prot · GX09128 · 2010-05-28 00:00:00 — Och den strategi som den här regeringen hade som sin grundstrategi för att lösa problemet med arbetslösheten och utanförskapet var att öka klyftorna. Man skulle sänka skatten brett men mest för dem som hade det bäst. Den grupp som tjänar över en miljon i vårt land fick lika mycket skattesänkningar som de som tjänar minst i vårt land. Det var en del av strategin. skulle man ge sig på dem som har det allra svårast i vårt land. Därför försämrades inkomstförsäkringen och därefter sjukförsäkringen radikalt. såg vi de värsta bilderna. Då var det till och med cancersjuka som grät i direktsänd tv för att den här regeringen berövade dem den sista tryggheten i deras kamp för att komma tillbaka från cancersjukdomen. Det är också en beskrivning av det som vi har sett med ökade klyftor. Sedan kan regeringen försöka gömma sig bakom finanskrisen, men det var inte finanskrisen som sade till regeringen: Öka klyftorna och ge mest till dem som har det bäst! Det var inte heller finanskrisen som tvingade den här regeringen att ge sig på dem som har det absolut svårast, sjuka och arbetslösa. Det är politiska val. Likadant är det när man väljer att inte investera pengar i den gemensamma välfärden, när man väljer bort det för att i stället fortsätta sänka skatten, även när finanskrisen slår till. Men för att klara detta måste man nu dessutom låna pengar. Det är mest till dem som har det bäst. sägs 25 000 välfärdsarbetare upp, förskollärare, lärare och personer inom , de som är så viktiga för att hålla ihop vårt land. Huvudpoängen med den här debatten är: Varför vill inte ta hjälp av expertisen, akademin, för att systematiskt och metodiskt minska ohälsoklyftorna? Varför vill hon inte se en nationell kommission för att minska ohälsan i ? 50 (): Det är uppenbart att vi har helt olika världsbilder eller i varje fall helt olika bilder av läget i . Det kanske beror på i vilka kretsar man rör sig. Det kan hända att folk på tycker att det går jättebra för landet, men så fort man kommer utanför de kretsarna och börjar se hur vanliga människor lever och bor och hur de har fått det får man en annan bild. Ändå påstår att det jag sade inte stämmer. Hon säger att det är 100 000 fler jobb under den här mandatperioden. Läser hon inte tidningarna? Det kom ju nya siffror om arbetslöshetsstatistiken . 483 000 människor är arbetslösa. Varifrån får hon att det skulle gå så rasande bra på arbetsmarknaden, arbetslösa ungdomar? Hon säger att fattigdomen minskar i . Men varför ökar då socialbidragstagandet? Hur kan det hänga ihop? Socialbidragstagandet ökar i av landets kommuner. Ändå minskar fattigdomen, säger . Man kan mäta på olika sätt. Det gängse sättet är att man mäter relativ fattigdom. Det är de som ligger av medianinkomsten i ett land. Det är den gängse bilden. Så har socialdemokratiska regeringar räknat, och så gör man i övriga världen. Det är bara som har sina egna sätt att räkna. Då har andelen barn som växer upp i fattiga familjer ökat under den här mandatperioden. Klyftorna har ökat mycket kraftigt. Det finns en huvudpoäng i den här rapporten, Closing the gap in a generation. Det är alltså resultatet av globalt arbete som kommission gjort. Man har samlat in statistik från alla världens länder. Man har analyserat den med den bästa expertis som finns på folkhälsoområdet, skulle jag vilja säga. Då är huvudresultatet följande: Om man ökar de ekonomiska klyftorna i ett land kommer man också att öka hälsoklyftorna. Det ser vi faktiskt överallt, inte bara i de fattiga länderna utan också i de rika länderna. är ett exempel där hälsoklyftorna har ökat , eftersom de ekonomiska skillnaderna har ökat. Då är det klart att bollen går vidare till , som är folkhälsominister. Jag var, som folkhälsominister, med om att starta upp det här arbetet. Sedan var det som fick ta emot själva resultatet. Då går bollen över till henne. Då ska hon svara på frågan: Hur i hela världen ska vi hantera den här rapporten? Ja, då ger man ett uppdrag till men, som det verkar, med mycket strama tyglar: Ni får inte lov att skriva vad ni vill, utan ni måste förankra hos regeringen vad ni ska skriva. Det framgår av den artikel som referensgruppen skrev, med i spetsen och ett antal andra professorer från universiteten runt om i , att var förankrad hos regeringen redan dagen innan referensgruppen fick se rapporten. När de fick se rapporten riktade de mycket skarp kritik mot både uppdraget och hur det hade genomförts. Man går dessutom ut i en tidningsartikel och dömer ut rapporten och säger att den och inte ens har förstått huvudslutsatsen i detta omfattande WHO-arbete. Vi kan träta om ifall är på väg upp eller ned i olika statistiker och sätt att mäta, men det bästa vore om tog forskningen på allvar och förstod att om hon ökar klyftorna i samhället kommer hon också att öka hälsoklyftorna. Av detta kunde hon sedan dra slutsatsen att man kanske borde följa upp med en politisk parlamentarisk kommission på riktigt. 51 Statsrådet (): Det är många stora ord i luften. Låt mig bemöta lite av det ni säger. För det första vill jag poängtera att när vi tog emot Marmotrapporten var det naturligt för oss att ge ett uppdrag till det som är vår kunskapsmyndighet på folkhälsoområdet, och det är . De fick i uppdrag att värdera rapporten utifrån svenska utgångspunkter, tillsammans med den expertis som de bedömde lämplig. Det vore väldigt onaturligt att ge uppdraget till någon annan än vår expertmyndighet på området. har redovisat att de har jobbat med det i en bred förankringsprocess, och de har gett oss ett material som vi ska ta hand om. Det pågår beredning av förslagen, väldigt mycket inriktat mot barn och unga. Att tidigt bryta utanförskap och att skapa jämlika uppväxtvillkor är en väldigt angelägen sak för mig. Men det är det också att ge möjlighet till människor att ha en egen försörjning. Det är därför det var så viktigt med jobblinjen, för sambandet mellan att ha ett arbete och att ha en god hälsa är så starkt. Därför är det väldigt glädjande att många fler har kunnat få ett arbete och kunnat lämna utanförskapet. Många var sjukskrivna och fick inget stöd av den tidigare regeringen att komma tillbaka. Det fanns ingen rehabiliteringskedja som fungerade. finns det fasta tidsgränser, nu finns det en vidareutvecklad företagshälsovård och finns det en rehabiliteringsgaranti. Människor ska inte överges när de har hamnat utanför. Det ökar utanförskapet, och många hade inte fått ett enda samtal från någon som ville erbjuda hjälp. När vi nu fick en rapport som tittade på dem som lämnade sjukförsäkringen till följd av att dagarna tagit slut alltså på grund av de fasta tidsgränser som är till hjälp för att komma vidare men som Socialdemokraterna dramatiskt utmålar som stupstock kunde vi se att det fanns en stor oro att många av dem inte skulle kunna komma vidare. Det visade sig dock i den rapport som presenterade att mer än hälften av dem som inte anmälde sig till Arbetsförmedlingen har lön som anställd, med inkomst antingen som anställd eller från eget företag. av dem som har haft förlängd sjukpenning och av dem som har haft tidsbegränsad sjukersättning har ekonomiskt bistånd som försörjning. Det var alltså en väldigt liten del. Detta visar att många av de här människorna hade arbetsförmåga, precis som de själva uppgav, men de hade inte fått hjälpen. Detta är så centralt om vi ska tala om utanförskap. Jag kan också konstatera att våra jobbskatteavdrag som har ökat möjligheten att komma in på arbetsmarknaden och som därmed har varit jobbskapande det säger all utländsk expertis om vi nu ska använda oss av dem har varit riktade procentuellt mest mot dem som tillhör låg- och medelinkomsttagare. Det är intressant att höra det krig ni nu för mot detta, eftersom ni själva har accepterat våra förslag på det här området. Det som bekymrar mig mycket är ungas utanförskap, att unga i så stor utsträckning är utan jobb. Jag tror att det var som nämnde att var fjärde ung person är arbetslös. Jag blir därför alldeles förskräckt när jag ser era förslag som handlar om att dra bort från den subvention som vi har gett till arbetsgivare som anställer unga människor. Att snabbt komma in på arbetsmarknaden som ung är centralt. Där kommer vi att lägga fram förslag, och vi kommer att jobba vidare på det här området. För övrigt var jag betydligt mer i än på . 52 (): Ett arbete och egen försörjning är absolut helt centralt för att sluta hälsoklyftan, även om arbete också kan leda till ohälsa . Därför är det så otroligt att den här regeringen inte ser att den huvudstrategi att öka klyftorna, det vill säga att ge mest till dem som har det bäst och ge sig på dem som är svaga i samhället, alltså sjuka och arbetslösa, inte fungerade. Vi har 70 000 fler i utanförskap och 100 000 fler i arbetslöshet. Det är siffror som talar för sig själva. Det var ingen finanskris som tvingade eller någon annan att försämra tryggheten för de allra bräckligaste i vårt samhälle. Det var inte heller finanskrisen som gjorde att man fortsatte prioritera skattesänkningar framför investeringar i välfärden. Detta har inneburit att vi nu har färre lärare i skolan, färre personal i förskolan och färre som kan jobba med hemlöshet och äldre. Så är det 25 000 inom den viktiga välfärdssektorn har sagts upp bara . Det betyder att alla de ungar som har en talang som inte kommer till sin rätt i skolan inte kan få utveckla den men också att de som skulle ha behövt lite extra hjälp för att komma vidare inte får lika mycket stöd. Ökade klyftor har inte gett fler jobb utan riskerar att leda till mer ohälsa. Vi socialdemokrater i menar att vi egentligen borde få hjälp av regeringen och att de, oavsett partipolitisk färg, bidrar. Storstadsregionerna borde få hjälp att sluta de klyftor som har ökat under hela den här mandatperioden. Det är ingenting som en stad kan göra själv, utan det är något som en hel nation måste göra. Där är svaret skyldig. Varför vill ni inte ens tillsätta en nationell hälsokommission som kan bidra till att sluta hälsoklyftorna i ? 53 (): Det blir nästan en surrealistisk debatt. Siffrorna virvlar i luften. Det blir fler jobb, säger . Men vi har en arbetslöshet på , och av ungdomarna är arbetslösa. Det är 483 000 människor som är arbetslösa, men det blir fler jobb. Fattigdomen minskar, säger . Och så ökar socialbidragstagandet i av landets kommuner. Det hänger ju inte ihop. Jag tror att detta är en väldigt moralisk fråga. Människor vill inte leva i ett land där klyftorna mellan fattiga och rika drar i väg. Man vill inte ha ett samhälle som präglas av mycket stora klyftor. Det blir en social stress. Det blir ett otryggt samhälle. Det blir ett ineffektivt samhälle. Det blir ett samhälle som har lägre tillväxtmöjligheter. Det blir ett orättvist samhälle. Även om några drar i väg, de rikaste kanske, så att man får ett hyggligt genomsnitt men trycker ned människor under fattigdomsgränsen blir det ett väldigt tråkigt och eländigt samhälle att leva i. Jag tror att det är en moralisk fråga. Vad den här kommissionen säger och det som för sitt liv inte vill ta till sig är att ett sådant samhälle också är negativt för hälsoläget i landet totalt sett. Det är den entydiga slutsatsen. Hade hon velat ta den här frågan på allvar hade hon startat en kommission som följde upp resultatet av detta med ordentlig forskningsexpertis och även med politiker. En sådan kommission hade kunnat gå igenom och titta på hur det ser ut i och hur vi skulle kunna göra för att minska hälsoklyftorna i vårt land. Men det vågar hon inte, för hon vet nämligen vad slutsatsen kommer att bli. Slutsatsen av ett sådant arbete hade blivit att man måste vara beredd att minska de ekonomiska klyftorna. Det varken vågar eller vill hon göra. Det går nämligen på tvärs emot regeringens politik. 54 Statsrådet (): Låt oss klara ut några saker. Vi har en hög arbetslöshet som beror på att vi har haft en finansiell kris den är vi djupt bekymrade över och arbetar vi mycket från regeringens sida för att få ned, för vi vet att sambandet mellan egenförsörjning och god hälsa är starkt, precis som jag har sagt tidigare. Men vi har ändå, trots att det har varit en global kris som har drabbat och svensk sysselsättning också, fler sysselsatta nu nästan 100 000 fler än när vi övertog regeringsmakten från Socialdemokraterna mitt under högkonjunkturen. Det beror på att den förda politiken har medfört att människor har flyttat sig från utanförskap, sjukförsäkring och sjuk- och aktivitetsersättning in i arbetssökandekolumnen. Vi har vågat se människors behov, och vi har vågat lyssna på dem som säger: Jag har arbetsförmåga, men ingen har brytt sig om mig. Det gör vi, och det är att hjälpa människor tillbaka både till en inkludering i samhälle och arbetsliv och till en bättre hälsa. Att socialbidragen ökar nu är självklart eftersom vi har en lågkonjunktur som fortfarande spelar roll för kommunerna. Men det vi har gjort är att säkra kommunernas möjligheter att upprätthålla en god äldreomsorg som anslagen när det gäller socialbidragsförsörjning har ökat. Det var intressant att se att kommuner nu själva rapporterar att överskottet i den kommunala sektorn blev 14 miljarder . Man beräknar att det ska bli 19 miljarder . Den här regeringen har upprätthållit arbetslinjen och därmed kunnat upprätthålla välfärden också i ekonomiskt kärva tider. Det gynnar en god hälsa. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:378 om taxinäringen 55 Statsrådet (): har ställt frågor till om taxinäringen. har frågat om näringsministern avser att vidta några åtgärder för att den seriösa taxinäringen ska skyddas mot osund konkurrens och även om näringsministern avser att ta några initiativ för att öka kontrollen av taxinäringen liknande den som görs exempelvis i restaurangbranschen. Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ansvarar för dessa frågor. Jag har sagt det ett antal gånger och vidhåller det jag sagt tidigare: Jag anser att tillsyn och kontroll är det viktigaste redskapet för att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten och därmed den osunda konkurrensen som finns inom taxinäringen. Ekonomisk brottslighet och osund konkurrens inom taxinäringen är inget som uppkommit utan något som funnits även före avregleringen . Det säger en hel del om problemdynamiken. En effektiv tillsyn och kontroll är den mest lämpade och effektiva insatsen mot dem som fuskar. Samverkan mellan ansvariga myndigheter har visat gott resultat. Polisens, , , och Transportstyrelsens kontroller av taxinäringen anser jag vara rätt väg i arbetet med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Vad gäller hutlösa priser för taxiresor är det något som kommer att åtgärdas . Transportstyrelsens rapport om en översyn av prisinformation för taxiresor har inkommit till . Beredning av förslagen pågår. Främst rör det sig om en förenklad och läsvänlig prisinformationsdekal så att kunden själv kan avgöra om priset på resan är acceptabelt eller ej. Man pratar om problem med hutlösa priser av oseriösa taxibolag, men dess värre är det ovisst hur stort problemet verkligen är. Transportstyrelsen ska därför påbörja en kartläggning av problemets omfattning. 56 (): Tack, , för svaret! Bakgrunden till den här interpellationen är att det vid samtal med både taxichaufförer och turister har framkommit att väldigt många utsätts för oseriösa åkare. Vi vet att det kommer att vara ökad turisttillströmning i den här sommaren. Det är jättepositivt, men det är inte positivt om turisterna blir lurade när de kommer hit. Man tar hutlöst betalt av framför allt utländska turister. Det har varit synpunkter på detta både ute vid och inne i , men det förekommer lite överallt. Risken med oseriösa företag är dels att kunden får betala ett överpris, dels att det blir osund konkurrens med den seriösa taxinäringen. Det finns ju också företag som inte fullgör sina skyldigheter utan skattefuskar därav mina frågor till näringsministern, som jag vände mig till eftersom jag ansåg att detta var en närings- och turistfråga. Svaret från är, om jag uppfattar det rätt, dels att en utredning ska lösa frågan, dels att det ska bli ett klistermärke. tror jag att frågan är lite mer komplicerad än så. Den förra regeringen tillsatte ju en utredning för att se över detta med taxinäringen. I utredningen beskriver man vad som händer om man inte vidtar några åtgärder. Man skriver att om man inte vidtar några åtgärder kommer den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen förmodligen att fortsätta. har uppskattat summan av den oredovisade omsättningen inom näringen till ca . Enligt utredningens uppfattning finns det starka skäl att försöka motverka sådan brottslighet (). Om någon sådan reglering inte sker torde den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen förbli fortsatt omfattande. Att lösa detta med en utredning eller ett klistermärke tror jag inte går. Jag tror inte att man kommer till rätta med det. Det fanns ett förslag här i nu om så kallade tömningscentraler för taxiägare. Det skulle vara ett sätt att åstadkomma en riktig reglering och försöka komma åt dem som fuskar. Det är viktigt att komma åt fuskare i alla branscher, och jag tror att man gör det genom att sätta in olika typer av kontroller, precis som man har gjort i restaurangbranschen. Jag tycker att statsrådets svar är ett passivt svar. Jag är faktiskt bekymrad. Om turister blir lurade att betala orimliga priser och det också försvinner skatteintäkter som annars skulle komma allmänheten till del genom välfärdsverksamheten och regeringen väljer att inte göra något åt det är det oroande. Regeringen har sagt att människor fuskar i både sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Under förra mandatperioden ökade vi, Socialdemokraterna, kontrollen, men den här regeringen har valt att i stället straffa de sjuka och arbetslösa genom att sänka ersättningen och därmed försöka komma åt dem som fuskar. Men när det gäller fusket i taxinäringen vill regeringen bara fortsätta utreda, trots att branschen har visat att det behövs ökad kontroll. Det finns också en utredning om detta . Jag undrar därför: Varför är ministern så passiv i den här frågan? Är det inte en viktig fråga att försöka komma till rätta med? Räcker det verkligen med ett klistermärke för att utländska turister ska kunna känna sig säkra? 57 Statsrådet (): Jag håller med om att det är oerhört viktigt att man agerar mot skattefuskare. Därför var jag tydlig i mitt svar. Detta är ett pågående arbete, och det pågår en intensifiering i samverkan mellan de ansvariga myndigheterna som just har till uppgift att komma åt skattefuskare. Det handlar om Polisen, , , och Transportstyrelsen, som har lagt ökat fokus på taxinäringen i syfte att just komma åt skattefuskare. Prissättningen mellan kunden och taxiföraren är en väldigt speciell situation i förhållande till andra situationer som involverar en säljare och en kund. Det är väldigt ofta en engångsförbindelse, vilket gör att information är A och O. Det har man pekat ut tidigare. Transportstyrelsens rapport, som just nu bereds i , pekar på vikten av tydligare information, så att kunden kan göra tydliga självständiga val och jämförelser. Det är i allra högsta grad viktig information för den enskilde kunden som köper en tjänst. Vi kan återkomma till diskussionen om tömningscentraler. Det är mycket tydligt i det underlag som har redovisats att just fuskandet är starkt relaterat till de större städerna. förordar att vi ska införa regler och nya kostnader som drabbar en hel bransch. När man kommer utanför de större städerna är denna bransch till stora delar oerhört kontrollerad, och man kan inte ens se ett värde i att tillföra ytterligare administrativa kostnader genom tömningscentraler av den anledningen att det i princip är färdtjänst de är ansvariga för. Det är alltså en oerhört tydlig kontroll. är dock beredd att lägga en tung regelbörda på hela taxibranschen trots att det är ganska unika områden som befinner sig i den specifika skattefuskarsituation som beskriver. Det är därför det är oerhört viktigt att det arbete som de olika ansvariga myndigheterna har påbörjat fortsätter, och jag tror att det är kontroll och uppföljning som är otroligt viktigt här. 58 (): har vi fått höra av att det bara är i storstäderna det fuskas i taxinäringen. Det vore intressant att veta vad det finns för fakta på detta. Jag uppfattar nämligen att man om man kan lägga ut en kontrolluppgift och säkerställa att tömningscentralerna finns väl får bestämma hur man gör det, vilken kostnad det ska vara till, i vilken omfattning det handlar om konkurrensen och så vidare. Denna regering har valt att till exempel sänka ersättningen för både sjuka och arbetslösa eftersom, säger man, några fuskar och inte är sjuka eller arbetslösa. Man har lagt ut detta på alla som är sjuka eller arbetslösa med samma motiv, nämligen att det är några som fuskar. Då ska man se till att straffa hela den grupp som är arbetslös och sjuk genom att sänka ersättningen. Denna regering var också den regering som lade fram höjda arbetsgivaravgifter för de minsta företagen, vilket drabbade taxinäringen speciellt ensamåkare i många av de mindre kommunerna i . Det är klart att denna regering har gjort sina egna val. Register på restauranger har också tillämpats på många restauranger i små städer där fusket kan vara mindre. Det är dock viktigt att hela branschen får vara med och ta ansvar för att sortera bort det, och jag tror att många företagare uppskattar att man får bort oseriös konkurrens. räknade man med att 4 miljarder försvann ur statens kassa. Det är jätteviktigt att komma åt de pengarna. När det gäller utländska turister är frågan vad man var beredd att göra för att de skulle kunna känna sig säkra. Det finns nämligen ett problem med de oseriösa åkarna: Det är inte bara det att de tar ut överpris, utan det finns också svarttaxi som utnyttjar och begår brott mot både enskilda turister och svenska medborgare. Det är jätteviktigt att det finns bra information. Om man nu har valt klistermärket är frågan: Vilket samarbete hade man tänkt med till exempel Visit , som jobbar väldigt mycket med turistverksamhet och de utländska turister som kommer till ? Ska de kunna ha till exempel en informationsbroschyr som talar om att det i de större städerna finns oseriösa åkare, varnar för detta och berättar hur klistermärket ska se ut? Detta framkommer inte i svaret. Jag tycker att det är en väldigt defensiv minister, som hänger upp sig på att man inte vill införa ett regelverk som faktiskt skulle gynna de seriösa åkarna med motiveringen att det inte är alla som fuskar. Jag vet att det inte är alla som fuskar, men vi vill få bort dem som fuskar och inte betalar sin skatt och fullgör sin skyldighet mot det allmänna. Denna regering verkar dock ha som princip att man belönar dem som fuskar när det gäller näringsverksamhet men bestraffar dem som är sjuka och arbetslösa. Det är någon sorts omvänd politik som jag inte riktigt har begripit, herr talman, men jag inväntar infrastrukturministerns svar på dessa frågor. 59 (): Jag kunde inte låta bli att gå in i denna debatt när man började prata om att det är i storstäderna det fuskas. Som urstockholmare måste jag säga att jag tror att det fuskas på andra håll i landet också. Jag är verkligen förvånad över att infrastrukturminister säger att man inte kan införa regler som skulle minska detta fusk på mellan 2 och 4 miljarder ja, herr talman, det är ingen som vet hur mycket det faktiskt fuskas, för det kan man aldrig räkna ut. Fusket syns liksom inte. När det gäller att detta skulle drabba en hel bransch och bli väldigt krångligt tror jag att de flesta i denna bransch de som inte fuskar, vill säga skulle vara glada om man slapp den illojala konkurrens detta medför. Det är faktiskt så att det till syvende och sist är de som åker taxi som får betala, oavsett om det handlar om fusk eller om det handlar om nya regler för tömningscentraler. Denna fråga är utredd .