prot · GY0931 · 2010-12-09 00:00:00 — Det har varit mitt svar tidigare, och det är mitt svar . 32 (MP): Jag tycker att statsministerns svar på dessa frågor visar ganska väl inte hur det ser ut i utan vad vi har fått för uppfattning. Vi i det politiska systemet är ofta överens om att problemen är mycket små i . Vi har väldigt lite av korruption och väldigt lite av problem på detta område. Det är väldigt få som utifrån betalar och lyckas smörja det politiska systemet med pengar. Jag tror att det ligger något i det. Det är dock en väldigt naiv inställning, och en farlig inställning, menar jag, om det blir skäl för att vi inte skulle behöva en lagstiftning eller att vi skulle behöva sämre skydd, sämre försäkringar och sämre regler på området kring korruption. Jag tror att det är dags att tänka om i denna fråga. Det är ett farligt och dåligt perspektiv att låtsas som att det i vår del av världen inte finns några problem. 33 Statsminister (M): Jag tror inte att man är helt befriad från detta i någon del av världen. Jag försökte också i mitt svar till påpeka att det är klokt att ha en förmåga att bredda perspektivet och synsättet. Vi har under denna höst på många olika sätt haft beskrivningar av hur förtroendemannarollen i ser ut och under vilken typ av påverkan och länkar vi fullföljer våra uppdrag. Att tro att vi har ändrat eller på något sätt oskadliggjort detta genom att ropa på en lagstiftningsparagraf är naturligtvis lika naivt som att försöka framställa det som att jag inte ser några problem. Vi har under en lång följd av år fört diskussioner och har med väldigt påtaglig öppenhet också kunnat ingå frivilliga överenskommelser just för att möta detta faktum som annars skulle kunna vara en risk. Eftersom det görs mycket jämförelser med andra tycker jag dock att det är viktigt att påminna om att avviker genom att ha ett i så hög grad skattefinansierat partistöd jämfört med andra. Det är därför jag tror att diskussionerna har varit mindre här när den i många andra länder är betydligt mer omfattande. 34 (SD): Lagen om hets mot folkgrupp infördes i syfte att förhindra spridandet av antisemitisk propaganda. har lagens tillämpningsområde utökats i ett antal omgångar till att omfatta hot mot och missaktning för folkgrupp eller annan grupp med anspelning på ras, hudfärg, nationellt ursprung, etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Med begreppet folkgrupp avses enligt Justitiekanslern varje existerande etnicitet utom den svenska. JK har i ett antal beslut konstaterat att svenskar inte träffas av straffbestämmelsen, senast alldeles i ett särskilt fall. Jag vill hävda att den mångkulturalistiska samhällsordningen leder till att principen om allas likhet inför lagen förr eller senare åsidosätts. Min fråga är: Hur ser statsministern på att det i regeringsformen å ena sidan talas om allas lika värde och att vi å andra sidan har lagar som ger vissa grupper ett särskilt skydd i ? 35 Statsminister (M): Det beror på att samhället är uppbyggt på individuella fri- och rättigheter som vi ska slå vakt om. Men precis som konstaterade har vi lärt av vår egen historia. Vi får förstå efter det nazistiska vansinnet att man var tvungen att ge någon sorts svar. Har ni förstått någonting av detta? Hur ska vi försöka undanröja detta ? Att då införa en lagstiftning som grundar sig i att vissa skyddsvärda grupper kan vara viktiga att definiera tror jag var en ganska naturlig utgångspunkt. Det förblir så än i vår dag. Att det finns en grupp som skulle kunna definieras som svenskar, och jag förstår att det är ett stort intresse för att ständigt återkomma till den formuleringen, visar sig väldigt ofta vara svårt att försvara. Det blir så väldigt många som känner sig svenska som helt plötsligt får höra att de inte är det. Det blir märkligt om man försöker definiera det. 36 (SD): Uppenbarligen kan man inte utsättas för hets mot folkgrupp om man är svensk. Då finns det någon som är svensk. Det finns en utbredd rasism och negativa attityder gentemot majoritetsbefolkningen i , nämligen mot oss svenskar. Det är någonting som kanske är särskilt påtagligt i de yngre generationerna, bland ungdomar . Även om det är precis så som statsministern påpekar att den här lagen är till för att skydda vissa minoritetsgrupper glöms det ofta bort i debatten att svenskar i inte sällan just är i minoritet i invandrartäta områden, i invandrartäta skolor och liknande. Då är de en minoritet som saknar skyddet mot hets och kränkningar som andra minoriteter har. Vad avser statsministern att göra för att även svenskar ska vara skyddade mot kränkningar och hets som man utsätts för just på grund av att man är svensk? 37 Statsminister (M): Jag tror att det är ett grundläggande tankesätt vi får lyssna till här från och som bygger på ett vi-och-de-tänkande. Det finns stora risker om man accepterar det. Alla som tycker att de är svenskar blir plötsligt inte svenskar med den definitionen. Vad är i så fall svenskt? Man skulle kunna ha attityden att vi alla som bor här är svenskar och kommer från lite olika bakgrunder. Då har vi en mycket öppen och tillåtande syn. Annars blir det lätt så att man där i förorten tror att det är någon sorts vi-gäng mot de-gänget som är enhetligt och som bygger på någon etnisk grund. Skyddet mot den enskilde gäller alltid. Det är inte så att brott är tillåtet. Man får inte hota och slåss, man får inte uttala kränkande ord mot någon. Det behövs ingen hetslagstiftning till stöd för detta. Det är samma skydd för var och en. Det var därför jag sade att vi har individuella fri- och rättigheter. Det vi skulle kunna göra, och det skulle träffa många unga, är att påpeka att om ni inte följer detta upprätthåller ni inte lagen om nu vill göra den poängen och i så fall får vi se till att den blir bättre använd. Fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin 38 (V): I valrörelsen blev kanske inte arbetslösheten den jättestora fråga som den borde ha blivit nästan 8 procents arbetslöshet. I regeringens egen finansplan spås arbetslösheten gå ned till 2014. Det är massarbetslöshet. Och i denna massarbetslöshet använder sig regeringen av olika regler för att få arbetslösa att se det som sitt eget problem att de är arbetslösa. Jobb- och utvecklingsgarantin, som trädde in efter vissa tidsgränser, har till exempel olika faser. En av dem kallas fas 3, och det gäller i princip gratisarbete. Människor tvingas att jobba till en ersättning från som är mycket låg. Företag utnyttjar det, och det blir allt fler enligt uppgifter på Morgonekot . Att man arbetar för eller mindre och att företagen utnyttjar detta till att få gratis arbetskraft borde vara ett problem för vilken regering som helst, men det är det inte för regering. Min fråga är: Varför tycker ni att det är rimligt att ha en motsvarighet till lösdriverilagen ? Varför tycker ni att man ska kränka dem som är arbetslösa? 39 Statsminister (M): är ingen vän av arbetslinjen. Därför är det fullt riktigt att han kritiserar dess olika delar. För mig är det tydligt vilket läge vi haft och vad som har varit alternativen. Det är passivitet, det är att vi helt enkelt inte låter stora grupper av människor som inte arbetar framställas som arbetslösa. Sedan kan vi tvista här om arbetslöshetssiffran. Vi kan helt enkelt välja att inte låta stora grupper vara del av underlaget så kan man lösa det. Men då osynliggör vi människor. Det är från det läget vi kommer. försöker vi föra en arbetslinje där man i varje del försöker hitta varje persons arbetsförmåga och låta alla delta efter egen förmåga. Det handlar också om grupper som har stått långt från arbetsmarknaden, kanske tre och i en del fall ännu längre, den grupp som omfattas av fas 3. Det är inget bra ord, det låter som en , men det är trots allt så den benämns. Vi är beredda att göra extra ansträngningar för dem för att de ska kunna träna och komma in på arbetsmarknaden, men vi ska ställa krav på att arbetsgivarna sköter detta. Det är självklart, och det finns ett regelverk för det. 40 (V): Fas 3 handlar om att utnyttjas utan kollektivavtal, utan semester, utan semesterersättning, utan referenser. städar till exempel mellan kl. 6 och 14 i en skola. Hon får från . Kommunen slipper betala, kommunen betalar ingenting för att städar i skolan. Däremot får kommunen som stöd för att de tar emot . Det här är naturligtvis ett utnyttjande. Man kan fråga sig om några av de företag som utnyttjar detta kanske sponsrar . Det kanske är några av dem som ni inte vill redovisa som har gett er bidrag. De tjänar onekligen oerhört mycket på er politik genom att utnyttja gratis arbetskraft. Jag tycker att det är ohederligt, jag tycker att det är kränkande, jag tycker att det är ett riktigt uselt system som vi måste bort ifrån. 41 Statsminister (M): är som sagt ingen vän av arbetslinjen. Idén är att alla människor har en arbetsförmåga, men väldigt många har svårt att hävda sig i det moderna arbetslivet och i den konkurrens som råder. Framför allt gäller det grupper som har varit länge utanför arbetsmarknaden. Vad tror är deras alternativ? Tror att det är att komma in i någon annan del av arbetsmarknaden, som vi inte känner till eller som helt plötslig öppnar sig, och så skulle alla dessa personer få jobb? Det menar jag i så fall är en naiv syn, då har man inte följt hur det fungerar i realiteten för dessa grupper. Det vi försöker göra är att åstadkomma ett system där man får arbetsträning, där man får vara en del av en arbetsgemenskap, får testa hur det fungerar, kanske visa upp sig och med detta öka sina möjligheter att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Vi har aldrig framställt det som att det handlar om reguljära jobb. Vi tror att det här behövs. Om samhällets idé är att alla ska få ett utrymme efter egen förmåga måste det gälla också dem som är allra svagast. Ska gömma undan dem? Jag tror mer på att försöka hjälpa dem in i arbetslivet. 42 FINN (M): Något vi hörde i valrörelsen aldrig skulle hända håller nu på att hända i denna kammare. Genom att söka stöd hos vill den rödgröna oppositionen rösta igenom en dramatisk bestående besparing på detta utöver de effektiviseringar och den utveckling av verksamheten som finns beskriven i budgetpropositionen . Det finns enligt min mening en uppenbar risk att så snabba och ogenomtänkta besparingar kan få långtgående konsekvenser för rikets styre. Min fråga till statsministern är om han som ansvarig regeringschef kan utveckla vad ett sådant förhastat beslut i denna kammare riskerar att få för mest allvarliga konsekvenser för framtid. 43 Statsminister (M): ska fatta beslut . Vi ska avvakta det slutgiltiga beslutet. Jag vill påpeka att det är viktigt att hela , alla medborgare, har ett regeringskansli som är välfungerande och tjänar dem. Det beskrivs ofta som en del av något partipolitiskt. Alla som har närmare kunskaper om detta vet att de många tusen som arbetar i inte är partipolitiskt rekryterade eller har någon partipolitisk bakgrund, utan det handlar om en mycket mindre del. Jag tycker att ska vara väl fungerande. Vi har varit beredda att diskutera att dra in delar av det anslagssparande som finns. Men vi håller inte med dem som säger att det svenska permanent behöver nedbantas mer än vad som redan görs nu efter att vi har lämnat ordförandeskapet. Det är vår uppfattning att detta skulle få konsekvenser. Och jag blir väldigt förvånad när jag hör företrädare som tycker att man ska spara men hävdar att ingen konsekvens kommer att följa. Då har man varit länge i opposition. Vi kommer att ta ansvar för att se till att i så fall banta ned. Det kommer att innebära uppsägningar, kvalitetssänkningar och att en del av våra utlandsbeskickningar troligtvis kommer att behöva läggas ned. roll i det internationella klimatarbetet 44 (C): Just nu pågår i i . Av rapporteringen att döma liknar förhandlingarna och låsningarna vid detta klimatmöte väldigt mycket situationen vid klimatmötet i . Mycket handlar om att och lurpassar på varandra. Det är de två länder som står för hälften av världens koldioxidutsläpp, och därför är de nyckelspelare. , miljöministern, lyfte i sitt tal i just frågan om behovet av förtroende. Han sade: Klimatet kan bara räddas genom gemensamma ansträngningar. Ett samarbete fyllt av förtroende måste skapas och vidmakthållas. Min fråga till statsministern är: Vad ser statsministern för väg för att skapa detta nödvändiga förtroende, och vilken roll kan spela i sammanhanget? 45 Statsminister (M): Världen behöver ett globalt svar med åtaganden framför allt från de rikaste och mest utvecklade länderna som gör att vi kan trovärdiggöra att vi klarar det så kallade tvågradersmålet, alltså att vi begränsar jordens uppvärmning till två grader. Den förvirring som vi återigen ser i jag delar helt denna uppfattning är likartad den vi hade i . Världen vet helt enkelt inte vilken väg man ska följa. Är det som ska få en andra period, säger stora utsläppsländer utanför : Då lämnar vi Kyoto. Är det ett FN-system med legal bindning som ger vartenda land på vår jord vetorätt? Det var för övrigt grunden till att det var svårt att komma längre i . Jag tror inte att det i realiteten kommer att vara en framkomlig väg. Möjligen är Accord en möjlig väg, alltså den Köpenhamnsöverenskommelse som medverkade till att ta fram. Den innebär att länder nationellt för fram frivilliga åtaganden men som just nu inte är tillräckliga, när vi lägger ihop dem, för att klara tvågradersmålet. Jag tror att det möjligen är den vägen man kommer att följa. Lösningen kommer kanske inte . Det blir ett nytt möte i . , tillsammans med EU, kommer att fortsätta vara mest pådrivande i de här frågorna. Avdragsgilla gåvor till ideella organisationer 46 (KD): De ideella organisationerna gör så mycket i och betyder så mycket , Röda Korset och , för att nämna några. Exempelvis hjälper här i stan mer än tusen människor som har hamnat på livets skuggsida på grund av olika typer av problem som droger och ensamhet, inte minst nu i jultider. Det är nu frågan om avdragsgilla gåvor första gången togs upp här i riksdag. har alla EU:s 27 länder infört detta, utom . Det här är något som skulle lyfta den ideella sektorn. Det har visat sig när det har införts i länder att det ökar givandet. Det ger mer möjligheter för exempelvis att hjälpa fler människor. har det gjorts en utredning, och statsministern har uttryckt en ambition i regeringsförklaringen. står vi kristdemokrater på tå tillsammans med stora delar av den ideella sektorn och undrar: Vad tycker statsministern, och när kommer detta? 47 Statsminister (M): Jag tror att ett välfungerande välfärdssamhälle bygger på skattefinansierade regelstyrda välfärdsinstitutioner, kompletterat med ideella välfärdsinsatser. I den delen gör många av dessa ideella krafter helt nödvändiga uppoffringar och insatser för att ska kunna fungera bättre. drev under alliansförhandlingarna mycket tydligt att man ville se en sådan här avdragsrätt. Vi har också lyssnat på och gått med på att titta på en avgränsad sådan möjlighet. Men jag säger avgränsad av det skälet att det är en lång rad samhällsintressen som gärna skulle se skattelättnader som grund för att kunna skänka till olika typer av ändamål. Vi tyckte att det var viktigt att avgränsa det till just det som tar upp, en del av de ideella insatserna på välfärdsområdet. Det pågår en sådan utredning. Vi kommer att hålla oss till den överenskommelse som vi har träffat. Förhoppningsvis ska det här snart kunna komma på plats, när vi är färdiga med avgränsningen, på det sätt som har önskat. Det politiska ansvaret för den regionala tillväxten 48 (S): I regeringsförklaringen slog statsministern fast att det är viktigt att alla delar av vårt land får reella möjligheter att utvecklas utifrån sina respektive förutsättningar. Ser man på fördelningen bland ministrarna ser det onekligen ut som att regeringen satsar på att hela ska leva. I den nya regeringen har ansvaret för regional tillväxt och är landsbygdsminister. , som näringsminister, har också ansvaret för näringslivsutveckling och turism, och de frågorna är naturligtvis särskilt viktiga för den regionala utvecklingen. Det jag blir fundersam över är hur och om den regionala tillväxten främjas om det riskerar att bli en otydlig fördelning av ansvaret mellan de tre ministrarna och deras områden. Finns det en risk att frågorna hamnar mellan stolarna i stället för att fokuseras på, som jag uppfattar att regeringen egentligen säger att man vill? Därför skulle jag vilja be statsministern att lite kort förklara tanken med den här uppdelningen. 49 Statsminister (M): har breddats från att ha varit jordbruksminister till att bli minister för landsbygdsutveckling, och det är naturligtvis ett sätt att uttrycka en bredare ambition. Detta är någonting som därmed har huvudansvaret för. Sedan finns också en del av dessa anslag på , där ju både och har sin tjänsteutövning. Jag skulle för övrigt kunna lägga till andra ministrar som är involverade i att få landsbygden att utvecklas infrastrukturministern, finansministern, ja, listan kan göras ännu längre. Det är en klok fråga, och man ska alltid ställa sig frågan för att det inte ska bli ett dubbelarbete. Men det är upparbetade delar av insatser som har funnits i de olika departementen. Därmed tror jag att de kommer att förstärka varandra snarare än att, som antyddes, gå i vägen för varandra. 50 (MP): I morse började jag dagen med att vänta på ett försenat tåg. Det var många människor på perrongen som frös, och jag kan avslöja att stämningen inte var på topp. Det var visserligen här i , men så ser situationen ut runt om i , dess värre, på många sträckor som SJ ansvarar för. Många av de människor som pendlar mellan och betalar för att sitta på ett golv. Många som hoppar på tåget från till kommer aldrig fram, för tåget står stilla när det kommer halvvägs. I går missade en hel del av ledamöterna här i kammaren voteringen på grund av försenade tåg. Alla vill ha mer resurser till underhåll av tåg och utbyggnad av järnvägen, alla utom den . Infrastrukturministern säger att SJ i stället ska bli bättre på att informera om alla förseningar, som om någonsin information skulle kunna transportera människor från punkt A till punkt B. sade att har överinvesterat i järnvägar. Jag skulle vilja fråga om statsministern håller med honom. 51 Statsminister (M): Jag tror att har gjort sig till tolk för den mycket tydliga opinion som finns, arga människor som tycker att sådant här ska fungera, att det här påverkar deras liv och att det fungerar för dåligt. Det är stor ilska. Det är vi säkert många som hört talas om. Vår uppfattning är att vi kraftigt har förstärkt underhållet. Här är det viktigt att skilja på investeringar, som ofta handlar om att bygga ny järnväg, och underhållsmedel för att se till att befintliga järnvägsnät verkligen fungerar. Det är ju mer det senare som faktiskt har varit problemet och som kanske var en grund för det som sade. Vi kan påvisa att vi har gjort en mycket stor uppjustering av grunderna när det gäller underhållet. Men, och det är viktigt att påpeka, jag tror att ingen ska framställa det som att det bara handlar om pengar eller att det ens skulle gå att lova att snabbt åtgärda detta, med tanke på att det är decennier av underlåtelseförsyndelser vi ser här. Bland annat handlar det säkert också om hur SJ ska jobba med sin information och hur man ska vara bättre förberedd när vinter och snö kommer till ett land som ju har vinter och snö. Det finns skäl att fortsätta följa frågan och göra insatser, men det vi möjligen försöker säga är att pengar inte kommer att lösa detta. Framför allt kommer det att ta tid. 52 (M): Professor sade att har svenska låginkomsttagare aldrig haft så låg inkomstskatt som de har . Det har givetvis gett dem större drivkraft att arbeta. Det här illustrerar också den sociala aspekten av skattesänkningen, nämligen att vanligt folk med låg inkomst nu har mer pengar kvar att leva på. Det är därför ett högst rimligt sätt att sänka skatten på, som uttryckte det. När en person som har låg inkomst arbetar sig upp till en högre inkomst drabbas han eller hon av en snabbt stigande inkomstskatt. På uppdrag av mig har tittat på marginalskatteeffekterna runt om i EU och kommit fram till att i genomsnitt för EU 27 har marginalskatten sänkts från till . Det innebär att de har sänkt sina marginalskatter kraftigt. står dock fortfarande kvar på . Påverkar omvärldsförändringen vilka prioriteringar vi gör i framtida skatteförändringar? 53 Statsminister (M): Det historiska är att vanligt folk med vanliga inkomster har fått mer i plånboken. Det framgår också av frågeställarens inlägg. Vi hade den gamla idén med 3050. Det vi glömde säga var att på låga inkomster internationellt sett är en mycket hög beskattning. Det är framför allt beskattningen på låga inkomster som vi har tagit ned. Den har kommit ned mot , precis som angavs. För alliansregeringen var det här viktigt. De så kallade marginaleffekterna, vad man får kvar på marginalen, betyder mer för låginkomsttagare, deltidsarbetande och för människor som delvis jobbar och delvis är beroende av olika ersättningssystem. Vi satte det före att sänka marginalskatterna för de bäst avlönade i samhället. Jag anser fortsatt att det är den prioritering som ska gälla, och det avspeglades i Alliansens valmanifest. Det förblir mitt svar. Skillnaden mot höginkomsttagare är att höginkomsttagare oftast är heltidsarbetande och förmodligen inte skulle göra samma avvägning att jobba mer, vilket också har varit en viktig del av vår arbetslinje när vi har tittat på marginaleffekter för dem med de lägsta inkomsterna. 54 (S): Jag har hört statsministern säga att det måste bli större skillnad. Med det menar han att det måste vara större skillnad mellan sjuka och friska och mellan arbetslösa och arbetande. I stället för att ha ambitionen att hålla ihop samhället är statsministerns ambition att dra isär. Så här i kan man fråga om det är värt det. Är det värt det när barn blir vräkta? Är det värt det när 250 000 barn är fattiga? Är det värt det när barn som längtar efter julklappar och julmat i stället ska ta hand om sina föräldrar? Är statsministern nöjd med att vi har så stor skillnad och så stor barnfattigdom i ? Om han inte är nöjd med det, vad tänker han göra åt det? 55 Statsminister (M): är möjligen inte den perfekta uttolkaren av vad jag i olika sammanhang har sagt. En viktig poäng för mig har varit det faktum att när vi trädde till kunde stora grupper av låginkomsttagare och deltidsarbetande se i sin plånbok att det knappt var någon skillnad mellan att arbeta och att inte arbeta. Jag försvarar på rättvisegrund att det ska synas i plånboken när låginkomsttagare arbetar. Den drivkraften för arbete bär ett samhälle och våra vidare välfärdsambitioner. Låt mig beklaga hur konsekvent Socialdemokraterna har bekämpat den linjen under de år vi har haft alliansregering i . Det leder till att fler jobbar, vilket håller uppe våra välfärdsambitioner för barn och för alla dem som också i kan beskrivas som utsatta. Det är dock inte relaterat till vår politik på något sätt. Dessutom kan man i den delen föra diskussioner om hur transfereringssystem och olika ersättningssystem fungerar. Det har vi också gjort, och vi har nämnt flera förbättringar också i de systemen för att försöka komma till rätta med det som är svårt. Det har dock inte att göra med att jag står upp för arbetslinjen, vilket försöker göra gällande. 56 (C): har det varit en vild debatt världen över om konsekvenserna av de uppgifter som har framkommit i samband med att Wikileaks har släppt ambassadrapporter med mera som har lämnats hem till de amerikanska myndigheterna. Om vi väljer att bortse från Wikileaks och den information som har kommit fram och i stället se hur agerar för att försöka betvinga den nätfrihet som råder måste jag säga att jag är ganska orolig. Vi har sett flera privata företag som har valt att ställa in ekonomiska transaktioner där det inte funnits någon rättslig grund för det utan endast påtryckningar från världens största supermakt.