prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Det är just efterfrågan på elcertifikat som är drivkraften för att skapa ökad förnybar elproduktion. Efterfrågan bygger på en skyldighet för elleverantörer och vissa elanvändare, alltså inte alla, att köpa elcertifikat motsvarande en fastställd andel av deras elleveranser eller elanvändning. Detta kallas kvotplikt. Genom att kvoten ökar ökar också efterfrågan på elcertifikat. Det finns dock ett problem med elcertifikat när det gäller just kvoten tillgång och efterfrågan. har vi ett överskott på elcertifikat som inte motsvarar den kvot som finns. Om överskottet blir för stort är risken stor att utbyggnaden av den förnybara elen hindras eller bromsas upp. Därför är det viktigt att vi har kontrollstationer så att vi kan gå in och rätta till vissa missförhållanden. Vi har bland annat föreslagit en kontrollstation 2013 för att se över detta och eventuellt ta nya steg där vi utökar elcertifikaten. Vi har tillsammans i motionen utgått från det behov som finns i samhället av att bygga ut elcertifikaten och komma bort från det fossilberoende som vi lever med. Det gäller att ta tag i de utmaningar vi har. Därför har vi föreslagit att elcertifikaten ökas till 2020 och till 2030. Det gör vi inte bara för att vi ska vara duktigare än Alliansen utan för att vi ser att det finns ett behov av att få in förnybar el i vår energimix och komma bort från kärnkraften. Det innebär att måste fatta de beslut som gör det möjligt. Vi måste ha balans mellan elcertifikat och kvoter och hantera det. Det räcker dock inte. Vi har elcertifikatssystem, men vi har också mindre anläggningar som har svårt att slå igenom i det svenska energisystemet. Där behövs det troligtvis andra styrmedel. Fastprissystemet är ett sätt att hantera det hela och ge stöd till mikroanläggningar så att de kan ta sig in. Vi ser det i och även på andra håll runt om i världen. Dessutom behöver vi se över den havsbaserade vindkraften. Regeringen har i sin energiproposition slagit fast en ram på vindkraft, 20 till lands och 10 till havs. Problemet med den propositionen är att man inte tar ställning till hur det ska ske till havs. Det finns inget system som stimulerar eller ger möjligheter för havsbaserad vindkraft i . Vi har , som lagts ned, och vi kan se utvecklingen även på andra håll, framför allt i . Vi tycker, som vi föreslagit i vår reservation, att det behöver introduceras ett system för havsbaserad vindkraft i . (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats KU34 Barnpornografibrottet Punkt 1 (Skadestånd vid barnpornografibrott) 1. utskottet 2. res. (s) Votering: 158 för utskottet 126 för res. 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 81 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 v, 12 mp, 1 - För res. : 111 s, 14 v, 1 mp Frånvarande: 18 s, 15 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 7 v, 6 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU13 Trygghetssystemen för företagare arbetslöshetsförsäkringen Kammaren biföll utskottets förslag. SfU15 Trygghetssystemen för företagare sjuk- och föräldraförsäkringen Kammaren biföll utskottets förslag. AU12 Nationell sfi-bonus Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 139 för res. 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. : 111 s, 15 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 7 v, 6 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SfU16 Nedsättning av egenavgifter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet (forts. NU16) 93 PER (): Det här är en spännande debatt. Vi står, som jag ser det, inför ett avgörande energival. Det val till som vi kommer att ha kommer att avgöra vilken energiframtid vi går emot i . Vi kan välja att öppna för kärnkraft och göra satsningar på förnybar energi, vilket är den politik som Alliansen och den borgerliga regeringen står för. Vi från den rödgröna sidan har valt en helt annan väg, som innebär att vi gör stora satsningar på förnybar energi, höjer ribban rejält och har långsiktiga målsättningar om att få ett helt förnybart energisystem. Vi vill inte öppna för en möjlig utbyggnad av kärnkraften i det svenska systemet. Det är väldigt skilda synvinklar och målsättningar som vi har. Det är viktigt att man uppmärksammar väljare och opinion på att det är en stor skillnad mellan de målsättningar vi har för hur energisystemet ska utvecklas framöver. Det är uppenbart att vi har möjlighet att få ett helt förnybart energisystem i . Potentialen för förnybar energi är enormt stor. Vi har alla möjligheter att expandera de förnybara energikällorna. Vi har i en väldigt god grund att stå på i och med vattenkraften, som står för hälften av elförsörjning. Vi har också god potential för vindkraft. Vi har en landyta som är jämförbar med och större än . Vi har också kustlägen och bra vindlägen som gör att vi har möjlighet att bygga ut vindkraften enormt mycket i . Vi har ett planeringsmål på som bara är ett första steg. I förlängningen finns det större möjligheter än så. Vi kan bygga ännu mer vindkraft i . Tittar vi på jämförbara länder har vi till exempel , där man har en produktion från vindkraften som ligger på ungefär , det vill säga nästan 20 gånger så mycket som har. Även har en landyta som är mindre än . Det är mycket mer tättbefolkade länder. Ändå har man lyckats expandera vindkraftsproduktionen enormt mycket mer än vi har gjort så här långt. Alla möjligheter finns alltså. Vi har dessutom i biobaserad energi, som vi vet har expanderat tidigare när det gäller både värmeproduktion och elproduktion. produceras ungefär el från biokraftvärme. Men även här finns en enorm potential att öka produktionen . Valet vi har är att fortsätta att göra en satsning på de förnybara energikällorna eller att i stället vända och öppna för en ny utbyggnad av kärnkraft, det vill säga att när de befintliga reaktorerna i kärnkraftssystemet tas ur bruk på grund av att de blir för gamla satsa på en ny generation kärnkraft med alla de problem som vi vet hänger ihop med kärnkraftssystemet. Vi kan inte anse att det är den vettiga vägen att gå. I stället vill vi ha en rejäl satsning på den förnybara energiproduktionen. Där har vi certifikatsystemet, som är det politiska styrmedel vi har för att få en ökad förnybar energiproduktion. Vi från den rödgröna sidan har föreslagit en rejält ökad ambitionsnivå jämfört med de borgerliga partierna. På kort sikt, , vill vi ha en ökning av den förnybara energiproduktionen upp till . Vi har också ett långsiktigt mål som ligger på förnybar elproduktion. är i sig mer än vad den svenska kärnkraften producerade . Det visar att möjligheten finns att ersätta kärnkraften med förnybar energi i . Det här valet är också viktigt för att man ser att de länder i världen som har valt den väg som den borgerliga regeringen nu siktar på, att öppna för kärnkraftsproduktion i , har misslyckats med att satsa på den förnybara energiproduktionen. Vi kan ta exempel som och , länder som bygger ut kärnkraftsreaktorer men är bland de länder i den västliga världen som är allra sämst på att investera i förnybar energiproduktion. Det visar att vi har ett val att göra . Jag vill också lyfta fram frågan om certifikatsystemet på kort sikt. Vi ser på det med oro. Det finns till exempel remissinstanser som kommit in med synpunkten att det finns en risk för att certifikatsystemet kommer att urholkas beroende på att vi har för många certifikat i systemet. Det finns en risk för att certifikatspriset kommer att sjunka. Detta gör att vi tycker att man från regeringens sida behöver återkomma med förslag på hur vi kan undvika en sådan situation, där vi får en minskad vilja att investera i förnybar elproduktion . Jag tycker att det skulle vara en väldigt oroande utveckling om vi fick en sjunkande investeringsvilja , för det kommer att göra att vi blir tvungna att investera väldigt mycket mer längre fram i tiden. Det kommer att bli en flaskhalsproblematik, och det kommer inte att ske på ett samhällsekonomiskt sätt. Därför anser vi att regeringen behöver återkomma till med ett förslag på hur vi kan undvika sådana variationer i certifikatstillgången och certifikatspriset. Tyvärr har regeringen valt att inte ta de här problemen på allvar och återkomma med några relevanta reaktioner. Man väljer att ignorera problemet och de remissinstanser som pekar på att det finns risker framöver. Jag vill slutligen fokusera på en väldigt viktig fråga. Det handlar om de sista kvarvarande vattendragen och älvarna som finns i . Vi ser att de är enormt viktiga resurser för den biologiska mångfalden. De rinnande vattendrag i som fortfarande finns kvar är en enorm tillgång. Ser man på ett tvärsnitt av landet ser man att det finns en mycket stor biologisk mångfald kopplad till de rinnande vattendragen. Vi har haft en historiskt väldigt stor utbyggnad av vattenkraften i i form av både storskalig och småskalig vattenkraft. Vi anser att det nu är dags att lära sig av de misstag som begåtts under historien och se till att vi bevarar de värden som finns i de rinnande vattendragen och att vi inte fortsätter att exploatera vattenkraften på ett sätt som hotar den biologiska mångfalden. Den samhälleliga debatten fokuserar nu mycket på klimathotet, vilket jag anser är relevant. Vi behöver ha bra verktyg för att möta klimathotet. Men det gör inte att vi har rätt att glömma bort de andra miljöhot som finns kvar. Det handlar till exempel om den biologiska mångfalden. har, liksom på klimatområdet, skrivit på internationella avtal om att se till att värna den biologiska mångfalden och också förstärka den. Det gör, anser vi från , att vi inte kan fortsätta att exploatera vattenkraften och därmed hota de sista rinnande vattendragen och den biologiska mångfald som är kopplad till dem. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1 och 4. 94 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag till beslut. Beslutet innebär en ökning med förnybar el till 2020 och att certifikatsystemet förlängs till 2035. Varje anläggning får stöd . 20 plus 15 är lika med 35. Frågan om justering av kvoterna 2011 och 2012 har varit uppe. Det sker ingen justering. Man föredrar en fortsatt förutsägbarhet i det administrativa systemet. Diskussionen om justering av kvoterna är emellertid intressant. Den har uppkommit därför att den faktiska elanvändningen är lägre än prognosen. Jag tycker att det är tankeväckande. Vi har i all elproduktion väldigt långa tidsintervall vid investeringar. Här prognostiserade man alltså fel om elefterfrågan . Hur stora möjligheter finns det då inte till fel i upplägget sett över , 15 eller , som vi diskuterar? Det är alltså väldigt . Mycket kommer att hända framöver vad gäller efterfrågan, produktionstekniker, utrikeshandel med elektricitet och så vidare. Jag vill börja med att påbjuda en viss ödmjukhet inför det faktum att framtiden inte kommer att bli som vi tror. Den finansiella krisen har pekat på detta, klimathotet diskuterade vi inte och så vidare. Det finns vissa planekonomiska tongångar här, tycker jag. Vi ska väl vara lite försiktiga, så att vi inte förolämpar framtiden utan har en öppenhet och flexibilitet inför de överraskningar som förvisso kommer och är öppna för förändringar i olika avseenden beträffande de system som vi nu diskuterar. Det här förslaget är en god avvägning som vi gör mellan olika intressen, producenter och elkonsumenter. Jag tänkte tala rätt mycket om elkonsumenterna, för min förutsägelse att jag inte skulle få höra så mycket om elpriser och elkonsumenter uppfylldes över hövan i de tre anföranden som vi har hört. Det är ganska viktigt att betänka att systemet med elcertifikat handlar om att man fixerar en viss volym, ett visst antal terawattimmar som ska komma fram 2020, 2035 eller vid någon annan tidpunkt, oberoende av vad det kostar. Prisutvecklingen spelar ingen som helst roll i ett renodlat certifikatsystem. Därför är det väldigt viktigt att man har en modifikation inbyggd, ett pristak, en säkerhetsventil eller något av den karaktären, för att vara säker på att man kan hålla priserna för elkonsumenterna nere på en rimlig nivå. En sådan möjlighet, en sådan ventil, ska utredas av och enligt det förslag som regeringen har. Det vore intressant att veta i vilken mån oppositionen är medveten om detta och instämmer i att det är viktigt att ha en sådan här ventil för att skydda elkonsumenterna. Som sagt tror jag inte att jag hörde orden elkonsument eller elpriser nämnas över huvud taget i de tre anföranden som vi tidigare hört. Vi kan inte vara helt fixerade vid och fokuserade på producentintresset. Det finns också ett konsumentintresse. Jag tycker att den storm beträffande elpriserna som två krånglande reaktorer åstadkom stämmer till eftertanke. Alltså har vi i regeringens förslag och majoritetens förslag till beslut tagit upp frågan om risken för kraftigt höjda kostnader för konsumenterna. Oppositionen vill i sitt förslag höja till 2020 och 2030. Enligt Per är det bara ett första steg. Per sade vidare att alla möjligheter finns att gå vidare. Men det innebär och det är själva poängen med systemet att priserna för elektricitet för konsumenterna blir högre. Det är inte så att man kan ha både starka incitament för ökad utbyggnad och låga priser. Själva drivkraften för investeringarna är höga priser, som de som investerar drar nytta av. Någon var inne på att man om man står för större volymer på något sätt är en lite finare, mer högtstående energipolitiker. Jag tror att termen var att man är duktigare. Ja, men duktigheten går ut över konsumenterna om man inte är försiktig. Det förefaller mig att det viktigaste för oppositionen är producentintresset. Man går till och med så långt att man föreslår ett prisgolv, det vill säga vill säkra att konsumenterna inte får betala ur oppositionens synpunkt alltför låga priser på el. Vad säger ni egentligen till elkonsumenterna? Ni är helt producentfixerade. Ser ni detta, vilket jag tror efter att ha läst er reservation, som en kapplöpning om vem som ska höja elpriserna mest och snabbast? Den kapplöpningen kommer ni att vinna, för Alliansen har en balanserad syn på intressena för producenter och konsumenter. Målet kan inte vara att så snabbt som möjligt skinna elkonsumenterna genom höga priser. Enligt min mening struntar ni genom ert beteende i elräkningarna för vanligt folk. Ni har ingenting lärt av vinterns erfarenheter. Tvärtom: Det förslag som ni har är att man ska ha snabbare och större elprisökningar för vanliga konsumenter än vad regeringen föreslår. Regeringens förslag är en väl avvägd kompromiss. Enligt min mening hamnar ni helt snett. Ni hamnar helt i händerna på producentintressena och bortser från konsumentintresset. Därför har vi betonat kontrollstationer . Vi vill ha en kontroll över både producenters och elkonsumenters villkor. Det står i kontrast till att inte ett enda ord nämndes om konsumenterna i de tre föregående inläggen, åtminstone inte vad jag hörde. Det är möjligt att jag inte var uppmärksam , men orden elkonsument eller elanvändning uppfattade jag inte över huvud taget. Ett annat delförslag i det här betänkandet är att man ska ha en gemensam marknad med . Det tycker vi är bra, för det är prisutjämnande och motverkar fluktuationer. Oppositionen vill ändå inte tillstyrka det samarbetet. Även detta är en elkonsumentfientlig inställning. Inga elpriser förefaller er vara tillräckligt höga. Är inga prissvängningar för stora? Oppositionen vill ha en kontrollstation 2030. Det kan man i och för sig tycka är bra, men det motiv som anges för detta är, märk väl, att man snabbare ska kunna höja elpriserna, inte att skydda elkonsumenterna. Fastprissystem har tidigare, socialdemokratiska regeringar avvisat, för det är ju ett system med prisgolv för att säkra en viss inkomst. Men då ska man veta att om man säkrar någons inkomst gör man någon annans inkomst desto osäkrare, med desto större fluktuationer. Vi har sett detta i jordbrukspolitiken och i andra delar av den ekonomiska politiken. Den enes fördel blir den andres nackdel. De som skulle drabbas av en större variation i sina inkomster genom en större variation i priser är alltså elkonsumenterna. Elcertifikatssystemet är mycket snillrikt, men det fuskar ni bort genom att börja tala om fastprissystem. Elcertifikatssystemet premierar ju de mest effektiva producenterna. Det vill ni upphäva. Olika förnybara energikällor konkurrerar, olika elproducenter konkurrerar med varandra, allt detta för att hålla nere kostnaderna. De som vinner i konkurrensen är de som håller kostnaderna lägst. Detta vill ni trolla bort genom ett fastprissystem. Först har man ett väldigt snillrikt system. Sedan tar man bort det allra snillrikaste ur systemet. Det är väldigt olyckligt. Sedan var det en diskussion om havsbaserad vindkraft. Det är väl bara att nämna att det är klart, , att någon måste betala för stödet till detta havsbaserade vindkraftsystem, och det är skattebetalarna. Slutsatsen, herr talman, är enligt min mening från oppositionen en fullkomlig okänslighet för elkonsumenternas intresse, särskilt hushållens. Elpriserna förefaller inte kunna bli för höga. Skattestödet kanske inte heller kan bli det. Jag menar att man måste gå in och ha en betydligt mer balanserad inställning till intressena hos konsumenter och producenter. För att hänvisa till Per tror jag att det är väldigt viktigt att uppmärksamma väljarna på skillnaden mellan Alliansens och vänsterpartiernas politik på denna punkt. Där håller jag med Per till fullo. 95 PER () replik: fortsätter sin vana trogen att inte prata så mycket om sin egen politik. Det verkar inte vara så intressant. Det är mycket roligare att kritisera oppositionens politik, trots att det ju är som företräder regeringens politik. Man kanske skulle vilja höra lite mer om hur regeringen har tänkt och vad egentligen regeringspartierna har föreslagit, men det kommer det väldigt lite information om. väljer i stället att plocka ut detaljer och försöka kritisera oppositionen. Vi kan ha en diskussion om det också; jag har inga problem med att försvara vår politik. Tvärtom vet jag ju att det är den som är den långsiktigt hållbara och som också kommer att leda till det bästa systemet för konsumenterna. Det är ju så, och det hoppas jag att och jag är överens om, att vi måste bygga ut ny elkraftsproduktion i . Även , som ju är en stor kärnkraftsvän, inser väl att de reaktorer vi har behöver stängas ned . De har en begränsad livslängd. Jag trodde att vi också kunde enas om att om någonting ska kunna konkurrera med befintlig elproduktion, det vill säga som har funnits på plats och där investeringskostnaderna redan är avbetalda, måste det finnas någon form av stöd för att det ska kunna komma in ny kraft. Kärnkraften har fått enormt mycket stöd under uppbyggnaden när den skulle konkurrera med befintliga energisystem. Jag tycker inte att det borde vara särskilt kontroversiellt att man också behöver stödja förnybar kraft när den ska in i systemet. Därför blir man förvånad över att har en så väldigt negativ inställning till ett sådant stöd. har han i och för sig i artiklar på hårt kritiserat en sådan satsning på vindkraft som han nu står i talarstolen och är tvungen att propagera för. Det är väl kanske under galgen som har varit tvungen att ändra inställning när det gäller att acceptera vindkraftssatsningen. Jag skulle vilja fråga vilket stöd han har för sin tes om att en satsning på kärnkraften, vilket är det han egentligen brinner för, skulle ge lägre kostnader för elkonsumenterna på . Jag har inte sett några sådana studier. 96 () replik: Vi är fler från Alliansen som kommer att tala här, och andra kommer kanske att tala mer om Alliansens förslag. Jag redogjorde dock för dem och motiverade dem, och min huvudpoäng var att Alliansens politik till skillnad från er politik innebär en balanserad syn på producent- och konsumentintresset. Det är det jag har fokuserat på, för jag tycker att den största nackdelen och det största problemet med ert förslag ligger där. Sedan är det inte så som Per säger, att jag på något sätt antyder att jag skulle vara emot någon form av stöd. I själva verket är certifikatsystemet ett mycket snillrikt system för stöd. Det tycker jag är jättebra, men det som är problematiskt tycker jag är att ni i ert förslag delvis omintetgör finessen i det systemet. Med tanke på de långa tider som vi har att göra med här kommer det att hinna hända väldigt mycket. Min poäng är att man måste vara öppen för sådana saker som kontrollstationer och pristak så att man har kontroll från statsmakternas sida över både stödets storlek till producenterna och konsekvenserna för konsumenterna. 97 PER () replik: Jag är glad att återigen tar upp det som han tolkar som att vi misstror certifikatsystemet. Det är helt enkelt inte sant. Vi föreslår ett kompletterande fastprissystem som ska komplettera certifikatsystemet. Anledningen till det, vilket jag också trodde att vi var överens om, är att certifikatsystemet är effektivt för att få fram förnybar energi som är kommersiellt gångbar, på gränsen till kommersialiserad. Däremot är kommande tekniker, till exempel solceller, väldigt långt från att kunna byggas med hjälp av certifikatsystemet. Det ger inte tillräckligt mycket stöd. Därför har den regering som bland annat parti sitter med i faktiskt föreslagit investeringsstöd till solceller. Det finns med i er budget. Man kan alltså säga att själv inte tror på certifikatsystemet utan föreslår extra stöd och därmed inte accepterar certifikatsystemets positiva sidor. Det är en väldigt konstig tankegång. Vår tanke är att vi i stället för att sätta in investeringsstöd ska ha ett fastprissystem som ger stöd , det vill säga en fast ersättning för den el som levereras in till systemet. Vi tror att det är ett mycket mer effektivt system. Det garanterar ju att vi får en leverans . Investeringsstödet ger en investering vid en tidsperiod; sedan har regeringen ingen kontroll över om anläggningarna levererar el och hur mycket de kommer att ge . Det fantastiska med ett fastprissystem är att man faktiskt får mer betalt ju mer ett sådant system levererar, medan och står för ett system där man i stället ska ge investeringsbidrag som går via statsbudgeten. Skattebetalarna ska stå för de pengarna. Ett fastprissystem sker i stället inom elmarknaden och sprider kostnaden på elkonsumenterna. Jag skulle säga att det är ett mycket mer effektivt system, men får gärna förklara för mig varför ett investeringsstöd till exempel till solceller skulle vara mycket mer effektivt än ett fastprissystem och på vilket sätt det skulle vara mer stödjande för certifikatsystemet. Det undgår nämligen min förståelse, måste jag säga. 98 () replik: Det där var lite svårt att förstå. Min poäng är att man med certifikatsystemet inte har fasta priser utan att konkurrensen får slå igenom. De som är mest effektiva får också leverera elektricitet, detta mellan olika energislag på den förnybara sidan och olika producenter. Ett fastprissystem däremot garanterar ju inkomster för vissa. Det innebär att andra får desto större svängningar i sina inkomster. Om man inför ett fastprissystem har man ju tagit bort en av finesserna med certifikatsystemet. Det andra är att ett investeringsstöd till forsknings- och utvecklingsarbete ju är en annan typ av stöd. Det kan man ha eller inte ha. Det påverkar inte certifikatsystemet. Vi har det i vårt förslag, precis som Per påpekar. Men det är inte det som vi diskuterar . Vi kan diskutera om man ska ha mera stöd till forskning och utveckling, mera investeringsstöd, och om man ska lägga det på de tekniska högskolorna eller om man ska lägga det på något annat ställe.