prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Detta politiska beslut menar jag har varit förödande för kvaliteten i den svenska skolan, men det har också lett till att många ungdomar har slagits rakt ut i arbetslöshet. i partiledardebatten nämndes vikten av en kvalitativ skola och att bristerna i skolan är den viktigaste förklaringen till den höga ungdomsarbetslösheten i . Bristerna i skolsystemet och konsekvenserna av den skolpolitik som har förts av De rödgröna på nationell nivå men också ute i många kommuner har inneburit att ofantligt mycket resurser läggs på att lappa och laga efter , , efter gymnasiet i form av vuxenutbildning. Men vi kan också konstatera att mycket av kommunernas arbetsmarknadspolitiska åtgärder går just till målgruppen ungdomar utan slutbetyg. De rödgröna vidhåller i debatterna att vi ställer för mycket krav, att vi följer upp och utvärderar för mycket och att debatten egentligen ska handla om någonting annat. Frågan är förstås vad oppositionen syftar på. De rödgröna har inte släppt kravet på högskolebehörighet. Den ideologiska uppfattningen har tagit över utan att man tar hänsyn till att många elever faktiskt vill gå en lärlingsutbildning eller en yrkesutbildning med målet att börja arbeta direkt efter skolan. Reformeringen av svensk skola pågår för fullt. Den nya gymnasiereformen kommer att leda till färre avhopp, fler som lämnar gymnasiet med fullständiga betyg och fler ungdomar som har en starkare koppling till arbetslivet. Ungdomsarbetslösheten kommer förhoppningsvis att minska när fler ungdomar får en reell chans att slutföra en utbildning som de är intresserade av. Jag konstaterar här att varken eller Socialdemokraterna finns närvarande i kammaren för att debattera dessa viktiga frågor. Vi får återkomma till detta vid ett annat tillfälle. I detta anförande instämde (FP) och (M) 288 (SD) replik: , jag ska inte såga dig alls utan bara säga att jag tycker att det i stora drag var ett bra anförande. Jag delar din kritik mot De rödgrönas skolpolitik. Jag tycker att det är bra att ni nu har tagit initiativ till införande av betyg från årskurs 6, även om vi från sida vill se betyg redan från årskurs 4. Detta är dock en diskussion vi kommer att återkomma till längre fram när propositionen ska diskuteras, debatteras och antas. Jag tycker också att det var bra att du tog upp lärarlegitimation. Jag tycker att det är ett jättebra förslag. Det är däremot problematiskt och tråkigt att ni vill undanta vissa lärargrupper från kravet på lärarlegitimation och att vissa lärargrupper ska få sätta betyg trots att de inte har lärarlegitimation. Det tycker jag är ett problem, men jag förutsätter att det också är någonting vi kommer att återkomma till när den propositionen ska diskuteras. 289 (FP) replik: Det är jätteviktigt att de stora skolpolitiska reformerna har så bred enighet som möjligt i utskottet och riksdag. När det gäller undantagen från krav på lärarlegitimation är det främst yrkeslärarna och modersmålslärarna som har undantagits i skollagen. Det är av rent praktiska skäl; det är just nu omöjligt att trolla fram så många modersmålslärare som krävs. Vår utgångspunkt i alla frågor, precis som vi driver vikten av ämnesbehörighet, är dock att man ska vara behörig i de ämnen man undervisar i. 290 (SD) replik: Jag förstår att det kan finnas problem för vissa lärargrupper. Det är flera grupper som omfattas av detta undantag, och hade det varit hade vi kunnat acceptera det. Problemet är att ni i detta förslag faktiskt bygger in att vissa grupper som det ser ut nu ständigt ska undantas. Det tycker jag är problematiskt. Det är i så fall bättre att man satsar på dessa lärargrupper och ser till att de får rätt utbildning så att även de kan bli legitimerade fullt ut. 291 (FP) replik: Jag ber att få återkomma när det gäller gruppen modersmålslärare, och där får också skolministern komma tillbaka med förslag när det blir aktuellt. När det gäller yrkeslärare har vi dock från regeringens sida kommit med ett förslag till en kortare utbildning där det ska erbjudas fortbildningssatsningar för att man om man har kommit från arbetslivet snabbare ska bli behörig. Det tycker jag är ett bra sätt att närma sig behörighetsfrågan. 292 (SD): Kul att så många kunde komma! Det känns lite lustigt att stå här och hålla sitt första anförande inför denna glesa församling, men det är inte mycket att göra. Jag vill börja med att ta upp följande. På hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning i vilken det framkommer uppgifter som gör gällande att av lärarna tvingas ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och skapa trygghet och studiero. Var sjunde lärare tvingas ägna varje lektion åt detsamma. Man hänvisade också till en arbetsmiljöundersökning där av lärarna uppgav att de blivit utsatta för våld och att av lärarna uppgav att de utsatts för hot om våld. Det stod även att bristande arbetsro är ett större problem i svenska skolor än i jämförbara länders skolor. Debattartikeln publicerades , men den är precis lika aktuell . Våld, mobbning, hot och trakasserier har kommit att bli en del av vardagen på alltför många av våra svenska skolor. Jag minns själv en händelse från min hemkommun . Ett gäng bestående av 1520 ungdomar ofredade och sextrakasserade svenska tjejer på en av kommunens gymnasieskolor, bland annat med en rad olika tillmälen. berättade flera killar för mig att gänget höll skolan i ett järngrepp, och den som opponerade sig åkte på stryk. Vad man fick göra från skolans sida var att kalla in ett vaktbolag för att få ordning på situationen. I årets valrörelse har mitt eget partis företrädare, inklusive jag, tvingats uppleva hur svensk skola blivit alltmer våldsam och hur vissa grupper tyvärr framför allt med invandrarbakgrund inte tvekar att använda våld och hot om våld för att hävda sig. Det är en bild som delas av ett stort antal ungdomar runt om i vårt land. Detta är dock endast ett av många problem som jag menar att svensk skola brottas med. Det finns flera internationella undersökningar som tydligt visar att svensk skola har tappat i kvalitet. Den internationella kunskapsmätningen Timms visade att har tappat ordentligt i rankningen vad gäller gymnasieelevernas kunskaper i ämnena matematik och fysik. Det visade sig dessutom att andelen elever som har sämre kunskaper än en så kallad medelgod kunskapsnivå nästan har fördubblats och att av gymnasieeleverna når upp till det högsta resultatet i matematik. Även har i sin så kallade visat att det har gått utför med vad gäller ämneskunskaper, problemlösning och disciplin. Jag menar att det finns en rad olika förklaringar till att svensk skola tappar i kvalitet. I många kommuner kan det säkert vara så att bristande resurser är en huvudförklaring. ska vi komma ihåg och vara medvetna om att är ett av de länder som resursmässigt satsar mest på skolan. Själv menar jag att det är kommunaliseringen av den svenska skolan som är den stora boven i dramat. Skolan har kommit att bli alltmer segregerad och ojämlik, med stora kommunala och regionala skillnader. Jag menar att ett återförstatligande av den svenska skolan är nödvändigt om vi vill ha en likvärdig och rättvis svensk skola. En annan förklaring till den svenska skolans kräftgång menar jag är de senaste decenniernas massinvandring och mångkulturalistiska utgångspunkt vilket har skapat ett hårt, kallt och segregerat samhälle. Ett exempel på motsatsen är , som ligger på den absoluta toppen i tidigare nämnda undersökningar. uttalade sig en professor vid namn . Han sade att landets topplaceringar kommer sig av att stränga invandringspolitik har lett till att kvaliteten i den finska skolan har kunnat bibehållas. skriver: Att nedtona undervisningen i nationens historia eller att göra historieundervisningen internationell, har aldrig varit något alternativ i . Vi har inte, som i , levt med idéer om varken det gränslösa eller det mångkulturella samhället. påpekar att man i har valt att hålla kvar vid disciplinen i skolan, vilket länder som uppenbarligen inte har gjort. Dagens skola kännetecknas alltmer av att elever ska lära sig på egen hand genom att själva söka information. Traditionella prov ersätts ofta med redovisningar och olika typer av grupparbeten. Lärarrollen har kommit att undermineras och i allt större utsträckning enbart utgöra en organisatorisk funktion som ska uppmuntra fria studier och fritt forskande. Att så verkligen är fallet förstärks av den senaste Timmsrapporten, vilken visar att har mindre undervisningstid än övriga länder som ingår i studien och mer tid för individuellt arbete. Det påverkar resultaten negativt. Det är tydligt att eleverna behöver fler lärarledda lektioner i de aktuella ämnena av behöriga och kompetenta lärare. För de elever som tidigt kan ta ansvar, som kommer från studievana hem och som är studiemotiverade kan dessa studiemetoder fungera. Dagens skola riskerar dock att missgynna i första hand studiesvaga elever eftersom det ofta är dessa barn och ungdomar som behöver tydliga ramar och mål för att kunna prestera. menar att skolan måste bli bättre på att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv. Kunskaper i det svenska språket måste betonas starkare än , och våra barn och ungdomar måste få tillgång till sin egen svenska historia i väsentligt större omfattning än . Vi menar dessutom att mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap måste motverkas på samma sätt som på alla andra arbetsplatser. Alliansregeringen håller på med en kursändring i den svenska skolan. Denna kursändring är i stora drag bra. Problemet är, menar jag, att de förändringar man nu håller på att genomföra endast är att likna vid kosmetiska ingrepp. Man försöker åtgärda de omfattande problemen i den svenska skolan genom att lappa hål, täcka över sprickor och måla med en stor pensel på flagnande ytor. Det räcker inte. För att kunna förändra skolan behöver vi förändra samhället, och för det krävs en grundläggande förändring av det svenska samhället. Det krävs en Sverigevänlig politik. Det krävs en sverigedemokratisk politik. I detta anförande instämde och (båda SD). 293 (M) replik: talar om ett förstatligande av skolan som någonting nödvändigt för att förbättra kvaliteten i skolan. var det en DN Debatt-artikel där både och mycket tydligt avvisar sådana tankar. De har gjort en enkät bland lärarna där lärarna säger att detta absolut inte är någonting de vill och ingen lösning på problemet som de ser det. Det är endast en av hundra lärare som tror att ett förstatligande av den svenska skolan skulle vara ett sätt att lösa några problem. På vilket sätt tror du att ett förstatligande kan lösa problem när inte lärarna själva tror på det? 294 (SD) replik: Jag har också läst om undersökningen med hundra lärare. Att ha det som någon sorts absolut sanning är jag mycket tveksam till. har själva gjort en undersökningar tidigare som visar på helt andra slutsatser och i själva verket helt motsatta resultat. Problemet är att vi har en skola som är segregerad och ojämlik. Vi har en skola där rika kommuner tyvärr har råd att satsa mer på skolan än låt oss säga utflyttningskommuner där man kanske inte alls har ett lika starkt skatteunderlag. Jag menar att staten måste gå in och ta ett mycket större ansvar. Staten ska ta det ekonomiska ansvaret och se till att vi inte minst får en ekonomiskt rättvis skola. Det ska inte vara så att skolans kvalitet ska bero på vilken kommun eller region du bor i. Alla barn i det här landet har rätt till en likvärdig och rättvis skola. Jag är helt övertygad om att förstatliga skolan är ett sätt för att nå dit. 295 (M) replik: Den här undersökningen var inte gjord bland hundra lärare utan bland 800 lärare. De menar att detta bara riskerar att bli en kostsam och stor reform som inte löser själva problemet. Vem är bäst på att se behoven i skolan? Det bör man väl göra om man är så nära verksamheten som möjligt. Det är snarare en decentralisering av ansvaret som skulle vara ett sätt lösa problemet. Jag återvänder till min fråga. På vilket sätt tror du att man kan lösa detta med en centralisering när inte lärarna själva tror på det? 296 (SD) replik: Jag hävdar att det finns andra undersökningar som visar på klart motsatta resultat, bland annat en från . Jag har inte med mig den här, men jag kan om du vill plocka fram den och mejla den till dig så att du kan läsa den i efterhand. Vi har en situation där vi har kommuner som har väldigt olika förutsättningar ekonomiskt. Vi ser hur kommuner satsar olika på skolan delvis kanske på grund av att de har en dålig ekonomi men kanske också för att de prioriterar olika. Eleverna får olika kvalitet i den undervisning de erbjuds beroende på var i landet de bor. Jag menar att staten måste gå in och ta det ekonomiska ansvaret för att garantera en likvärdighet. 297 (FP) replik: Mycket av den problembild som målar upp delar jag när det gäller utmaningarna i svensk skolpolitik med kvalitet och resultat. Jag delar inte uppfattningen att regeringens åtgärder är kosmetika. Det är en ny lärarutbildning på gång, lärarlegitimation, krafttag mot mobbning, att flyta mobbare och så vidare. Vi i tycker inte heller om att det är våld och problem med arbetsron i skolan. Det har vi i flera sammanhang pekat på i valrörelsen. Det är väldigt olyckligt att ändå landar i detta med invandrarbakgrund. Det spelar ingen roll vad ungdomarna har för härkomst. Är det problem på skolan och rektor inte har något stöd från politiken är det ett problem oavsett. Jag delar naturligtvis inte uppfattningen om massinvandring. Som jag sade i debatten med handlar det om integrationspolitiken i kommunen med bostadspolitik, skolpolitik och så vidare. 298 (SD) replik: Vi talar om skolan och skolans problem. Problem finns det även om skolan i stora drag är väldigt bra. Tittar vi internationellt är vi ett av världens bästa länder med en av världens bästa skolor. Så är det. Det kan vi inte komma ifrån. Men det finns problem. Jag ser oroväckande tendenser som visar på att skolan i vissa avseenden är på väg att bli sämre. Många av de förslag som ni för fram är bra. Men jag menar ändå att det någonstans hänger ihop. Skolan hänger ihop med resten av samhället. Många av de värderingar man ser i skolan återspeglas från vuxenvärlden och resten av samhället. Tyvärr är det så. Jag ser det kanske inte som en huvudförklaring. Men det finns där ändå. Om man tittar på de problem som finns med ungdomar som går ut skolan med ofullständiga betyg är det ofta elever med invandrarbakgrund och så vidare. Samhället i övrigt har misslyckats med de nödvändiga satsningar som behövs för att dessa elever ska kunna gå ut med fullständiga betyg. Jag lägger inte skulden på den enskilda eleven. Det skulle jag aldrig göra. Däremot lägger jag den på de politiker som styr. 299 (FP) replik: Jag tackar för en mer nyanserad förklaring till det han sade tidigare. Du nämnde både mångkulturalism och massinvandring som en förklaring. Jag menar att vi i kommuner där man har en bra bostadspolitik, förebygger segregerade gator och stadsdelar, satsar på studiehandledning och har extra resurser för att nyanlända elever ska få en bra start kommer att lyckas också med de eleverna. Det är i varje fall min ambition som skolpolitiker att det är vad vi ska jobba för. 300 (SD) replik: Vad jag menar med den mångkulturalistiska utgångspunkten är att mångkulturalism skapar ett splittrat samhälle. Jag hävdar att det samhälle som är på väg att växa fram skapar en situation där den gemensamma grunden är på väg att raseras. Vi vet inte alltid vad vi har gemensamt. Det blir allt vanligare att olika grupper ställs mot grupper i det samhälle som ni har varit med och skapat. Det ser jag som problematiskt. Den splittringen ser vi också i våra skolor. Skulden ligger helt och hållet hos de politiker som har fört in i denna återvändsgränd. 301 (FP) replik: Jag menar att är de som behöver en grundlig undervisning om historia. Då skulle ni aldrig komma med de påståenden som ni nu för fram. Det gäller bland annat detta med att massinvandringen till har skapat den skola vi har . Det tycker vi i beror av socialdemokratiskt styre och socialdemokratisk skolpolitik. Det är det som vi nu försöker förändra. 302 (SD) replik: Jag håller med dig såtillvida att den socialdemokratiska skolpolitiken har varit förödande för det här landet. Den är ett totalt misslyckande. Jag menar att det manifesterades i pådrivande vad gällde att kommunalisera skolan. Mycket av det som Alliansen och vår regering föreslår på skolområdet är faktiskt bra. Men vi kan inte komma ifrån att vi som förändringen av skolan har pågått och vår skola förändrats till det sämre har haft en samhällsutveckling som har förändrats till det sämre. Det är ett samhälle som har blivit alltmer splittrat, alltmer våldsamt och alltmer ytligt, segregerat, där grupper ställs mot grupper. Det är det samhälle som ni har skapat. Det sammantaget har gjort att egentligen hela samhället inklusive skolan, som är en spegelbild av samhället är på väg mot någonting mycket negativt. Det som ni föreslår är bra och förändrar en del men långtifrån allt. Vi måste förändra samhället också om vi ska kunna förändra skolan. 303 (FP) replik: Jag kan inte säga att jag tycker att det är behagfullt att få medhåll från en sverigedemokrat. Jag vill säga något om att det skulle vara ett segregerat samhälle som gör att skolan har problem. Jag är före detta skolpolitiker och har sett olika skolor. Det finns samma problem, och man har samma problem med att nå mål oavsett som det finns människor med annan bakgrund som antingen är lärare eller elever. Jag håller inte med dig, . 304 (SD) replik: Nej, och jag bryr mig nog inte om vad du tycker om att jag kanske håller med dig i vissa fall. Det gör jag, men om långt ifrån allt. Det kan jag avslöja här och . Det finns många problem i samhället och i skolan som har många olika förklaringar. Men vi kan inte komma ifrån grundproblematiken. Bygger vi ett samhälle som är otryggt, våldsamt och segregerat är det klart att det återspeglas i skolan. Att tro någonting annat är oerhört naivt. 305 (KD): Visst finns det bekymmer med den svenska skolan. Ändå finns det så mycket som vi är så nöjda med och som faktiskt fungerar. För mig som kristdemokrat är det främmande att generalisera rakt över. Men jag är stolt över att tillhöra en alliansregering som med kraft har tagit tag i en rad av de problem som finns. Vi är övertygade om att de stora, starka och genomgripande reformer som sker kommer att förändra skolan, och det kommer att förändra samhället. Kristendomens speciella plats i religionskunskapsämnet har varit en fråga som har diskuterats på olika sätt. Den har ifrågasatts. Från min och sida är det en självklarhet. Jag skulle vilja nämna tre anledningar, fru talman, till att det är så viktigt att kristendomen får denna särställning. Den stora delen är att vi har våra kulturella rötter i den kristna idétraditionen. Låt mig börja , fru talman, och lägga fram en del. Det gäller den präst som nere i då kom på ett misstag det skulle man kunna säga att det var . Hans drivkraft i den prästerliga gärningen gjorde att han började undervisa flickor och pojkar i att lära sig läsa. Det var viktigt för honom att man skulle ta tag i kunskapen att lära sig läsa och själv kunna ta ställning till de religiösa skrifterna. Detta skulle i sin tur ge svar på de svåra existentiella frågorna existentiella frågor som vi alla är bärare av. Han kom sedan till under Axel tid. Han kom att besöka ; det säger jag som kommer från . Där började man diskutera det som sedan kom att bli den svenska folkskolan. Varför nämner jag detta? Jo, prästen hade en tydlig syn vilket förde med sig att läskunnigheten var större i och på flera ställen i där han hade dragit fram än på andra ställen. I hans verk Didacta som skrevs är han tydlig med sitt syfte: Syftet i skolan är att lärarna ska undervisa mindre, lärjungarna lära mer, skolorna ha mindre av bråk, leda och fåfängt arbete och uppvisa mer fritid, större trevnad och gedignare framsteg. Det kanske är just bristen på denna typ av syfte som har lett till att vi har en del konflikter och oro. Vi har inte tillåtit eleverna att få den lärandemiljö, det svar och den trygghet som finns i att man blir behandlad på ett jämställt sätt och med alla människors lika värde. Idéhistorikern professor som var verksam vid skriver om höjdpunkter i idéhistoria. Han skriver bland annat efter ett symposium 2008: Min hypotes är nu att med väckelserörelsen och läseriet grundläggs ett läsbeteende som är av stor vikt för förståelsen av den litterära arbetarkultur som sedan växte fram inom företrädesvis arbetar- och . Han fortsätter att skriva om just hur organiseringen och lärandet får ta form i vårt svenska samhälle. Ytterligare en del som har att göra med omsorgen att ta hand om den lilla människan och att ta hand om dem som verkligen behöver stöd och hjälp har vi från den kristna idétraditionen. Jag menar att samhörighet, känsla och förståelse för de värden som har fött fram den svenska skolan och vår demokrati och som ligger till grund för hur vi lever, hur vi firar högtider och så vidare här i är viktigt. Det är viktigt att känna till detta. Det är där vi har en samhörighet och det är också därför det kristna kulturella arvet är ett synnerligen gott och nödvändigt verktyg för att känna gemenskapen i de kulturella värdena. Jag har tagit upp läskunnigheten som viktig. Den har sina rötter i den kristna kulturtraditionen. Jag har också tagit upp omsorgen om varandra, som är synnerligen viktig, och demokratiseringsprocessen, som är en del som vi kan vara stolta över. Den har kommit långt i det här landet. Med detta vill jag lägga fram argumenten för att det är viktigt att kristendomen och dess perspektiv också får inta en särställning i svensk skola inom ramen för religionskunskapsämnet. 306 (M): En allmänpolitisk debatt spänner över många viktiga områden från det stora till det lilla och från det globala till det vardagsnära. Men få ämnen berör nog bokstavligt talat människors liv så mycket som den svenska fredsinsatsen i . Tyvärr har de senaste veckornas diskussion skett mot en tråkig bakgrund. Jag tänker så klart på de attacker som har skett mot svenska soldater i och som också tragiskt nog har skördat liv. Det är viktigt att nu föra en diskussion om de mer grundläggande frågorna varför befinner sig i , vad insatsen går ut på och icke minst hur framtiden ser ut för insatsen. En sak tror jag att vi kan vara helt säkra på, nämligen att de kvinnor och män som tjänstgör i och på andra platser i världen gör ett otroligt bra och viktigt arbete. De utsätter sig själva för stora risker i syfte att kunna hjälpa människor som inte kan skydda sig själva. Många viktiga utmaningar återstår. Men oerhört stora insatser sker nu för att inte ska tillåtas falla i händerna på extremister. Detta handlar om så mycket mer än bara kängor på marken. Som exempel kan jag nämna att är det allra största mottagarlandet av svenskt bistånd. Under den förra mandatperioden mer än fördubblades biståndet dit. Det är en bra och viktig utveckling. Jag vill i detta sammanhang ge en eloge till både Socialdemokraterna och . De har visat stort ansvarstagande både för soldaterna på plats och för deras familjer. Uppgörelsen fortsätter i den goda svenska traditionen med breda överenskommelser om försvarspolitiken. Det var viktigt att få detta på plats. ska naturligtvis inte vara längre på plats än nödvändigt. Men vi ska inte heller dra oss ur innan vårt uppdrag är helt genomfört. Detta handlar inte om att vinna något krig, utan syftet är att kunna verka för att vinna en varaktig fred. som svenska kvinnor och män är i fortsätter förändringen av det svenska försvaret. Hoten ser inte längre ut på samma sätt som de gjorde . För att kunna möta de nya utmaningarna har målet för Alliansens försvarspolitik varit att skapa ett nytt försvar som är tillgängligt, flexibelt och användbart.