prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Den sista delen, som visserligen redan är fastställd, om att fribeloppet höjs från är också en viktig del. Det är inte viktigt bara för att vi vet att många studenter jobbar extra. Ungefär hälften av alla landets studenter gör det. Vi är alla överens om att det inte ska vara ett krav att jobba extra. Men vi vet också att all form av extraarbete på ett cv, nästan oavsett om det har någon koppling till det man läser, gör att man blir mer anställningsbar när man kommer ut på arbetsmarknaden. Jag tror att det är viktigt att fortsätta att hålla fast vid att extraarbete inte ska vara nödvändigt, men jag tycker definitivt att det kan uppmuntras. Vi ska inte ha en situation där vi sänder detta budskap från staten: Jobba inte extra, för det tänker vi bestraffa! Jag är glad att vi tar ytterligare ett sådant steg i samband med . Sedan får vi se om man kanske kan ta ytterligare steg , men detta är ett steg i helt rätt riktning. Avslutningsvis skulle jag vilja uppehålla mig kort vid den samlade oppositionens olika förslag på just de här områdena. Man ska inte överdriva, precis som jag var inne på tidigare. Vi är nog överens om ganska mycket när det gäller utgångspunkterna. Det jag däremot kan fascineras av och tycka är intressant är att mycket av det som vi i opposition drev och tyckte var viktigt vi kan ta fribeloppen som ett exempel fick vi aldrig igenom i opposition, för då var man alltid emot det. Men jag är glad att man nu från oppositionssidan också accepterar ett högre fribelopp. Det är alldeles utmärkt. Vad gäller diskussionen om exakt hur bidragsdelen och lånedelen ser ut är det klart att man ska fortsätta diskutera detta. Men jag kan konstatera att om oppositionens förslag skulle vinna i detta fall leder det till att det är färre kronor och ören som trillar in på studentens konto i slutet på , och det tycker jag vore tråkigt. 124 (S) replik: sade att han hade läst Palmes bok och pratade mycket om att politik handlar om att vilja men att man också måste välja. stod oftast upp för dem som hade det sämst ställt, både här i och ute i världen. gjorde just det; han valde att göra detta och att inte bara ställa sig upp och stödja dem som hade det bäst ställt. Kan jag tolka det som du säger, , som att ni aktivt väljer att prioritera bort studenterna? Det är det ena. Det andra är: Hur långt ska vi gå i det här med studielån och studiebidrag? Vi är nere på 27. Är det 10 som är målet, eller är det ännu längre ned? Hur ser era planer ut framöver? 125 (M) replik: Jag får naturligtvis skylla mig själv för att Palmes skugga finns kvar i kammaren. Jag tror att det är så här när det gäller att vilja och att välja: Det vi har visat tydligt i vår praktiska politik är att vi har höjt totalbeloppen. Det är mer kronor och ören som kom in på studentens konto under förra mandatperioden, mitt under brinnande lågkonjunktur. Vi går vidare , precis som studentorganisationerna säger, därför att vi måste följa upp det hela och göra det lättare att leva på det som erbjuds i totalbeloppet. Det har vi också gjort. Sedan kan man alltid diskutera var gränsen ska gå. Det är viktigt att ha klart för sig att detta att utbilda sig och ta studielån eller att över huvud taget finnas i utbildningssystemet är en investering både för samhället, som tjänar på att många människor utbildar sig och kan ta avancerade arbeten som kräver hög utbildning, och för den enskilda studenten. Jag tror att många av dem som läser en högre utbildning gör det därför att de vet att de kommer att få en lite högre lön. Då har man också andra möjligheter. Jag tror att ett exempel har varit att en förändring innebär 22 000 eller 23 000 mer i studielån med det förslag som föreligger . Absolut det är ytterligare en månadslön på många månadslöner som kommer åt det hållet. Jag tror att det är två saker som är viktiga att hålla fast vid: Vi ska fortsätta förbättra för studenterna. Det har vi gjort två gånger på rad . Vi ska också ha klart för oss att detta är en investering åt båda hållen. Det är mitt svar. 126 (S) replik: Du har helt rätt, . Både samhället och individen tjänar på att man studerar. Dock har jag en fråga som jag vill få fram här. Med ert sätt att tänka, när ni lägger alltmer av skuldbördan på de enskilda individerna, skrämmer ni bort en del av dessa studenter. Det leder till att samhället kanske inte får ut det maximala av dem som verkligen vill. Jag kommer inte riktigt ihåg hur du uttryckte dig, men du sade något om fribeloppet. Jag vet att du har pratat gott om att man kanske ska avskaffa det och så vidare. Om vi skulle ta bort fribeloppet innebär det i min värld att du aktivt väljer att stödja höginkomsttagare såsom jag nu har blivit och du. Många av oss skulle då kunna använda dessa förmånliga pengar till att exempelvis gå in med en kontantinsats till en lägenhet och på så sätt skaffa oss ännu mer förtur gentemot de andra som kanske hade behövt pengarna. Vi skrämmer bort dem om vi inte höjer bidraget utan bara pratar om lån, lån och lån. För mig handlar det om att välja där också. Om jag får välja mellan att jag själv kanske får betala lite mer och den som har det sämst ställt blir skraj och inte alls ställer upp på att studera vidare väljer jag alltid den som har det sämst ställt. 127 (M) replik: Man ska komma ihåg hur det har sett ut i vårt land och i resten av under förra mandatperioden. I en situation där i stort sett vartenda land i diskuterade vilka skatter som ska höjas och vilka bidrag som ska skäras ned var det fortfarande möjligt för oss att göra det något bättre för studenterna. Jag konstaterar att man i nu diskuterar att höja avgiften till universitet, och vi diskuterar hur vi ska öka möjligheterna för studenter. Sedan kan vi diskutera om glaset är halvfullt eller halvtomt, men vi är på något sätt överens om att det står ett glas på bordet i alla fall. Det tycker jag är ganska bra. Det är viktigt att hålla i minnet att det är en investering för både samhället och den enskilda individen. Jag tror att det viktiga för de flesta studenter när man ser att plus och minus inte går ihop är att det blir en tydlig höjning . Att det sedan leder till kanske 22 000 mer i lån ja, absolut, men det har man möjlighet att betala tillbaka, särskilt om vi har en regering som prioriterar jobben och som fortsätter att sänka skatten på arbete. Då har man definitivt råd med de extra lån som tillkommer. Vad gäller fribeloppet har jag tillhört dem som har vrålat: Avskaffa fribeloppet. Jag kan ha respekt för att man måste göra det på ett smart sätt. Min poäng är att vi inte ska ha ett system som gör att människor som känner att de kan jobba extra vid sidan av sina studier straffas för det. Så har det varit i . Jag är jätteglad att och andra socialdemokrater nu tycker att det åtminstone är bra att man höjer fribeloppet lite grann och kommer bort från den bestraffningen. Exakt hur långt vi ska gå kan vi diskutera. Jag kan absolut köpa vi hade den diskussionen i den studiesociala kommittén att vi ska ha ett belopp på bidragsdelen. Jag kan intellektuellt tycka att det är rimligt att människor som har väldigt höga inkomster kanske inte ska få bidrag från staten. Det gäller att hitta en bra nivå. Något förslag om att helt avskaffa det finns inte på bordet just . 128 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Vad är målet med det system vi har för studiestöd? Jag skulle vilja citera det som står i budgetpropositionen. Studiestödsreformen 2001 gav inriktningen på de mål som finns och som anges i budgetpropositionen: Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Målen ska uppnås genom effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. I studiestödsreformen påtalas vikten av både bidrag och lån. Jag skulle vilja återkoppla till förslagen från alliansregeringen vad gäller studiestödet. Hela anslaget omfattar ungefär 23 ½ miljard. Inom utgiftsområdet handlar det, som tidigare talare har varit inne på, om studiehjälp i form av studiebidrag, studiemedel, räntor för studielån tagna i , inleverans av kapital till för avskrivning av studielån, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning, bidrag till vissa studiesociala ändamål och administration av studiestöd. Regeringens förslag innebär en förstärkning även . uppgår studiemedlen till enligt budgetpropositionen. Med den höjning som anges kommer det att vara mer, det vill säga att uppgår studiemedlen till . Bidragsdelen är , och högsta bidragsnivå är . var det 321 000 personer som hade studiemedel. Det var en stor ökning . Med anledning av att det från talarstolen påstås att vi inte skulle ha många som vill studera noterar vi att antalet studerande ökar. Fribeloppet, som nämnts från talarstolen, kommer att höjas från till 136 400. Det är viktigt att detta sker för att möjliggöra både inkomster och studier utan att man blir återbetalningsskyldig inom en viss ram. Jag vill vidare nämna den viktiga reformen att arbetslösa ungdomar som saknar fullständiga grundskole- eller gymnasiebetyg får ett bidrag som möjliggör för dem att studera och komplettera sina betyg. Det är en viktig insats. Förra mandatperioden gjordes stora satsningar för att förstärka studerandes villkor, och kommer som sagt ytterligare förstärkningar. Jag skulle vilja nämna några av de uppdrag avseende studiemedel som anges i budgetproppen. Det finns en parlamentarisk utredning, Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, som har i uppdrag att analysera och förslå regler för hur arbetsförmåga och studieförmåga ska kunna kombineras. Regeringen avser att se över bestämmelserna om prövning av tidigare studieresultat och vid behov återkomma till i denna fråga. Det görs en översyn av CSN:s ekonomiska situation i syfte att ge myndigheten långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar. Det är viktiga åtgärder som vi kommer att följa. I denna globaliserade värld skulle jag vilja påpeka hur läget ser ut för de svenska studenterna utomlands. Vi har väldigt många studerande utomlands. var antalet 29 400 personer, är kvinnor och 40 män. av de utlandsstuderande studerar i . läser i ett nordiskt land, inom övriga EU-länder, i ett annat europeiskt land. I är det , i 19 och i och . Visst möjliggör studiestödet för våra studenter att söka sig utomlands. Vi lever i en globaliserad värld. Socialdemokraterna, yrkar på att ska avslå förslaget om höjning av lånedelen i studiemedlet. Det innebär att studerande inte ska få den höjning på totalt som alliansregeringen föreslagit i budgetpropositionen och som utskottet ställer sig bakom. Deras förslag innebär visserligen en höjning av bidragsdelen med , men i slutändan innebär deras förslag , nästan , mindre , pengar som skulle komma väl till pass. På vilket sätt är detta en satsning på att ge studerande bättre möjligheter ekonomiskt mindre ? Som en följd av detta vill dessa partier dra ned anslaget för studiemedelsräntor med då de anser att förslaget inte ska genomföras. Visserligen menar rödgröna att om det finns reformutrymme vill de höja bidragsdelen ytterligare. Men om jag förstår det rätt är väl denna eventuellt mandatperiodens sista gemensamma budget för De rödgröna, så det återstår att se vad samarbetet leder till för förslag längre fram. Jag noterar dock att för de studerande är det ett viktigt beslut som ska ta. Ska man få den extra förstärkning som vi har föreslagit, eller ska man inte få det? Det är viktigt att de studerande ges bättre möjligheter. Jag skulle också vilja beröra utbildningsplatser kontra anslag för studiemedel. De rödgröna menar i sitt särskilda yttrande att de har avsatt medel för de utbildningsplatser som de föreslagit under utgiftsområde 16. Jag noterar här från talarstolen, fru talman, att deras förslag är underfinansierat. Att De rödgröna vill bygga ut antalet platser har vi konstaterat i tidigare debatter, men det har varit ganska oklart hur detta är finansierat och hur man har räknat platskostnad respektive studiemedel. Kostnaderna för studiemedel är något lågt beräknade, vilket innebär att satsningen totalt sett är underfinansierad. Jag skulle även vilja beröra det här med tilläggsbidrag som kan lämnas för personer med barn. Stödet är differentierat beroende på antalet barn. Den studiesociala kommittén bedömde att den nuvarande nivån på tilläggsbidraget för studerande med barn var rimlig och att studerande med barn hade väl så goda villkor som ensamstående studerande. Den procentuella förbättringen i studiemedelssystemet har varit störst för ensamstående studerande med barn. Slutligen: Det är ett mycket välkommet besked för alla studerande med studiemedel att de nu kan få ytterligare förbättringar av studiemedlet som en viktig grundförutsättning för de allra flesta att kunna studera. Dessutom sker en höjning av fribeloppet och satsningen på unga arbetslösa, vilket är nog så viktigt, fru talman, för alla som vill studera. Med detta, fru talman, vill jag önska utskottet, utskottskansliet, fru talman samt kammarkansliet en god jul och ett gott nytt år. 129 (MP) replik: Låt mig börja med att säga att jag håller med, om jag får återgå till föregående talare, när han säger att det egentligen finns en ganska stor samsyn i riksdag om studiemedlen, men att vi ändå skiljer oss på vissa punkter. pratar om ett av målen för studiemedlen, att det ska bidra till att minska skillnaderna och öka rättvisan. Som en följd av detta har jag en fråga, fru talman, till : På vilket sätt ökar man rättvisan och minskar skillnaderna när man ökar lånedelen och inte bidragsdelen? 130 (FP) replik: Målet som jag läste upp var från studiestödsreformen , och den behandlar målen generellt sett för vad som är viktigt att uppnå så att alla, oavsett socialgrupp, bakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå etcetera, ska ha möjlighet att studera. Jag tycker också, som tidigare talare som har varit inne på, att det svenska systemet är ett av världens mest generösa. Det bidrar till att alla ska ha möjlighet att studera utan att man måste hitta finansiering på annat sätt, och det är det generella målet. Sedan är det en diskussion om avvägningen mellan bidrag och studiemedlens storlek i övrigt. Jag satt i opposition här 20022006 och kunde konstatera att studiemedelsdiskussionerna var ganska omfattande också då. Det var väldigt svårt att få igenom reformer när ni satt och stöttade den socialdemokratiska regeringen. Vi kunde inte göra en rejäl höjning av studiemedlens nivå totalt sett, vilket är en viktig reform. Sedan tål det naturligtvis att diskuteras hur stor bidragsdelen ska vara i förhållande till det totala utrymmet. Jag noterar ändå, fru talman, att med De rödgrönas förslag minskar konsumtionsutrymmet betydligt. Ni anger att ni vill höja bidragsdelen med , men ni säger nej till resten, som är nästan . Hur kan det vara lättare för en studerande att klara sig med mindre? Vi vill ju ändå möjliggöra även för studerande att klara sig ekonomiskt. 131 (MP) replik: Jag noterar att inte besvarar min fråga. Min fråga var följande: På vilket sätt ökar en höjning av lånedelen för studenterna rättvisan? Den har jag inte fått svar på. Jag vill besvara frågan som jag fick här. Vi föreslår faktiskt en ökning med varav är bidragsdel. Alltså: Den större delen av det vi föreslår är bidragsdel, och den betydligt mindre delen, en tredjedel, är lånedel. Jag hoppas att kan besvara min fråga: Ökar ert förslag rättvisan, och utjämnar det skillnaderna? 132 (FP) replik: Då får jag upprepa det som jag anförde kring själva målsättningen, och det är att möjliggöra för alla, oavsett socialgrupp och bakgrund, att studera. Det är också det som är viktigt med hela studiemedelssystemet. Jag noterar också att även då betonades det att en andel är bidrag och en andel är lån. Det är en kombination som vi har i den svenska modellen. Omfånget på studiemedlet är ju väldigt viktigt för att möjliggöra konsumtion. Jag har aldrig noterat någonstans att skulle förorda bara en bidragsdel. Även ni, har jag förstått, står bakom huvudmodellen med bidrags- och lånedel. Det som jag tycker är intressant här är att det tar upp i debatten inte stämmer överens med ert förslag, därför att anger ni i ökning av bidragsdelen, men ni säger nej och har aktiva yrkanden om ett nej till den ökning som vi i Alliansen föreslår. Det innebär netto minus för de studerande. Ni säger att om det finns reformutrymme kommer ni att föreslå ytterligare ökningar. Men det finns ingenting angivet , utan det är om det finns utrymme längre fram . Jag tycker att det är viktigt för de studerande att få besked om att ert alternativ innebär mindre i utrymme än alliansregeringens. 133 (S) replik: Jag har inte suttit i tidigare, men jag kan konstatera en sak: Vid de tidigare höjningarna har vi höjt både bidrag och lån. Vi har alltid försökt att hålla oss någonstans , såvitt jag inte är helt fel ute, och vårt långsiktiga mål har varit . Jag har två frågor. Jag tycker att jag inte fick något riktigt svar tidigare från Öholm, så jag ställer samma fråga till dig: Vad är ert mål nu när vi har gått från ? Är det eller vad är ert mål? Den andra frågan gäller CSN-krånglet och våra tekniska högskolor. Där har varit väldigt tydlig och sagt att det bara handlar om de skolorna, så alla andra som drabbas av det kommer inte att få någon hjälp. Då känner jag att man frångår principen om likabehandling. Hur kommer detta sig? Varför får vissa högskolor rätt att frångå detta men inte andra? Även här kan jag känna att ni väljer bort studenterna. när det handlar om viktiga väljargrupper för er har ni dagen efter kommit på en lösning. Men när det gäller studenter, som inte är prioriterade för er, då kan de vänta, och det kommer en lösning snart. Det sade man , och gick man ut igen och sade att det kommer en lösning snart. i politiken, det har jag förstått, är ingenting, men för en student är ganska mycket. Min fråga är: När kan studenterna förvänta sig svar? kan ju många trots allt börja få återbetalningskrav. De här två frågorna kan du väl försöka svara på. 134 (FP) replik: Jag ska börja med de beslut som vi berör här och återkommer sedan till CSN-krånglet. Jag noterar att under föregående mandatperiod gjordes en höjning av studiemedlet så att det ligger på . Nästa beslut innebär att det blir . Utredningar har tidigare pekat ut ungefär den nivån som rimlig. Det är viktigt att notera att successiva förbättringar har gjorts hela vägen, och det gäller även fribeloppen. När det gäller frågan hur stor andel som ska vara bidrag respektive lån står det i budgetpropositionen och i betänkandet att bidragsdelen är men att den högsta bidragsnivån är . Man ska också komma ihåg att bidragsdelen varierar beroende på vad man är berättigad till. Det är viktigt att notera. Det är klart att alla partier följer mycket noggrant det som händer med de tekniska universiteten och det som har varit ett krångel för både universiteten och de studerande. Vi utgår från, utifrån det som har presenterats , att här kommer man att hitta en lösning, för det är ju viktigt att vi verkligen ser över allt krångel som ställer till det i onödan. Jag kan inte redogöra för hur lösningen kommer att se ut. Men vi utgår från att vi hittar ett bra sätt att lösa detta. Det är klart att vi alla vill ytterst väl, och det är att se till att de studerande får de allra bästa möjligheterna, för det är naturligtvis så att de studerande och kunskap är det som ska bära in . De svårigheter som vi kan upptäcka på vägen måste vi ha ambitionen att försöka hitta lösningar på. 135 (S) replik: Jag håller med om att vi har, och det har vi hört även tidigare, ganska generösa system i . Men jag har fått bilden av Alliansen att på allting där vi ligger i framkant, till exempel när det gäller studiemedel och annat, kan vi börja dra ned nivån, för vi är så pass bra att det är lugnt. Till exempel när vi hade språkfrågan uppe i utskottet pratade man om att vi är så pass bra i när det gäller språk att det är lugnt om vi drar ned på det. I stället för att fortsätta satsa för att vi ska behålla vår position och stärka vår position vill ni snarare gå åt det andra hållet. Jag tycker inte att man ska slappna av utan fortsätta att satsa på studiemedlet. Att som ni satsa enbart på lånet kommer i förlängningen att drabba dem med sämst ekonomi. Det är bra att vi har höjt gränsen för fribeloppet. Jobbar man vid sidan av studierna kommer man att kunna tjäna efter skatt utan att komma över gränsen. Vi behöver därför inte göra mer där. I stället kan vi prioritera annat. 136 (FP) replik: Jag vill påminna om de beslut som togs förra mandatperioden. Alliansregeringen tog över 2006. Innan det satt jag i opposition här i och debatterade ofta förutsättningar för studerande, inte minst ur boendesituationsperspektiv. Jag kan notera att alliansregeringen redan har vidtagit mängder av förstärkningar av ekonomin för studenter som har fattat beslut om. Det gäller även frågor om fribelopp etcetera. kommer ytterligare förstärkningar. Med tanke på engagemang i dessa frågor, vilket jag uppskattar, blir jag ytterst förvånad över att Socialdemokraterna och De rödgröna säger nej till en förstärkning av studenternas ekonomi. Ni vill höja bidragsdelen med , men ni yrkar avslag på att studenterna ska få den totala ökningen med . Ni säger alltså nej till de 400 överskjutande kronorna. Varför skulle det bli bättre för de studerande att få en mindre mängd pengar när de har möjlighet att få en större mängd med vårt förslag? Det är viktigt att de studerande får besked om det. Oavsett fribelopp eller inte ska man ta sina poäng. Man får studiemedel för att studera och för att fullfölja sina studier och ta sina poäng. Man måste göra bedömningen att man både kan klara det och arbeta en del. Det är också, som tidigare talare varit inne på, värdefullt för framtiden att ha arbetslivserfarenhet på sitt cv. Det handlar dock fortfarande om att man ska ta sina poäng. 137 (C): Jag inleder med en episod från en internationell konferens som jag var på i min ungdom. Vi var ett antal representanter från olika ungdomsorganisationer som satt kring ett bord. En svensk representant begärde ordet och beklagade sig över att höll på att få en ny grupp fattiga, en grupp som halkade efter i samhället. Gruppen som personen syftade på var universitets- och högskolestudenter. Okej, jag kan respektera att man tycker så, men det som gjorde det pinsamt var att det satt representanter vid bordet från en rad länder där det är en utopi att kunna välja i princip vilken utbildning man vill och dessutom få och få låna förmånligt för att slippa jobba , om man inte själv vill. Det gäller alltså att ha lite perspektiv i debatten, vilket flera har varit inne på. Oavsett vad man tycker om det andra lagets lösningar och förslag kan vi nog ärligt säga att hur kammaren än beslutar kommer svenska studenter att i ett internationellt perspektiv vara mycket privilegierade. En annan episod jag vill dela med mig av är från årets valrörelse. I valdebatter på gymnasieskolor och lärosäten blev jag och andra företrädare för Alliansen gång på gång påhoppade av våra motdebattörer för att vi ville höja studiemedlet med bara . De rödgröna skulle minsann höja med men att det var kanske, senare och om läget så tillåter talade man tystare om. Håller man med om att studenter behöver mer pengar i plånboken bör man rösta på Alliansens förslag. Det är svårt att köpa kurslitteratur, betala hyra och ta en tentaöl för De rödgrönas eventuella framtida höjningar. Våra från är på riktigt. En annan positiv förändring är att fribeloppet höjs till nära . ser att det är bra för alla parter om studenter kan kombinera studier och arbete om de själva vill. Vi har ett förslag om att skapa ett koncept som kallas studentmedarbetare där syftet är just detta.