxor. Det finns hem där man inte har höga förväntningar på studieprestationer, kanske för att föräldrarna själva inte lyckades i sin skolgång. Alltför många barn växer upp i sådana hem. Det sämsta vi kan göra för de elever som inte har förväntningar på sig hemifrån är att ha en skola som också är fri från krav och förväntningar. Det bästa vi kan göra är att se till att ha en skola med höga kunskapskrav och höga förväntningar på alla barn och där det ges hjälp och stöd åt dem som inte får stödet hemma. Lärlingsanställningar har nämnts av både och som en viktig del i en framtida utveckling av både skola och arbetsmarknad. Socialdemokraterna har visat ett förakt för yrkesutbildningar då de har suttit i regering. Alla ska bli akademiker. Alla ska bli högskolebehöriga, och de som inte klarar av det blir utslagna, i stället för att man genomför yrkesutbildningar. Vi genomför nu en total reformering av den svenska yrkesutbildningen. partikamrater brukar kalla för en B-högskola och har varit emot det. Men gör vi detta. Vi tror nämligen att alla ska ha chanser att utvecklas. Och vi behöver dessa människor i vårt samhälle, också dem som inte vill bli akademiker, även om en del hyser förakt för den här typen av utbildning. Det har varit något märkligt med utvecklingen av sjukskrivningssystemet under ett par årtionden. Som har sagts här av mina regeringskolleger lever vi längre och längre i vårt land. Vi blir friskare och friskare. Arbetsmiljön blir rimligen bättre och bättre för varje årtionde som går. Ändå har vi haft fler och fler sjukskrivna och fler och fler förtidspensionerade. Det går inte ihop. Samhället måste anstränga sig mer och man anstränger sig nu mer för att låta människor komma tillbaka till arbetsgemenskapen. Säger man till människor i arbetsför ålder att de inte längre behövs, att det inte längre finns en enda uppgift som de kan utföra på vår arbetsmarknad eller att de inte har ett värde på arbetsmarknaden riskerar man att skapa en livskris för enskilda, och det är ett oerhört grymt förhållningssätt. Vi ställer nu höga krav på Arbetsförmedlingen och på : Ni får inte ge upp om människor! De har en rätt att få komma tillbaka in i arbetsgemenskaperna där så är möjligt. Jag är precis som och , som talade före mig, ödmjuk nog att säga: När stora systemförändringar genomförs kan naturligtvis enskilda regler behöva justeras. Myndigheter kan göra fel i enskilda fall. Våra regler kan behöva förändras på enskilda punkter. Men kom inte och säg att det var bättre förut när människor stämplades ut i utslagning och utanförskap! (Applåder) Herr talman! Ett av de områden där vi också för framtiden måste lyfta ambitionerna är vården av och omsorgen om våra äldre. Vi har en god äldreomsorg. Ändå finns det luckor som behöver täppas igen. och har levt ihop . har blivit för sjuk för att bo kvar hemma och har därför blivit tvungen att flytta till ett äldreboende, ett vårdhem. berättade för SVT:s Sydnytt att hon skulle vilja flytta med . De har bott ihop i hela sitt liv och har kanske inte så kvar att leva ihop. Men kommun har vägrat. är ledsen för att det är så långt mellan gångerna som han får träffa sin fru. Har man vaknat upp vid sidan av samma person påverkar detta livet mycket. Det blir ett trauma att inte få fortsätta tillsammans, säger vårdhemmets föreståndare. Efter att fallet uppmärksammades i medierna vek sig kommunen. Tills döden skiljer oss åt vi är rätt många som har sagt så inför vigselförrättaren. Men i vårt land händer det att kommunen skiljer människor åt mot deras vilja, i livets slutskede. Från sida menar vi att det är dags att införa en lag om parboendegaranti i äldreomsorgen, där människor garanteras rätten att få bo ihop också i livets sista skede. (Applåder) Herr talman! Mot varandra står två alternativ i höstens val. Det är ett regeringsdugligt alternativ som visar stabilitet, långsiktighet och konsekvens när det blåser. Det är ett annat alternativ som har fladdrat hit och dit mellan alla populistiska ståndpunkter, som har lovat allt åt alla och dessutom emellanåt trott på statliga bilfabriker. Valet borde vara enkelt. 45 () replik: Låt mig först reagera på när han diskuterar sjukförsäkringen. Visst kan saker och ting bli fel i stora förändringar, som uttrycker det. Men att införa en stupstock i sjukförsäkringen som säger att för att man passerar ett visst datum ska man bli frisk och åka ut från försäkringen om man inte kan jobba helt och fullt är inget litet fel. Det är en helt annan syn på hur drivkrafter för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet ska se ut. Vi har dragit lärdom av det system som inte fungerade fullt ut . Det har varit en viktig del i mitt förnyelsearbete som nyvald socialdemokratisk partiordförande. Det har vi fullföljt. Men blir det en ny regering ändrar vi. Vi tar bort stupstocken. Det är inget litet fel. Det är en annan människosyn. Jag börjar tro att det är något djupt fel på historieundervisningen när jag lyssnar på sätt att beskriva socialdemokratisk utbildningspolitik . Det är inte en stavelse som är riktig. Jag blir förolämpad över beskrivningar som att vi vill att alla ska bli akademiker eller att vi har föraktat yrkesutbildningen. Vad är det för trams att på det sättet föra debatten om synen på utbildningspolitiken? Visst kan man ha förväntningar på barnen. Visst är det så att många familjer inte kan uttrycka detta. Det är oerhört viktigt att skolan också kan bidra till höga förväntningar på alla barn. Men det är lika viktigt att det finns många chanser för alla, att det finns återkommande chanser för alla, att man inte stänger möjligheten till utbildningen efter gymnasieskolan, att det finns folkbildning. Frågan till är fortfarande: Om utbildning är så viktigt för att bygga upp konkurrenskraft, varför finns det färre platser i utbildningssystemen än mitt under högkonjunkturen? Varför har ni tagit bort så mycket av den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen när den är den mest effektiva vägen för människor tillbaka till arbetslivet? Är skola, skola bara ord? Varför finns det inte politisk kraft bakom det, ? Var är förslagen? 46 Utbildningsminister () replik: Jag hörde säga samma sak i sitt anförande. Jag funderade på om det var rätt så jag kollade upp det. Inte en siffra stämmer. Vi har fler högskoleplatser än vad någonsin har haft i historien. Inget enda år när satt i regeringen hade vi fler högskoleplatser än vad vi har och inget annat år heller, inte ens de år då var ute ur regeringen. Det var inte mer då heller. Vi har aldrig haft så många högskoleplatser som . Vuxenutbildningen varierar över tiden. Den varierar med konjunkturen. Det har den gjort med alla regeringar, med era regeringar och med vår. Man bygger ut vuxenutbildningen när det är lågkonjunktur och drar ned den något när efterfrågan dämpas i högkonjunktur. bygger vi ut vuxenutbildningen, därför att vi har lågkonjunktur. Vi har fler platser än vi hade mitt under brinnande högkonjunktur, eller vad det var som sade. Om vi jämför med 2005 och 2006 då vi hade brinnande högkonjunktur är det fler platser . Stå inte och påstå något annat! Det är fel. Ja, , en tredjedel av varje årskull har slagits ut från er gymnasieskola. I allt väsentligt sker det på yrkesutbildningarna. Det beror på att ni ställer kravet att alla som går på yrkesutbildningarna också ska bli teoretiskt högskolebehöriga. Det är själva bakgrunden till dessa resultat. Det är få länder som har så hög utslagning från gymnasieskolan som . Det beror på er gymnasiereform. Det ändrar vi . Vi värderar yrkesutbildningar lika högt som akademiska utbildningar. Det blir mer tid för yrkesämnen. Man får en yrkesexamen. Man kan gå på yrkeshögskola. Det är inget fult att gå på yrkesutbildningar, . Varför tycker ni att alla ska bli akademiskt behöriga? 47 () replik: Förvisso uttrycker man politiska budskap på olika sätt beroende på vad man står för och tror på. Faktum är, , att ni började den här regeringsperioden med att dra ned kraftigt på komvux. har ni lite rättat till de neddragningar ni själva gjorde. Men vi är fortfarande långt ifrån den omfattning som fanns i komvux och som borde finnas för att ge alla de chanser som jag tror att både och jag är helt överens om att ungdomarna och de vuxna måste få. Det är fortfarande ett faktum att den del av arbetsmarknadspolitiken som mest bidrar till chanser att få ett jobb är den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen. Den är långt ifrån de nivåer som fanns mitt under högkonjunkturen. Jag föraktar inte någon form av utbildning, vare sig folkbildning, akademisk utbildning eller yrkesutbildning. Men jag vill ha förväntningar, , på alla barn och ungdomar och ge alla chansen att kunna bygga på sin utbildning. Du använder ord som får det att handla om att förakta yrkesutbildning. Det är att ta bort möjligheter för unga att få en utbildning efter gymnasiet. Det är det vi har olika syn på. 48 Utbildningsminister () replik: Det blir inte sant för att gång på gång påstår det. Det är bara att efter debatten kolla hur många platser vi har. Vi har mer platser i vuxenutbildning än vad vi hade vid regeringsskiftet . Det är helt korrekt att vi på grund av högkonjunkturen drog ned något 2006 och 2007, men när lågkonjunkturen kom byggdes det ut igen. är det mer platser än vi hade då. Jag ber om ursäkt att jag måste korrigera dig, men jag jobbar med detta . Jag vet det. Vi har fler platser nu än 2006. Du bygger en del av kritiken mot oss på att det skulle vara mindre. Sluta upp med det! Jag kan citera ur en ledare i , en socialdemokratisk tidning: Det finns en oroande återställartendens i oppositionens utspel. Känslan av en återgång till det gamla växer sig stark hos mig när jag läser oppositionsledarnas artikel. Det är ingen angenäm känsla. Jag delar den uppfattningen. Ni vill komma tillbaka till ett system. Det är naturligtvis ingenting som ni erkänner, men ni vill komma tillbaka till ett system som slår ut människor från arbetsmarknaden. Vi vill inkludera människor i arbetsgemenskapen. 49 () replik: Jag tycker oftast att det är intressant att lyssna på . Det är sällan jag delar problembeskrivningarna, och nästan aldrig delar jag slutsatserna. Det är ändå en hederlig retorik som jag uppskattar. Men jag saknar resonemang om jämställdhet mellan kvinnor och män. Det har varit en folkpartistisk paradfråga genom historien. Man kan inte ta upp allt i varje anförande. Det är inte någon kritik mot att just inte nämnde det. Men jag tycker att sällan nämner frågor som berör orättvisor mellan kvinnor och män. Vi har ett samhälle där kvinnor tjänar mindre än män. Kvinnor har mindre makt över samhällsutvecklingen än män och också mindre frihet att göra sina egna livsval i vårt samhälle. Ändå ökar de skillnaderna genom regeringens politik. Kvinnor missgynnas av regeringens politik. Det är inte bara något påstående som vänsterledaren står i talarstol och framför. Det är belagt. har sagt att de skattesänkningar som regeringen har genomfört har inneburit att kvinnor har fått mindre i nettolön än vad män har jämfört med tidigare. Skillnaderna har ökat med . Detta var före den senaste skattesänkningen. Sannolikt är siffran högre. Män tjänar nu kanske mer än kvinnor jämfört med vad de gjorde 2006. försämras sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Det är framför allt kvinnor som är beroende av dem. Det är framför allt kvinnor som har de sämsta pensionerna. Barnfattigdomen ökar , räknar man med. Det är framför allt ensamstående och kvinnor som drabbas av de försämringar som deras barn får lida för. Välfärden raseras på många områden, vilket innebär att ansvar överförs till anhöriga. är det kvinnor. Har tappat alla visioner om ett samhälle där män och kvinnor har lika rättigheter och möjligheter? Varför säger du aldrig någonting om jämställdhet? 50 Utbildningsminister () replik: tar upp en viktig fråga, nämligen jämställdheten mellan kvinnor och män. Som börjar med att säga är däremot slutsatserna vi drar olika. Det är viktigt att vi till exempel genom jämställdhetsbonusen stimulerar ökad jämställdhet i föräldraförsäkringen. Det har den här regeringen infört. Vi har infört avdrag för hushållsnära tjänster. Det gynnar framför allt kvinnor, på två sätt. Vi skulle kunna önska att det var annorlunda, men vi vet att även 2010 bärs ansvaret för hushållsarbetet i större utsträckning av kvinnor. Vi vet därför att det gagnar kvinnors deltagande på arbetsmarknaden att man kan göra avdrag för hushållsnära tjänster. Tjänsterna blir tillgängliga inte bara för kvinnor som har jättehöga inkomster utan också för vanliga kvinnor. Mängder av kvinnor som jobbar i denna sektor har fått jobba svart . De får nu möjlighet att jobba vitt och får då både sociala försäkringar och pensionspoäng och den trygghet som en fast anställning ger. Lönebildning och beskattning är viktigt och intressant. Jag tycker att det är viktiga frågor. Varför är det så, , att i de sektorer där män av tradition jobbar i näringsliv och i företag och industrier har man karriärmöjligheter, utvecklingsmöjligheter och högre löner och det är konkurrens mellan olika arbetsgivare, medan det i de sektorer där kvinnor av tradition arbetar till stor del inom den offentliga sektorn inte finns någon konkurrens mellan olika arbetsgivare? Där har vi lägre lönenivåer. Jag tror att en viktig aspekt för att jämna ut detta är konkurrens mellan olika arbetsgivare. Det är emot. Jag får dock gratulera till att operationen på det privata sjukhemmet gick bra. Jag tror att det är viktigt att skapa fler konkurrerande arbetsgivare för kvinnor. Jag vet att en av viktigaste åtgärder när det gäller kvinnor är att höja skatten för vårdbiträden med . Du kan väl berätta var vårdbiträdet ska få dem ifrån. 51 () replik: Om man verkligen vill komma åt orättvisorna i hemarbetet, där det obetalda arbetet i större utsträckning utförs av kvinnor än av män, borde man börja med att individualisera föräldraförsäkringen. Det var något som försiktigt påbörjade som socialminister, men som nu har lämnat helt. Ansvaret för hemarbetet borde delas lika. Grunden borde vara en delad föräldraförsäkring. Man ska ju inte ha skatteavdrag för en viss konsumtion som sin jämställdhetspolitik. Då tror jag att man är ganska svag. Man kanske snarare ska diskutera rätten till heltid så att kvinnor också får möjlighet att få full lön. Man kanske ska diskutera nattöppna dagis som gör att fler kan arbeta. Man kanske ska diskutera varför låglöneyrken för kvinnor inte bara gäller offentlig sektor utan i lika stor utsträckning de områden där det finns en oerhörd konkurrens, till exempel inom handeln, städbranschen och hotell och restaurang. Då krävs det en helt annan politik som sätter jämställdheten mellan kvinnor och män i centrum. Tyvärr saknas det i regeringspolitik. 52 Utbildningsminister () replik: Apropå jämställdhet tycker jag att det är intressant att höra säga: Varför ska vi subventionera en viss typ av konsumtion? Jag har inte märkt några förslag från om att ta bort ROT-avdraget där det handlar om manliga branscher. Det är samma typ av skattemässig konstruktion. När det handlar om traditionellt kvinnliga branscher, där huvuddelen kvinnor har jobbat svart, tycker att man ska fortsätta att jobba svart. När det gäller de traditionellt manliga branscherna, hantverksyrken och så vidare, ska vi ha ROT-avdrag. I manliga yrken har vi subventioner, reduktioner, bidrag och avdrag. Kvinnor ska inte ens få pensionspoäng. Det är jämställdhetspolitik. 53 () replik: Jag tänker ta upp frågan om säkerhetspolitiken. Den viktigaste händelsen i svensk säkerhetspolitik var när föll och de baltiska länderna kunde bli fria och självständiga. Det gjorde att gränsen till vår stora granne bokstavligen flyttades österut och längre bort från vårt närområde. blev därmed ett säkrare område. Den viktigaste säkerhetspolitiska förändringen den här mandatperioden var när regeringen tyvärr sade ja till den nya ryska gasledningen i . Då flyttades ryska intressen återigen bokstavligen ut i och betydligt närmare oss. Det är beklagligt att vi har en regering som tar beslut som uppenbart försämrar vår säkerhetspolitiska situation. vill och ta ytterligare steg på den vägen. säger han att risken för en rysk invasion av ökar och att vi måste svara med en upprustning genom höjda försvarsanslag, nya brigader och pansardivisioner. Är det verkligen en bra säkerhetspolitik att dra i gång en ny kapprustning runt ? Är det en utveckling som är bra för ? Jag tror inte det. Utvecklingen i är oroande. Pressfriheten har minskat. Mänskliga rättigheter sköts inte på ett rimligt sätt. Demokratin får inte riktigt den positiva utveckling som vi hade hoppats. Vi ska kritisera det starkt, men jag tror inte att vi har något att vinna på att frammana en gammal rysskräck eller starta någon form av kapprustning i . 54 Utbildningsminister () replik: Gasledningen dras inte på svenskt territorium så har inte möjlighet att säga nej bara för att vi ogillar gasledningen. Vi har skrivit på den internationella havsrättskonventionen. Jag utgår ifrån att står bakom att vi ska följa internationella konventioner. När de uppfyller miljökraven har vi sagt ja. I det läget fanns det inget val. Om det hade varit svenskt territorium hade det funnits möjlighet till en annan prövning, men uppfylldes havsrättskonventionen. Så fungerar det med havens frihet. Vi vill själva använda till kablar och ledningar. Det har alla andra länder också rätt att göra enligt den internationella konventionen. Utvecklingen i är oroande. Det uppfattar jag att alla partier nu är överens om. Det försvarsbeslut vi fattade bygger på att årtionden av nedrustning genomförd av de rödgröna avbryts. Vi konsoliderar nu försvaret. Vi går in i ett nytt personalförsörjningssystem. Vi behåller ett starkt flygvapen och så vidare. Det försvarsbeslut vi just har fattat har delvis fångat in oron för . Mot slutet av nästa mandatperiod ska det ju också fattas ett försvarsbeslut för åren framöver. Om utvecklingen i fortsätter åt det håll vi nu ser menar jag att det är nödvändigt att stärka det svenska försvaret. Det är en diskussion som får föras framöver, men jag redovisar tydligt vår ståndpunkt i denna fråga före valet. Att är emot detta är jag inte så förvånad över. Ni har varit emot militärt försvar över huvud taget. Ni har en fullständigt oansvarig säkerhetspolitik. Ni föreslår 2 miljarder i nedskärningar på försvaret. Där är ni faktiskt överens. Om ni själva ser att det går åt det oroliga hållet i , hur motiverar ni då nedskärningar i försvaret? Ni kunde åtminstone ha sagt status quo.