prot · GY098 · 2010-11-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan HG (M) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). 3 § Anmälan om ersättare för statsråd Förste vice talmannen anmälde att följande ersättare inträtt : (M) för (M) (M) för (M) (M) för (M) Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i trafikutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 5 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i socialutskottet och som ledamot i näringsutskottet. Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i civilutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i socialutskottet (M) ledamot i näringsutskottet (M) ledamot i civilutskottet (S) 6 § Utökning av antalet suppleanter i finansutskottet och utrikesutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 20 till 21 i finansutskottet från 23 till 24 i utrikesutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 7 § Val av extra suppleanter i finansutskottet och utrikesutskottet Företogs val av extra suppleanter i finansutskottet och utrikesutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i finansutskottet (SD) suppleant i utrikesutskottet (MP) 8 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:15 Till Interpellation 2010/11:15 Dammolycka med stora miljökonsekvenser av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utrikes resor. (C) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:17 Till Interpellation 2010/11:17 Svenska regler om korta anställningar och av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2010/11:18 Till Interpellation 2010/11:18 Uppföljning av de utförsäkrades situation av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2010/11:19 Till Interpellation 2010/11:19 Rätten till telefon i hela av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra engagemang. (C) Enligt uppdrag 9 § Svar på interpellation 2010/11:20 om vikten av att genomföra regeringens infrastrukturbeslut 1 Statsrådet (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att säkra genomförandet av den ambitiösa planen. Till att börja med håller jag med om att det är av yttersta vikt att regeringens historiska infrastruktursatsning på fram kan genomföras på bästa möjliga sätt. Jag är glad över att kunna konstatera att vi med den beslutade planen, kanske till skillnad från tidigare planer, har en plan som är finansierad. Att planen är finansierad är den enskilt viktigaste förutsättningen för genomförandet av de åtgärder som regeringen har beslutat. , den nya myndigheten, har en nyckelroll i genomförandet av planen genom sitt uppdrag att ansvara för planering, byggande, drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar. Just genom själva bildandet av har förutsättningar nu skapats för en ökad effektivisering. Till exempel kan i kraft av sin storlek spela en viktig roll för att genom sina upphandlingar driva på produktivitetsutvecklingen inom anläggningsbranschen. Metoder håller nu på att tas fram för att bättre följa upp att anläggningsbranschen blir mer effektiv. Till exempel har Statskontoret i början av redovisat sitt regeringsuppdrag om olika metoder för att mäta produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. Vidare har regeringen tillsatt en kommitté som löpande ska följa upp åtgärder med avseende på att förbättra produktivitet och innovationsgrad inom anläggningsbranschen. De effektiviseringsvinster som successivt uppstår innebär att tillgängliga medel kan räcka till fler angelägna åtgärder inom verksamhetsområde. Vad gäller drift och underhåll, fru talman, har regeringen för avsikt att inleda en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar, med utgångspunkt i gjorda granskningar. Det är betydelsefullt att det finns en dialog med kommuner, regioner och näringsliv. Det sker satsningar både på det finmaskiga transportsystemet och på de stora transportstråken. Det är en viktig del av regeringens infrastrukturpolitik att hela landets behov av transportmöjligheter uppmärksammas, något som är väldigt tydligt i den här infrastruktursatsningen. 2 (C): Först ett tack till infrastrukturministern för svaret på min interpellation. Bakgrunden till interpellationen Vikten av att genomföra regeringens infrastrukturbeslut är det inriktningsbeslut om de kommande årens satsningar på infrastruktur som fattade . Det är ett beslut som regeringen sedan fastställde i Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 . Det är, som ministern säger, en mycket ambitiös åtgärdsplan för svensk infrastruktur. Den ekonomiska omfattningen är på nästan . Självklart delar jag och instämmer i ministerns hållning att det faktiska genomförandet av vårens infrastrukturbeslut är av yttersta vikt. Det är en fråga om trovärdighet gentemot alla dem företag, enskilda, kommuner, landsting och regioner som tillsammans med regeringen med ett mycket stort engagemang bidragit till beslutets framkomst. Därför är det bra, fru talman, att ministern i sitt svar lyfter fram betydelsen av en fortsatt god och utvecklande dialog mellan regeringen med sina myndigheter och aktörerna ute över hela landet. Även det är en nödvändighet för beslutets genomförande. Jag delar också uppfattningen att det absolut viktigaste för genomförandet av regeringsbeslutet från är att det är fullt ut finansierat. Så har det ju inte alltid varit. När alliansregeringen tillträdde blev det snart tydligt att den då gällande infrastrukturplanen för åren 20042015 inte var realistisk i förhållande till de resurser som avsatts. Den tidigare regeringen redovisade i sin proposition, som heter Utökade ramar för väg- och järnvägsinvesteringar 20042015, att det fanns ett kvarstående finansieringsbehov på för att kunna förverkliga åtgärderna i den planen. för att kunna fullfölja planen fattades. Därtill medförde kostnadsökningarna för investeringarna, liksom ökade behov av medel för drift och underhåll, att det redan i början av perioden fanns så stora avvikelser mellan planen och finansieringen att trovärdigheten i hela arbetet ifrågasattes. Som om inte det hade räckt låg det också ett flertal så kallade symboliska starter, små summor som skulle kunna fungera för att starta projekt men vars huvudsakliga kostnader skulle uppstå långt efter det att planperioden var slut. Mot bakgrund av detta, fru talman, är det väldigt bra besked från infrastrukturministern att de effektiviseringsambitioner som regeringen tidigare uttalat för nu omsätts i verksamhet som gagnar kärnverksamheten, att vi får mer väg och järnväg gjorda för pengarna vi satsat och att planer och tidtabeller för genomförandet följs. Det, fru talman, är extremt viktigt för medborgarnas och medaktörernas tilltro till de infrastrukturbeslut som har fattats. Det är också bra att ministern i sitt svar bekräftar vikten av att hela landets behov av insatser nu uppmärksammas. Infrastruktur som vägar, järnvägar, flygplatser med mera är inget självändamål. De syftar till att tillfredsställa människors behov av transporter och kommunikationer. En väl fungerande infrastruktur är grundläggande för att en tillväxt och utveckling ska ske över hela landet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag fråga infrastrukturministern om när i tiden regeringen förväntar sig ett resultat av den genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar med utgångspunkt i granskningar som inleds . 3 Statsrådet (M): Att det finns oerhörda förväntningar i hela vårt land råder det nog ingen som helst tvekan om. Jag tror att man kan träffa på vilken person som helst som känner ett behov av att hans eller hennes vägstump eller spår på något sätt behöver moderniseras eller till och med byggas nytt eller byggas till. I samma andetag som vi kan känna oss stolta och nöjda över att vi gör den här historiska infrastruktursatsningen på närmare 500 miljarder ska vi nog också vara lite medvetna om att allt inte kommer att finnas på plats heller . Vi pratar om investeringar och upprustningar som behöver ske fram . Det som var lite grann inne på, nya arbete för att kunna jobba mycket mer effektivt det ligger ju i linje med varför myndigheten kom till tror jag är på riktigt god väg. jobbar man mer trafikslagsövergripande och försöker hitta sådant som man på vägsidan har varit duktig på för att föra in det på spårsidan och vice versa. Min grundtanke är naturligtvis att infrastruktur och kommunikationer ska få vara den livsnerv som verkligen är betydelsefull för människor, oavsett i landet man bor, och att vi verkligen månar om människors tid. Det är självklart att tåg och bussar inte bara ska avgå , de ska också ha möjlighet att komma fram , därför att det påverkar vår vardagssituation rätt in i själen. Men det handlar också om hela näringslivets tillväxt. Vi hade en interpellationsdebatt för inte så länge sedan, fru talman, som gällde de norra delarna av landet och godstransport som oftast sker på spår. Här finns det också flera mycket viktiga infrastrukturprojekt som kommer till. Det som jag tänkte runda av med i den här delen är på vilket sätt vi månar om skattebetalarnas pengar, för det är otroligt mycket pengar. Det vill till att jag som ansvarig minister dessutom ser efter att håller tidsplanerna och att pengarna används på rätt sätt. Därför är det bra att man tittar igenom produktivitet och effektivitet, och genomlysningen är oerhört viktig för att veta hur det står till med underhållet på våra vägar och spår. Ni har säkert hört en och annan som har sagt att det inte alls står bra till, och så är det på många håll och kanter. I infrastrukturpaketet finns det med pengar för såväl nya investeringar som drift och underhåll. Jag hoppas att kunna få resultatet av genomlysningen är slut. Det är ett arbete som pågår just . Jag har inte fått något besked om exakt när det kan komma, men det skulle vara användbart att ha det, för ju snabbare vi kommer i gång och kan sätta press, desto större är sannolikheten att vi när vi kommer fram har kunnat genomföra det som var ambitionen. Det är det som är balansgången mellan det korta behovet och den långa sikten. 4 (C): Jag vill tacka infrastrukturministern för kompletterande svar. Ja, det är väldigt stora förväntningar runt om i landet. Desto viktigare är det då att vi följer den uppgjorda planen som folk ute i landet, vi här i och regeringen fäster stor tilltro till, för det är fråga om tilltro till att beslut som är fattade genomförs. Och det är fattade beslut här i och fattade beslut i regeringen, men det är också beslut och åtaganden gjorda regionalt och lokalt för denna plans förverkligande. Vi kommer kanske aldrig, fru talman, att fullt ut tillmötesgå allas förväntningar, men att de planer och objekt som är meddelade genomförs är av största vikt. Därför är det avslutningsvis så viktigt, fru talman, att den genomlysning i syfte att uppnå just produktivitet och effektivitet av en högre grad blir gjord. Jag ser med intresse fram emot resultatet av genomlysningen, därför att syftet är ju precis det som infrastrukturministern säger, att kunna genomföra planen fullt ut och få största möjliga nytta av de väldigt stora resurser som satsas. 5 Statsrådet (M): Precis det sista som tar upp känner jag att jag har ett ansvar att vidare förvalta, därför att jag vet att det samarbete och framför allt den rundresa som min företrädare gjorde inför beslutet är oerhört viktigt att följa upp vartefter, inte minst med kommuner och regioner. Många av dem är också stora medfinansiärer, och vi ska inte glömma bort det trovärdighetsperspektiv som finns där. Vad jag tycker är spännande är att riktigt stora projekt liksom små projekt genom bättre kunnande, bättre insikt, bättre upphandlingar och genom att göra mer rätt från början nu börjar visa sig bli färdiga före tidsplan och då oftast till en lägre kostnad. Vi har ett strålande sådant exempel på gång som ska invigas , och det är i . Där ser man att stora projekt går att genomföra på ett bra sätt, och tack vare det frigörs ännu mer pengar. Jag tror att vi har en gemensam uppfattning i frågan. Mitt ansvar är att driva på och se till att det blir av och framför allt upprätthålla den goda kontakt som har skapats i hela landet mellan kommuner och regioner. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:12 om kvaliteten i välfärden 6 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa kvaliteten i välfärden i kommunerna. Låt mig först framhålla att regeringens inriktning på att åstadkomma en hög och varaktig sysselsättning är avgörande för att värna och utveckla den skattefinansierade välfärden. Fler i arbete och längre arbetsliv ökar antalet arbetade timmar och därmed skatteintäkterna som kostnader förenade med utanförskap minskar. En hög kvalitet är också viktig för att bibehålla förtroendet för och legitimiteten i välfärdssystemen. En förutsättning för detta är att kommuner och landsting har tillräckliga resurser, men det krävs även att dessa resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. måste vi ta hänsyn till att den svenska ekonomin fortfarande befinner sig i en lågkonjunktur med lågt resursutnyttjande och hög arbetslöshet. Världsekonomin håller på att återhämtas efter den djupaste lågkonjunkturen . I , som är en liten exportberoende nation, föll bnp . Vi ser dock att en återhämtning sker på bred front och att den är snabbare än vad som förutsågs . Bakom vändningen ligger en expansiv ekonomisk politik och en snabb omsvängning i den internationella efterfrågan på svensk export. har tack vare starka offentliga finanser klarat sig väl genom krisen vid en internationell jämförelse. Regeringen har kunnat vidta åtgärder som bidragit till att vända den negativa sysselsättningsutvecklingen, vilket är av betydelse för det kommunala skatteunderlagets utveckling. Den kommunala ekonomin utvecklas därmed bättre än vad som förutsågs . Det bör i sammanhanget påpekas att för kommuner och landsting är det resultatet och inte det finansiella sparandet som är avgörande för om man når upp till kravet på god ekonomisk hushållning. På kort sikt är det dessutom det så kallade balanskravet som avgör vad som är en lägsta godtagbar resultatnivå. Kommunsektorns resultatutveckling har varit mycket god . Även räknar de flesta kommuner och landsting med att kunna redovisa goda resultat. Beträffande sysselsättningen i kommunsektorn har, såsom redovisas i budgetpropositionen , den totala kommunfinansierade sysselsättningen minskat något . Nedgången av sysselsättningen förklaras av att de kommunanställda i genomsnitt arbetade fler timmar jämfört med . När de anställda i genomsnitt arbetar mer behövs inte lika många som arbetar. Sammantaget har det totala antalet arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet för produktion av välfärdstjänster ökat . Kommunerna och landstingen har tillförts i tillfälliga statsbidrag i syfte att mildra effekterna av den ekonomiska krisen. Regeringen vidtar nu ytterligare åtgärder för att minska krisens ofärdseffekter och värna den offentligt finansierade välfärden. Mot bakgrund av den relativt svaga beräknade inkomstutvecklingen föreslår regeringen i budgetpropositionen en tillfällig ökning av det generella statsbidraget med 2011 utöver den permanenta höjning med som har aviserats. Därutöver föreslås satsningar bland annat inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. De offentligt finansierade välfärdstjänsterna ska vara av högsta kvalitet och komma alla till del. I kommuner och landsting pågår arbete med att effektivisera verksamheterna, och det är viktigt att detta arbete fortgår. Ett led i arbetet med att stimulera förnyelse och att öka produktiviteten är att främja ökad konkurrens och entreprenörskap i välfärdssektorn. 7 (S): Jag hälsar moderaten välkommen till kammaren och hoppas att vi får en intressant debatt. Jag noterar att det nya statsrådet har ett gäng moderater som stöttepelare för att klara av debatten. Att det är bra att hjälpas åt tänker kanske även ni moderater. Jag är orolig för välfärden. Jag ser i svaret från moderaten att kommunerna klarar sig bra, att det viktigt att ha god tilltro, att man ska se till att utanförskapet minskar och så vidare. Det låter tjusigt; alltihop är fina ord. Men tyvärr säger som vanligt en sak och gör en annan. kan ju roa sig med att läsa regeringens budgetproposition. Det kan vara nyttigt att läsa vad ni själva skriver om kommunerna. Ni skriver att kommunerna inte kommer att klara kraven för god ekonomisk hushållning. Det står både på s. 100 och s. 181. Ni skriver också i budgetpropositionen att ni gör bedömningen att uppsägningarna inom välfärden kommer att fortsätta även de har alltså pågått . Tusentals jobb i välfärden har försvunnit, i skolan, i vården och i omsorgen. Enligt en rapport från , som regeringen också hänvisar till, rör det sig om ca 30 000 jobb som har försvunnit. bedömer regeringen att det kommer att försvinna ännu fler jobb, ca 15 000 . Jag hoppas att statsrådet har hunnit sätta sig in i budgetpropositionen även om han är ny. Kommuner och Landsting har visat oro för skolan. 3 000 lärare har sagts upp, vilket har gett historiskt låga resultat i skolan. Kommuner och Landsting berättade alltså för regeringen redan före budgetpropositionen hur illa det står till. Ändå står här nu och säger att det kommer att bli bra. Som om detta inte vore nog har Kommuner och Landsting skickat ett brev till finansutskottet som vi fått ta del av . Kommuner och Landsting, SKL, oroas över utvecklingen eftersom regeringen drar in ytterligare anslag till gymnasieskolan 2012 och 2013. , , Kommuner och Landsting och vi i oppositionen är oroade över välfärden och kvaliteten i välfärden. är dock nöjd och säger att det kommer att bli bra. Är det inte som vanligt att ni moderater säger en sak och gör en annan? Ni vill försämra den offentliga välfärdens kvalitet, för då kommer de som har råd att söka sig till privata lösningar. Då får ni det ni vill ha, en skillnad. Ni tycker att det är bra med incitament och större skillnader. Det ska finnas lite drivkrafter i livet. Då söker sig de som har råd till privata lösningar när de tycker att den offentliga vården, omsorgen och skolan inte är tillräckligt bra. Men om de som har pengar söker sig andra lösningar kommer vi att få allt svårare att ha råd med en bra kvalitet i välfärden. 8 (FP): Jag tackar som tar upp en viktig fråga, men jag vill ge en mer nyanserad bild. Det bör inte enbart handla om kvaliteten i välfärden utan också om det som statsrådet är inne på, nämligen finansieringen av välfärden i kommuner. Grunden för vår välfärd är att vi aktivt arbetar och bidrar genom våra skatter så att vi får en bra välfärd. Jag delar inte uppfattning att staten ska skjuta till ytterligare statsbidrag för att försäkra kommunerna långsiktig finansiering. Jag har precis avslutat som kommunalråd, och det är frestande att bejaka interpellation, men jag gör inte det . Det är inte lösningen på finansieringen. I interpellationen angriper regeringen och säger att det har skett omfattande nedskärningar bland annat inom viktigaste yrkeskår, lärarna. presenterade en undersökning. av kommunerna svarade, och man hade dragit ned. Men 18 kommuner stod för av de uppsagda lärarna. Det viktigaste argumentet för neddragningarna jag har själv varit skolpolitiker var demografi och kraftigt minskade elevunderlag. Eftersom företräder Socialdemokraterna vill jag dessutom göra henne uppmärksam på att det finns en överrepresentation av kommuner med vänstermajoritet bland kommuner med stora uppsägningar. Kommuner utan uppsägningar har däremot övervägande varit borgerliga. Det är viktigt att anknyta till statsrådets svar. Det är viktigt hur vi ökar antalet arbetade timmar. Men det som är ännu viktigare är inte att regeringen skjuter till pengar utan att kommunala politiker tar sitt ansvar och prioriterar skola, lärare och äldreomsorg i stället för att dra ned äldreomsorgen och bygga sporthallar. Min uppmaning till är att i första hand ta kontakt med partikolleger ute i landet och uppmana dem att prioritera rätt. 9 (M): Vad vi talar om i interpellationsdebatten är den kommunfinansierade välfärden. Det står i den interpellation som har författat. Men vad interpellanten snarare tycks vara ute efter är statsfinansierad välfärd. Jag delar föregående talares oro över en sådan utveckling där man ytterligare späder på de statliga bidragen. Man kan rent av tänka sig att vi har en modell lik den isländska där vi avskaffar den kommunala beskattningsrätten och i stället låter alla de kommunala medlen passera via staten. I har vi valt en annan modell. Vi har en beskattningsrätt. Vi har också en skatteutjämning för att utjämna de olikheter som finns mellan kommunerna. Det är en modell som tjänat oss väl i . Det har vitaliserat den kommunala demokratin och har kunnat medverka till att vi haft en god välfärd ute i kommunerna. Ett tillfälligt kommunalt bidrag från statens sida kan vara något gott under de exceptionella tider som vi nu har gått igenom. Om regeringen skulle övertrumfa den kommunala finansieringen urholkas den kommunala demokratin och legitimiteten i den kommunala rätten att ta ut skatt. 10 (M): En av de största fällorna som man som politiker kan falla i är att gå upp i försvarsställning och stirra sig blind på sin egen politik och låtsas som att problemen inte finns där. Det är en utmaning som alla regeringar och majoritetsblock i svensk politisk historia och i hela världen ställts och i kommande framtid ställs inför. Vår uppgift är att jaga fram samhällsproblemen, ta tag i dem och hitta lösningar. Det är inte vad håller på med. Det är tyvärr som alltför ofta när skriver interpellationer ren plakatpolitik. När man tittar på utvecklingen i kan man konstatera att vi har klarat finanskrisen kanske bäst i hela världen. Vi har haft en kris som har varit den värsta sedan depressionen . Olikt tidigare tillfällen när har drabbats av stora globala ekonomiska kriser har vi fixat det utan att se större neddragningar i välfärden. Vi har fredat välfärden. Om man tittar lite mer noggrant på de siffror man kan hitta från , SCB och en rad andra olika inrättningar kan man konstatera att vården, skolan och omsorgen har fått se 120 000 fler människor sysselsatta. Det är 120 000 fler som har sysselsatts inom välfärdens kärna. Om man tittar på de siffror som slänger sig med finns det ganska goda förklaringar till de siffrorna. Till exempel har SKL kunnat konstatera i en rapport att det finns ett ökat fenomen med att fler som jobbar deltid får heltidsjobb. Då blir det på papperet färre anställda. Är emot att kvinnorna i välfärden går från deltid till heltid? Vi har förklaringar som ministern var inne på som fler arbetade timmar. har också, som kunnat se om hon läst lite större delar av budgetpropositionen, kunnat dra slutsatsen att ungefär 5 000 tjänster har gått från till privat regi inom välfärden. Att 5 000 lärare jobbar i friskolor i stället för i kommunala skolor innebär inte att vi har 5 000 färre lärare i skolan. konstaterar också att vi har stora överskott i kommunsektorn.