prot · GX0981 · 2010-03-03 00:00:00 — Vi kan inte försöka stöpa alla till kvasiakademiker som varken har tillräckligt med akademiska kunskaper för att göra en rejäl karriär inom teoretiska ämnen eller tillräckliga kunskaper i praktiska ämnen för att kunna utföra ett bra hantverksarbete. Det är inte att skapa en sorteringsskola. Det är att skapa en skola med möjligheter för alla. Till den rejäla kursomläggning av svenskt utbildningsväsen som regeringen har sjösatt på mindre än en mandatperiod och som ska skapa det nya kunskapssamhället är studiestödet en viktig pusselbit. behöver ett bra studiesystem. Som målet säger är studiestödet en del av utbildningspolitiken. Det ska verka rekryterande. Det ska utjämna skillnader mellan individer. Det ska bidra till social rättvisa, och det ska ha en god effekt på samhällsekonomin . Vi behöver, som min ärade kollega sade tidigare, ett studiestöd som gör det möjligt för alla att studera, oavsett vilka föräldrar man har. Det ska vara enkelt, obyråkratiskt, förutsägbart och generellt. Precis som företagare behöver veta vilka långsiktiga spelregler som gäller när man väger risker och fördelar mot varandra behöver blivande studenter veta vad som gäller, oavsett om de ska studera på heltid eller deltid. Faktum är att har ett av världens mest generösa studiestöd. Vid internationella jämförelser utmärker vi oss tydligt, har jag sett. är det land som har högst ekonomisk tillgänglighet till högre utbildning tack vare generösa bidrag, stora lånemöjligheter och låga utbildningskostnader. Det är lätt att bli partipartisk som politiker. Låt mig därför delge er en helt opartisk bedömning som kom i går, tror jag, då kom med sin årliga undersökning av studenternas ekonomi. bedömning, som ju inte kan anses vara en partsinlaga från alliansregeringen, är att studenterna tack vare våra studiemedelshöjningar nu går plus . har svenska studenter över när de nödvändiga utgifterna är betalda. är inte mycket, men de går plus . Det, mina vänner, är vad alliansregeringen har levererat studenter. Den berömda som regeringen tillsatte bedömde att nästan hälften av studiemedlen inte var tillräckliga för att täcka kostnaderna. Utredningen visade också på dessa skillnader, men vi har levererat. Jag väntar precis som alla andra på den studiesociala propositionen. Det känns i alla fall extra skönt för oss att kunna säga att alliansregeringen har levererat. När man diskuterar huruvida vi har förändrat lånedelen från det normala systemet med tredjedelsprincipen är det mycket anmärkningsvärt om man tycker att det är ett paradigmskifte som har inträffat när vi i stället för 34,5 procents bidragsdel har 33 procents bidrag. Jag kan inte tycka att 1 ½ procentenhets skillnad utgör någon gigantisk förändring. Däremot, herr talman, har jag med glädje läst en handling från en bank. Jag säger tack så mycket till regeringen. Jag ser fram emot att ett gott arbete kommer att utföras. 158 () replik: Jag är osäker på om jag använde orden gigantisk förändring, men jag kan konstatera att det är en förändring och att regeringen tydligen anser att det är rimligt att öka studenternas skuldbörda. Man kan ju undra vilka rejäla omställningar som regeringen har sjösatt. Jag ser inte riktigt att det har skett några på den högre utbildningens område. Jag kan ju ha missat alltihop. Det finns faktiskt stora problem på det här området och när det gäller de studiesociala frågorna. Det har inte kommit så mycket från regeringen . bedömer att studenterna får över efter de nödvändiga utgifterna. Jag måste säga att jag tror att det är få människor som känner sig nöjda när de bara har över. Om och tycker att det är en rimlig nivå att känna sig nöjd på tycker jag att vi ska få det tydliggjort. Då kanske det kan vara intressant med sänkta löner. Har alla verkligen möjlighet att studera, som jag uppfattade att sade? Alla har inte möjlighet att studera. Alla borde ha möjlighet att studera, och det är något att jobba för och ett mål att försöka nå. Men så är det väl inte . 159 () replik: Vi har en princip i alliansen som vi har levt efter hela tiden. Det är att rätta mun efter matsäcken. Det gör vi när det gäller de nationella finanserna, och det försöker vi ha som ledstjärna över huvud taget. Faktum är att vi har höjt studenternas inkomster vi kan väl kalla det så för att förenkla så att de faktiskt har ett överskott när månaden är slut och de har betalat allt de ska. Då har de ett överskott på . Jag sade tidigare att det inte är mycket pengar, men om man jämför med det som och hans gäng försökte leverera under förra mandatperioden, då de gick med underskott varenda månad, måste väl ändå detta vara bättre. När man diskuterar huruvida 1 ½ procentenhet utgör ett gigantiskt paradigmskifte eller inte måste jag säga att det inte är där problemet ligger. Inte heller kan försöka förespegla oss att huruvida bidragsdelen består av eller skulle innebära någon gigantisk skillnad för antalet studerande vid svenska högskolor. I övrigt säger jag precis som jag har sagt tidigare och som mina kolleger också har sagt att vi avvaktar propositionen. Där finns ett antal frågor som jag personligen skulle vilja ha svar på och som ni i oppositionen också tog upp. Jag tror att vi är rörande överens om vissa frågor, men vi ska inte heller försöka sopa undan att vi inte är överens om vissa saker. Faktum kvarstår, den här regeringen har levererat mycket större möjligheter för studenterna. När säger att inte är någonting att ha för en student undrar jag hur hade det under sin studenttid. 160 () replik: Det är helt riktigt som säger att jag har studerat, och det gick utmärkt. Jag förstår inte riktigt vad det har med saken att göra. Däremot är det som så att om man går in och ökar mängden lån, och inte bara ökar mängden lån utan även ökar andelen lån, blir det en hel del lån . Jag hoppas att ändå är medveten om att den här situationen avskräcker många från att börja studera. Det finns det vetenskapligt stöd för. Det är ett problem och någonting som gör att den sociala snedrekryteringen till högskolan består. Jag håller med om att det inte är en gigantisk förändring, men det är en förändring åt helt fel håll. Vi i föreslår en höjning av studiebidraget, alltså bidragsdelen, med . har jag inte räknat ut den exakta procentsatsen men tror att det blir eller något åt det hållet. Sedan vill jag å det starkaste vända mig mot uppfattningen att regeringen nu har höjt studenternas inkomst så här mycket och att därmed ta med lånet. Att se lånet som en inkomst går ju bara ur perspektivet att studenterna ska kunna klara sig. Det är knappast en inkomst att du har möjlighet att låna någonting från någon. Om själv skulle låna från en bank skulle inte det betraktas som en inkomst. Det är fortfarande ett lån vi pratar om, utgår jag från. Jag utgår också från att regeringen anser att det faktiskt ska betalas tillbaka. Annars blir jag väldigt förvånad. Slutligen vill jag säga att det självklart är så att man måste rätta mun efter matsäcken, men man kan också diskutera vilken mun man proppar full med matsäck och vilken mun man ger en liten smula. 161 () replik: Det är helt rätt att man måste fundera på vad som är lån och vad som är bidrag. Det var därför jag också sade att vi kan kalla det för en inkomst. Jag tycker att det är väldigt intressant att mycket riktigt konstaterar att lån ska betalas tillbaka. Då tycker jag också att det är väldigt viktigt att man talar om hur man ska finansiera de lån eller de bidrag som man vill dela ut. När parti säger att sannolikt är den summa som studenter behöver i ökning för att kunna gå runt undrar jag: Hur har tänkt finansiera detta? Var hittar ni den summan pengar? Kan ni visa varifrån lånen till den summan kommer ((): Vi har det i vår budget.) och hur de ska betalas tillbaka skulle jag vara tacksam. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill bara säga att inte har rätt till fler repliker i detta replikskifte.) 162 () replik: Det var en intressant beskrivning som gav vad gäller studenterna. Jag har hört det här förut i kammaren. Då gällde det pensionärerna. Studenterna och pensionärerna är de stora vinnarna med alliansregeringen, känns det som när man lyssnar på er. Jag undrar om de håller med. Det var inte det jag skulle säga, utan jag tänkte att med bakgrund och erfarenhet från arbetsmarknadsutskottet skulle det som jag sade i mitt anförande om korttidsstudiestödet vara en alldeles utmärkt fråga att ställa till henne. , som är väldigt insatt i arbetsmarknadsfrågor, måste ändå kunna se hur bra det faktiskt har varit ur arbetsmarknadssynpunkt att korttidsutbildade har kunnat gå ifrån sitt jobb för att läsa svenska, engelska, matte och samhällskunskap för att sedan kunna gå vidare i komvux och därefter till högre studier för att ställa om och byta jobb. Man kan ha blivit arbetslös. Jag skulle vilja få svar på de frågor jag ställde i mitt anförande. Vad var motivet till att ta bort de här stöden? Varför var det så viktigt att ta bort dem? Det är mina frågor. 163 () replik: Vi tycker att ett studiemedelssystem måste vara enkelt. Det måste vara transparent. Det måste vara generellt. Det är en av de regler som ligger bakom. finns fortfarande, , möjligheter till korttidsutbildningar, till deltidsutbildningar. Kommunerna har ett gigantiskt ansvar. Det står till och med i kommunallagen att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska få möjlighet till den utbildningen, till det systemet. Man ska prioritera dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Det är inte på något sätt så att vi har tagit ifrån dem den möjligheten. I övrigt säger jag fortfarande att jag också väntar på att få se propositionen. Jag tror faktiskt att fler knutar kommer att lösas upp genom den. 164 () replik: Jag blir lite lugnare. Jag antar att har bättre kontakt med än jag har. Jag hoppas att den här propositionen kommer snart, för nu har studenterna, de vuxenstuderande och andra väntat nog. Jag måste ändå gå tillbaka till den fråga jag ställde och som fick svaret att man inte har tagit bort möjligheterna. Det kan inte jag hålla med om. Möjligheter till korttidsstudier finns, men själva stödet för att delta finns inte. Det är borttaget. Det finns också färre platser för korttidsstudier. Möjligheterna med uppsökande verksamhet, som jag pratade om i mitt anförande, finns inte. Det är inte så jäkla lätt. med den uppsökande verksamheten jobbade jag med dyslexiprojekt, läs- och skrivsvårigheter. Man kan väl säga att av befolkningen har de här bekymren. Många i de LO-grupper som jag pratar om och som jag uppsökte har det. För oss i min ålder var det inte så känt att de här bekymren fanns. Många av oss for illa i skolan. Det är ett sådant jädra steg att gå och ta ett lån för att studera. Det var därför det var så himla bra att kunna vara på en utbildning och se att jag kan. Jag är ledsen över att jag inte kan få svar på min fråga. Varför tog ni bort stödet? 165 () replik: Jag beklagar om jag måste göra ledsen när det gäller detta, men jag kan inte heller svara. Jag väntar precis som alla andra. Just den situation som hon beskriver, en skola som är så stelbent och så rigid att den inte kan se till individens behov, att vissa individer behöver mer läs- och skrivträning och att det faktiskt är nyttigt att nöta in vissa saker, är vad denna regering har ändrat. Man får ha en specialistkompetens, en specialistlärare och så vidare. Det är vad denna utbildningspolitik går ut på: ett kunskapssamhälle för alla, inte en sorteringsskola för några. 166 (): Jag vill gärna börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Den enskildes drivkrafter för studier är flera. Det handlar om att förverkliga drömmar och livsprojekt och om att få fördjupa sig i sina intresseområden för egen personlig utveckling. Det har också nämnts tidigare. För de flesta är det dessutom fråga om att skaffa en utbildning som leder fram till bra jobb och framtida inkomster. Även andra, mer omedvetna faktorer påverkar naturligtvis varje individs eget studieval. Vi kristdemokrater har ambitionen att var och en ska ges rimliga möjligheter att utvecklas inom ramen för sina studier och för högskolan. Högre utbildning är en investering för både individen och samhället: Ju fler högutbildade som finns i , desto konkurrenskraftigare är vårt land i en alltmer internationaliserad ekonomi. Eftersom både stat och individ tjänar på högre utbildning har vi en statlig studiefinansiering i bestående av bidrag och lån. Faktum är att vi har ett av världens mest generösa studiestödssystem, vilket man kanske inte kan uppfatta om man lyssnar på oppositionens beskrivning att det är smulor. Det system vi har ska göra det möjligt för alla oavsett bakgrund att skaffa sig högre utbildning. Det räcker emellertid inte med det. Systemet måste vara både enkelt och överskådligt. Vi får inte skrämma bort blivande studenter genom ett komplext och oförutsägbart system. Systemet ska inte vara så krångligt att studenterna inte kan använda det på bästa sätt. För att uppmuntra till personligt ansvarstagande måste systemet vara förutsägbart. Det är ganska självklart. har länge gjort den principiella bedömningen att det är effekterna av studierna som ska vara rekryterande till högskolan. Man ska söka sig till högskolan därför att man vill utvecklas och vill skaffa en utbildning. Man vill få en plats, ett meningsfullt arbete. Man vill utvecklas som individ. Vi är naturligtvis angelägna om att studenterna bör ha en rimlig ekonomisk situation, för att den inte ska riskera att få återverkningar på studieresultatet. Både alliansregeringen och har varit tydliga med att vi vill se över och ytterligare stärka studenternas ekonomiska situation, men vi måste göra det i god ordning utifrån en helhetssyn på statsfinanserna. Vi ställde oss bakom en höjning av studiemedlets totalbelopp med per studiemånad och en höjning av studiebidraget med per studiemånad för heltidsstuderande samt en höjning av fribeloppet med per kalenderår vid heltidsstudier. Höjningarna har sin bakgrund i det förslag på en höjning av studiemedlen och fribeloppet som den studiesociala kommittén lämnade i sitt betänkande. Det har tidigare i debatten hänvisats till SFS och deras ekonomiska beräkningar. Om vi tittar på SFS beräkningar av studenternas ekonomiska situation kan vi konstatera att det har blivit en förbättring jämfört med . Enligt SFS gick studenterna back med och . Om man börjar borra i dessa siffror kan man fundera lite grann. En del frågetecken kvarstår, och ett sådant är till exempel när man går in på posten Kollektivresor. Det går nämligen inte att komma så långt. SFS hänvisar till och deras länkar, och länkar innehåller inga uppgifter alls. När man gör en sådan här redovisning vore det väl bra om man var tydlig med hur man länkar och var man har skaffat uppgifterna. Om man går in på SSBF:s sida som också länkas till utgiften Bostad kommer man inte heller längre därför att den är lösenordsskyddad. Det är möjligen korrekta uppgifter, men att det inte går att följa uppgifterna hela vägen är alldeles uppenbart en svaghet i denna beräkning. Om man dessutom lägger till presentation av studentens situation ser man att de påvisar att det har blivit en förbättring som handlar om plus . Därmed förstärks otydligheten i SFS siffror ytterligare. Jag vill inte misstänkliggöra dem det är bra att de gör undersökningar men det är oerhört viktigt att de är tydliga i sina hänvisningar och sina länkar. Genom höjningarna tillförsäkras studenterna en bättre ekonomisk situation, trots det mycket kärva statsfinansiella läget. Vi skulle naturligtvis inte ha haft någonting emot att gå längre, men i det finansiella läge som har rått är vi i alla fall glada att vi kunde genomföra denna höjning som i ett historiskt perspektiv är mycket stor. Jag vill understryka det. Men det finns också andra områden som är viktiga för studenterna. Ett är naturligtvis bostadssituationen, som inte är lika knepig på alla orter. Den är extremt knepig här i , men det finns andra orter där den inte alls är lika problematisk. Vår egen kristdemokratiske kommun- och finansmarknadsminister ligger bakom flera förslag när det gäller studentboendet. Det har visat sig att subventioner inte har löst studentbostadsbristen , och därför är det angeläget att pröva nya vägar. intervjuades han i TV4-nyheterna, och han återgav då tankar på att till exempel slopa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder, vilket skulle kunna leda till sänkta hyror för studenterna. Han presenterade också förslaget att det ska vara möjligt att hyra ut halva sin bostad i andra hand helt skattefritt, för att kunna komma åt de extrema kötider som uppstått för studentboenden i flera av våra större studentstäder. Det är intressanta förslag, och vi i alliansregeringen vänder och vrider på alla stenar. Men för att gå tillbaka till helhetsgreppet: Regeringen har aviserat att en proposition om studiesociala frågor ska läggas på bord före utgången av mars. Vi väntar alla ivrigt på den. Flera av de olika yrkandena från oppositionen handlar just om frågor som propositionen kan komma att ge svar på. Det handlar om allt från att avskaffa fribeloppen till deltidssjukdom och deltidsstudier. I sak kan det vara behjärtansvärda spörsmål, men det är omöjligt att på förhand bryta ut vissa frågor. En samlad avvägning av alla olika aspekter måste till. Slutligen, herr talman, tycker jag att det har varit intressant att lyssna på oppositionens olika företrädare. Vi har hört att man vill höja studiemedlen, höja fribeloppet och höja bidragsdelen. Men något enhetligt förslag har vi inte hört. V vill en sak, mp vill en sak och s vill en sak, och det kan vara intressant att höra vad de olika partierna vill. Men vad är det gemensamma, samlade förslaget? Det väntar vi på att få höra. 167 () replik: framförde någonting som jag blev väldigt intresserad av, och det gällde att fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas. Jag vill bara kontrollera om det är korrekt uppfattat att den ska avskaffas. Det skulle vara bra att veta. Sedan hörde jag säga att vi har ett av världens mest generösa studiemedelssystem. Hon pratade mycket om det och upprepade det. Det är korrekt. Men man kan också ifrågasätta hur relevant det är att ständigt prata om detta. Det är ju trots allt så att vi har väldigt många system som är betydligt generösare än på många andra ställen i världen. Vi har bättre studiemedelssystem än och många andra länder, och så ska det vara. Det tror jag att vi alla är överens om. Om man däremot ser hur studiemedelssystemen ser ut i nordisk kontext är det inte alls lika entydigt att vi har det bästa systemet. Det finns en hel del saker att se där. Om jag minns rätt ligger ungefär i mitten bland de nordiska systemen. Det tycker jag att man ska vara medveten om. Jag blir lite frågande när verkar säga att bara för att hon inte kan följa de beräkningar som SFS har gjort ska man inte höja studiemedlen. Jag får uppfattningen att det är det hon menar, och jag vill bara få bekräftat att det väl inte är detta som är ett av skälen till att man inte ska höja mer. 168 () replik: Jag vill gärna understryka att tanken på att eventuellt slopa den kommunala fastighetsavgiften var, precis som jag sade i anförandet, en tanke som framfördes av vår kommun- och finansmarknadsminister . Det är inte ett framförhandlat förslag från alliansregeringen. Olika representanter, olika ministrar och olika partiledare dristar sig som bekant att framföra förslag som kan vara förankrade i partiet och som ska förhandlas. Så fungerar svensk politik. Det är trivsamt, tycker jag. Men det var alltså som framförde detta. I den bästa av världar kommer det snart att bli alliansens politik också, och då blir det bra. Sedan är det klart att man kan jämföra med om man vill. Jag tycker nog att man kan bredda den jämförelsen något. Om jag får vara det minsta lilla privat kan jag konstatera att jag själv läste in min fyraåriga högskoleutbildning med tre barn och en lågavlönad man, och jag tog inte något studielån utan levde på bidragsdelen. Jag kan ge ett antal exempel till exempel mina egna söner jobbar , och de är inte försörjda av sina föräldrar, och det fungerar alldeles utmärkt. Jag vill ändå med en dåres envishet påstå att vi har ett väldigt generöst studiemedelssystem och att vi ska vara glada för det, men inte nöjda. 169 () replik: Det gläder mig att inte heller är nöjd med det studiemedelssystem som ni har lagt fram. Jag hoppas att regeringen kanske kommer med några förändringar till när nu propositionen kommer, om den nu gör det. Det skulle glädja mig, och jag tror att det skulle glädja studenterna också. Och det skulle framför allt vara bra för som samhälle att ha ett system där man på ett tillbörligt sätt premierar att människor utbildar sig. Det var tråkigt att höra att detta med fastighetsavgiften bara var ett kd-förslag. Jag hoppas att det förhandlas om det. Jag fick höra att hade sagt att det skulle rasera grunden för välfärdssystemen. Jag hoppas att det inte är ett korrekt citat. I så fall har ni lite att förhandla om. Men jag tycker också att det är skönt att se att vi kommer någon bit på väg. Vi har hört väldigt mycket om söner . Jag skulle gärna få hit dem , så att vi kunde träffa dem och prata med dem. Men , hur duktiga, trevliga och välpresterande dessa söner än är, är detta något av vad en professor kallade anekdotisk evidens, det vill säga att man generaliserar utifrån ett enda fall och menar att det alltid är så. resonemang kan möjligen gälla när uppsåtet är att bevisa att det finns någon som inte tar studielån. Men är uppsåtet snarare att bevisa att alla skulle kunna klara att göra på det sättet, och då går det inte att använda sådana anekdoter. 170 () replik: Jag lovar att jag ska presentera för mina söner, så får han själv bilda dig en uppfattning om dem. För övrigt vill jag verkligen uppmuntra sinnesstämning att zooma in på den lugna kanten beträffande de förslag som vi kommer med i den studiesociala utredningen. Det är alldeles korrekt att känna ett visst lugn inför det som kommer. Ni kommer med stor sannolikhet inte att vara helt nöjda och tycka att det är perfekt. Det har jag oerhört svårt att tänka mig, men jag tror att ni kommer att känna er mer nöjda än ni möjligen hade väntat er. Jag tycker att vi tillsammans med tillförsikt kan se fram emot de förslag som kommer . Det blir ingen bubbla. nämnde att det var tråkigt att detta med eventuella lättnader i skatten på studentbostäder bara var ett kd-förslag. Underskatta inte detta bara! 171 (): Det är alltid ett öde att gå upp som sista talare och känna att allas ansiktsuttryck säger: Fatta dig kort , så att vi får gå härifrån! Men om man är engagerad och är i den här salen är man uppenbarligen intresserad av studiestödsfrågor, till och med så engagerad att man kan känna sig förföljd av frågorna, som sade. Jag håller delvis med om den bilden, för jag har också hållit på mycket med dessa frågor. Vi är alla utom kvar i salen. Jag vill också som gå tillbaka och titta på hur debatterna har sett ut tidigare och hur man har diskuterat de här frågorna. Det brukar jag också göra för att få den bakgrund som behövs. Hur har studiestödsdebatterna sett ut, inte bara under den här mandatperioden utan också tidigare, och vad är det vi har pratat om i den här kammaren? Man slås av en sak, nämligen att det alltid är en lång rad talare som, lite grann med olika utgångspunkter, beskriver hur studiestödet är den centrala delen och smörjmedlet för att hela utbildningspolitiken ska fungera. Studiestödet är ofta och för många själva förutsättningen för att man ska kunna utbilda sig. Man vet att det spelar roll och gör skillnad, naturligtvis allra mest för dem som annars inte skulle ha gjort valet eller haft möjligheten att studera. Det blir ofta högtidstal. Sådana är nog ganska viktiga . I en politisk debatt det märker vi fastnar vi annars ofta i detaljerna.