prot · GX0973 · 2010-02-11 00:00:00 — har det i medierna rapporterats en hel del om konsekvenserna av den nya rehabiliteringsprocessen. Detta har skapat stor oro bland många sjuka. Vi i har naturligtvis att följa hur det ska gå för de personer som omfattas av det nya regelverket. Det är två frågor som särskilt har präglat debatten och som jag skulle vilja få lite kommentarer och reflektioner om. Den första frågan är: Hur kommer det att gå med överföringen av sjukskrivna från till Arbetsförmedlingen? Kommer de sjukskrivna verkligen att få hjälp, eller kommer de att bli ännu sjukare när de kommer till Arbetsförmedlingen för arbetsförmågeprövningen? Den andra frågan är: Kommer man att få ut sin ersättning , eller kommer man att få vänta ? har det gått med det nya regelverket, och svenska folket behöver få svar. Hur har det gått med överföringen, och hur har det gått med ersättningarna? 58 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Den första delen av rehabiliteringskedjan genomfördes , då vi tog bort den förhatliga obligatoriska prövningen för förtidspension . Jag kan konstatera att detta har givit resultat. Vi gav i stället människor möjlighet att vara kvar i sjukskrivning ytterligare en period och få del av rehabiliteringsgarantin, som vi nu har satsat på. Vi ser när vi tittar ut över landet hur många det är som har fått hjälp tack vare detta, 30 000 personer och ungefär 50 000 . Det gör en väldigt stor skillnad. Detta har vi gjort i stället för att förtidspensionera väldigt många människor. Den andra delen är att vi låter personer som redan har förtidspension få möjlighet att komma tillbaka med trygghet. Den tredje delen och den kommer jag tillbaka till i mitt andra inlägg är hur vi hjälper de personer som inte är svårt sjuka. Vi kan kalla dem till Arbetsförmedlingen. Men många är inte intresserade av var de får hjälp. Huvudsaken är att de får hjälp. Jag har redan mött väldigt många som är glada och som med spänning ser fram emot de insatser som de nu ska få sig till del. 59 (): Ersättningarna var också en väldigt stor fråga. En kvällstidning skrev : Utförsäkrade kan tvingas leva på några . Frågan är: Hade det fog för sig? Debatten har påverkat väldigt många medborgare. Även vi politiker blir väldigt påverkade. Min fråga är: Bör man inte ha en bättre dialog mellan medier, myndigheter och regering om så här stora förändringar och hur man kommunicerar förändringar som påverkar så många människor? Har ministern dragit några slutsatser om hur vi kan förbättra det för framtiden? 60 Statsrådet (): Jag kan försäkra att det varit en väldigt intensiv och nära debatt mellan myndigheterna och regeringen i denna del. Vi har lyssnat på remissinstanserna inte minst när det gäller ersättningsnivåerna. Detta är en fråga för arbetsmarknadsminister . Men vi har tillsammans diskuterat hur vi ska kunna säkerställa denna omförsäkring. Människor går från en sjukförsäkring till en omförsäkring. De får i stället en ersättning som grundar sig på den sjukpenninggrundande inkomsten. Det är precis som man har föreslagit från remissinstanserna för att säkerställa att ersättning går ut. Vi ska inte glömma bort hur det var tidigare när personer fick nej på sin ansökan om tidsbegränsad förtidspension eller fortsatt sjukpenning. De fick då ingenting. De fick inte komma över till Arbetsförmedlingen där de inte var välkomna, och de lämnades helt utan ersättning. Detta är en stor trygghet för personer som på ett annat sätt får möjlighet att få rehabiliteringsinsatser. vet vi att de som inte orkar eller kan ska komma tillbaka till sjukförsäkringen, eftersom det är där de hör hemma. 61 (): Jag vill ställa min fråga till finansminister . Pensionärerna blir allt fler. Det är positivt eftersom det betyder att människor har hälsan och lever . Men det är många pensionärer som är bekymrade för att bromsen nu har slagit till. Det är en hel del som får sänkt pension. Dessutom har gapet vuxit mellan vad löntagare betalar i skatt och vad pensionärer betalar i skatt, och det blir en allt större skillnad. Det handlar så klart om kronor och ören. Människor vill ha mer att leva på. Man har som pensionär mindre än löntagare i genomsnitt, och det gäller speciellt de sämst ställa. Men det handlar också om principen. Pension är inget bidrag utan uppskjuten lön, och det ska också beskattas som lön. Därför är min fråga till finansministern: det inte rimligt att vi har den principen? Kan inte regeringen tänka sig att ändra den nuvarande principen? 62 Finansminister (): Det har varit väldigt tydligt för allianspartierna nu när vi börjar ta oss ur krisen, kommer upp på fast mark och vi ser att vi har starkare offentliga finanser än praktiskt taget alla andra europeiska länder att vi har en möjlighet att börja möta krisens ofärd. Vi har då sagt att just pensionärerna är en av de grupper som vi har prioriterat allra tydligast. Arbetslösheten utvecklas bättre än vad vi har trott, och sysselsättningen är starkare. Då har vi också bättre offentliga finanser. Därmed finns det ett utrymme att se vad vi kan göra för pensionärerna. Vi har sänkt skatten. av socialdemokratiskt styre utan skattesänkningar har vi kunnat sänka skatten också för pensionärer. Vi hade den situationen att Socialdemokraterna bara sänkte skatten för löntagare. har vi sänkt den två gånger. Det kan bli aktuellt med ytterligare steg i takt med att vi kan bedöma att de offentliga finanserna håller för detta. 63 (): Som jag nämnde handlar den här frågan inte bara om kronor och ören. Det är dessutom marginella skattesänkningar som kommit pensionärerna till del. Det handlar om grundprincipen att pension är uppskjuten lön och ska beskattas som lön. är det många pensionärer som betalar mer än löntagare i skatt. Det är mycket pengar för någon som från början har lite pengar. Pensionärer har ju mindre pengar än löntagare. Jag vill därför fråga: Är det inte rimligt att man betalar samma skatt på sin inkomst och att det ska gälla även för pensionärer? är enligt PRO, , det enda land i som har ordningen med en skattediskriminering av pensionärer. Statsministern menar att det inte är så. Men jag väljer att lyssna på PRO och undrar om finansministern också gör detsamma och tar till sig det budskapet. 64 Finansminister (): Det är inte en liten lättnad med 5,5 miljarder. Det är den nivån som skattelättnaden för pensionärer nu ligger på. Jag tror att pensionärerna tycker att det är för lite. Men det är mångdubbelt mer i skattesänkningar än vad de fick under den förra mandatperioden, eftersom de då inte fick någonting. Det här med att man kan få samma skatt kan komma på två sätt. Socialdemokraternas grundläggande idé är att vanliga löntagare vårdbiträden, sjuksköterskor och lärare ska få höjd skatt. Att höja skatten för vanliga löntagare är kärnidén från den socialdemokratiska sidan. Då minskar skillnaden till pensionärerna. Vår idé är att alla ska få sänkt skatt, och vi har sagt att pensionärer och löntagare är mest prioriterade i det sammanhanget. Det är tyvärr så att PRO har en rapport som bygger på felaktiga föreställningar. Man glömmer bort att man i andra länder har ett annat sätt att ta ut arbetsgivaravgifter. Det har föranlett till exempel KI att gå ut och korrigera de uppgifter som PRO lämnar. Det är bara att beklaga när sådana missförstånd för spridning på det sätt som de har fått i PRO:s rapport. Situationen för hbt-personer i 65 (): Min fråga går till biståndsminister . Situationen för världens homosexuella blir allt bättre. Inte minst nu senast var ett land som hade ett förbud att vara homosexuell men som tog bort sitt förbud. Men det finns ett antal länder som går åt precis motsatta hållet. Ett sådant land är . situation för hbt-personer blir allt värre och alltmer kritiskt. Då måste man koppla ihop det med den handelspolitik och biståndspolitik som bedriver. Det har där varit en bärande tanke, i varje fall från många av allianspartierna, att är det så att man struntar i mänskliga rättigheter ska det kännas när det gäller biståndet och handelspolitiken. Var det någonting som ni bara drev när ni var i opposition? Eller hur har detta kommit tillbaka när det handlar om till exempel , där det är uppenbart att mänskliga rättigheter är någonting man just nu lite grann struntar i? 66 Statsrådet (): Jag tror att och väldigt många i är medvetna om att var det något vi gjort väldigt tidigt och mycket tydligt var det just att reagera mot de tendenser vi nu har sett på ett hårdnande klimat i gentemot homosexuella. Det handlar om att en parlamentariker har lagt fram ett förslag om en eventuell lag om att homosexualitet ska straffas med döden. Om det hade jag anledning att tidigt gå ut säga: Är det fallet att detta förslag blir lag ser jag inga möjligheter att fortsätta att ha det utvecklingssamarbete som vi haft med . Jag blev förtvivlad, eftersom jag trodde att samarbetet hade inneburit att vi skulle kunna ha mer av gemensamma värderingar. Jag vet att Socialdemokraterna har haft goda försänkningar i . Jag hade hoppats att detta skulle kunna bära frukt genom att man skulle förstå ända upp till presidentnivå att detta inte kan få passera. Jag tror att min tidiga reaktion fick flera andra att följa efter. Därmed har vi i varje fall tillfälligtvis ännu inte fått se detta bli lag. Jag hoppas att vi kan stoppa det. 67 (): Det är inte så att jag står här och kritiserar regeringen för att man inte har agerat i frågan. Det vill jag påstå att man har gjort när det gäller i varje fall . Där vill jag inte rikta någon kritik. Min konkreta fråga gäller vad som händer om man skulle genomföra lagförslaget. Man ska komma ihåg att det har varit en hårdnande situation för homosexuella . Men det konkreta förslaget om att införa dödsstraff är något som har kommit , och det är det akuta. Kommer att dra in sitt bistånd till i det sammanhanget? 68 Statsrådet (): Om jag får bestämma hoppas jag att jag ska kunna få ja till det. Vi har satt respekt för mänskliga rättigheter och demokratifördjupning som en av förutsättningarna för att biståndet verkligen ska kunna göra nytta. På många ställen i världen saknas frihet, och förtrycket är stort. Det drabbar framför allt de mest marginaliserade och de mest utsatta. Men jag har fått kritik i den här kammaren för att jag sätter de medborgerliga fri- och rättigheterna före de ekonomiska, sociala och kulturella. Därför hoppas jag att jag skulle kunna få stöd för ett sådant tufft tag om denna lag nu skulle gå igenom. Jag hoppas att så inte blir fallet, och jag hoppas att mitt tidiga agerande har kunnat få Museveni och andra att tänka efter före. Arbetet mot gränshinder i 69 (): Min fråga vänder sig till statsrådet . En av de frågor som engagerar många i den valkrets jag kommer ifrån, det vill säga , är den om Öresundsintegrationen. Öresundsfrågorna är viktiga för vårt näringsliv och för alla dem som bor och arbetar på bägge sidor av sundet. För att kunna dra full nytta av både nationellt och lokalt krävs det att och fortsätter att integreras framöver. Jag vet att regeringen är mycket engagerad i gränshinderarbetet, och är en både flitig och uppskattad besökare i regionen. Men vi börjar närma oss den tidpunkt då det är dags att vända blicken tillbaka och se vad man egentligen har gjort . Vi i är ganska vana vid tidigare ministrar som gärna pratar men inte så gärna levererar . Vår förhoppning på alliansregeringen var att det skulle bli lite förändring. Därför vill jag nu fråga om hon lite kort kan redogöra för vad regeringen och statsrådet har gjort för att främja integrationen och minska gränshindren i . 70 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Gränshinder är en fråga som engagerar oss alla. Vi ser ibland inte gränserna utan en gemensam arbetsmarknad där vi kan bo, leva, studera och verka på varsin sida om gränsen utan att drabbas av stora problem. Att det sedan är två länder och två olika regeringar gör problemet lite större i de stora, tunga frågorna som socialförsäkrings- och skattefrågorna. Men vi ger inte upp där heller. Vi har enligt en sammanställning som har gjorts av undanröjt nästan 30 gränshinder. Många av dem rör just . Det handlar bland annat om att kvarstå i a-kassa, om rehabilitering och om högskolemomsen. Ett fortsatt arbete sker ständigt. Jag kan tala om för att när samarbetsministrarna träffas finns gränshinder med som en stående punkt på varje dagordning. 71 (): Jag tackar för svaret. Det här är förändringar som betyder mycket för oss som bor i . En sak som slår oss är att det ibland verkar som att många tror att ensamt ska bära ansvar för gränshinderarbetet. Jag tror att det är viktigt att påpeka att det måste finnas ett engagemang på båda sidor av sundet för att det här ska lyckas framöver. Som säger har mycket av arbetet varit inriktat just på hindersproblematiken. I många fall finns även hinder kvar. Jag vet att det pågår ett intensivt arbete. Man skulle kunna vända på frågan och fundera över hur vi kan undvika att nya gränshinder uppkommer. Jag undrar därför om det finns ytterligare grepp som regeringen avser att ta framöver för att få ett mer proaktivt förhållningssätt när det gäller . 72 Statsrådet (): Ja, det finns gränshinder och problem men också möjligheter att diskutera med många fler för att samla integrationen. Det handlar om men också om våra gränser mot och . Det är självklart att frågan lever i allra högsta grad hos många människor som har detta som sin vardag. Med diskuterar vi nu möjligheterna till en Östersjöstrategi. Jag vill inte föregripa de diskussionerna, men jag hoppas att vi ska kunna få en bred samverkan i frågorna. Som jag sade till kommer jag att träffa min samarbetsministerkollega . Det finns tid avsatt för en del diskussioner i de här frågorna. Det säger om att vi inte ska skapa nya gränshinder är viktigt. Därför har och justitieministrarna i våra nordiska länder skickat ut en promemoria för att poängtera vikten av detta. När vi implementerar EU-direktiv och annat ska vi göra det på ett gemensamt sätt så långt det är möjligt. De mänskliga rättigheterna i 73 (): Min fråga går till statsrådet . Jag har ett djupt engagemang för ett fritt . Det handlar om ett engagemang i att var och en av oss förtjänar att få växa upp i rättvisa och frihet. Varje barn ska kunna ta sig an framtiden som ett nyfiket äventyr om hörnet. Så är det inte riktigt i , och definitivt inte i . pågår ett inbördeskrig. Det görs omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheter och det är stora flyktingströmmar. Hundratusentals burmeser lever på flykt många i . trappar den burmesiska militärregimen upp attackerna gentemot karenfolket, och har drivit tusentals av dem på flykt i djungeln. sänder tillbaka tusentals människor av karenfolket just till det området. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att hävda de mänskliga rättigheter för folk i men också i grannländer som , som vi faktiskt har relationer till och även ett ansvar för? 74 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Jag vet att det finns ett starkt engagemang från i genom många civila och samhälleliga organisationer men också genom politiker som ser till att vi inte glömmer bort folk. Situationen hårdnar, inte minst givet förtrycket som alltjämt är hårt. Jag tror att vi tyvärr kan förvänta oss att det kommer att öka i takt med att man försöker gå mot val i val som förmodligen inte kommer att bli fria och rättvisa på något sätt. Det är också därför jag såg till att vi hade svenska representanter från som reste till landet för att på plats och ställe se vad det är som händer och sker. Inte minst flyktingsituationen i är oroväckande. Vi har omfattande humanitärt engagemang i och bistånd till efter Nargiskatastrofen. Det handlar också om att skapa möjligheter för burmeser i exil i till arbete och skydd. Den thailändska regeringen bör hantera detta på ett bättre sätt så att man undviker slavarbete och annat. Jag tror att det finns mycket mer att göra, och därför är jag glad över de civila och samhälleliga organisationer som vi finansierar från svensk sida i dessa områden. 75 (): Jag tackar för svaret. Jag kanske hade hoppats på ett ännu lite mer offensivt svar på vad faktiskt kan göra, inte minst genom EU, i relationerna till och alla andra grannländer. Det är det som är lite av nyckeln för att kanske få ordning på hur det ser ut för folk. Jag ska ställa en följdfråga som handlar om gränsöverskridande insatser. På något sätt är det ett måste om man ska kunna bistå ett plågat folk med humanitära insatser. Det handlar om sjukvårdare och lärare som tar sig till fots över gränsen in i för att göra livsviktiga insatser. Man kan tycka att det är självklart att ska bidra med sådana här insatser. Men det görs inte nu under den borgerliga regeringen. Ministern har tidigare svarat mig att hon skulle följa utvecklingen i . Mot bakgrund av det vi nu ser i och det som ministern själv har fått rapporterat till sig när det gäller militärregimens upptrappning gentemot folk undrar jag: Kommer nu att kunna bistå med gränsöverskridande biståndsinsatser? 76 Statsrådet (): Jag kan intyga att vi gör detta allaredan och att vi jobbar i en svår miljö. Det är därför försöker finna olika kanaler för sitt engagemang. Det är uteslutet att vi över huvud taget ska jobba med militärregimen, men måste vi bistå det burmesiska folket i en svår humanitär situation. Vi måste också hitta möjligheter att engagera sig i det civila samhället och hitta demokratiska dissidenter. Det är ett sätt att jobba som på många vis är komplicerat. Men är vi aktiva på det sätt som efterfrågar. Efter det att jag besökte landet efter har jag löpande följt situationen. Eftersom detta är en svårarbetat miljö återkommer jag gärna direkt till och berättar utförligt om vad vi erfor som gick. 77 (): Min fråga går till försvarsministern, och den gäller den så kallade stödutredningen, som överlämnades och hade till uppgift att se över stödet till Försvarsmakten inom en rad olika områden. Det gällde forskning och utveckling, internationellt samarbete inom olika sektorer, Försvarsmaktens centrala utbildning, ledning och så vidare. Enligt tidigare planer skulle en genomförandekommitté utses för att utreda och förbereda dessa stora och genomgripande förslag. Min fråga till ministern är: Hur är planeringsläget för det arbetet? 78 Försvarsminister (): Det är riktigt att vad denna regering gör är att skapa ett mycket mer användbart och tillgängligt försvar, där vi går från en situation där en tredjedel, 10 00011 000 man, var tillgänglig till en situation 2014 där hela försvaret kommer att vara tillgängligt på om hotas. Vi kommer att överföra resurser från stöd- och kringverksamheter till operativ nytta, det vill säga förbandsverksamheten. Den utredning som frågeställaren pekar på är en förutsättning för att finansiera en högre tillgänglighet och ett mer användbart försvar. Därför hade vi en utredning som levererade förslag. Vi sade i budgetpropositionen att vi ska tillsätta en genomförandekommitté som verkställer förslagen. Jag kan säga att tidsplanen kommer att hålla, och ambitionsnivån gällande storlek på överföringen kommer också att hålla. Vi för just nu intensiva samtal med lämpliga personer att leda denna kommitté. Det är ett mycket komplicerat och svårt uppdrag, och det är dessutom väldigt viktigt att det blir bra. Jag återkommer i nästa inlägg med ett utförligare svar i den delen. 79 (): Tack för svaret! De här förslagen är väldigt genomgripande och berör många människor i hela landet, och därför tycker jag att det är angeläget att ovissheten skingras och att besked kan ges om den framtida strukturen i dessa verksamheter. Jag ser fram mot klarare besked om tidsplanen för detta. 80 Försvarsminister (): Här finns ett brett stöd inte bara från alliansens partier för att detta ska ske. Socialdemokraterna har till och med i sin budget redan diskonterat i kronor och ören vad detta ska ge . Det har inte regeringen gjort. Vad det handlar om är att hitta en person som har förståelse för och förankring i till exempel försvarsindustrifrågor, de stora myndigheterna och Försvarsmakten men som är fristående från egna intressen i de verksamheterna. Det är det som gör att det är väldigt viktigt att rekryteringen blir helt rätt från början. Jag vill också påpeka att , som är en av de organisationer som påverkas kraftigt av den utredning som nämnde, själv har sagt att tidsplanen är realistisk och storleken på överföringen också är realistisk. De har i konstruktiv anda framfört kompletterande förslag till den utredning som ursprungligen gjorde. Vi kommer i närtid att leverera svar på frågan vem som kommer att bli ledare för genomförandekommittén. Sedan kommer detta att levereras för den försvarsreform som ska vara fullgjord vid utgången av 2014, där vi kommer att nå resultatet att vi flerdubblar tillgängligheten och användbarheten i försvaret, som ger landet en bättre försvarsförmåga än . Därmed var dagens frågestund avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. Anmäldes och bordlades Propositioner 2009/10:87 Skyddslagen 2009/10:89 Bäst i klassen en ny lärarutbildning 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2009/10:240 kritik mot jobb- och utvecklingsgarantin av () till arbetsmarknadsminister () 2009/10:241 Resurser för att motarbeta rasism och diskriminering av () till integrations- och jämställdhetsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:504 Allt fler grövre butiksrån av () till justitieminister () 2009/10:505 Situationen för lokala utvecklingsprojekt av () till näringsminister () 2009/10:506 Öronmärkta medel för bilindustrin av () till näringsminister () 2009/10:507 Guldhandeln av () till justitieminister () 2009/10:508 EU:s datalagringsdirektiv av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:460 Tonnageskatt av () till finansminister () 2009/10:476 Personalliggare av () till finansminister () 2009/10:478 Beskattning av syntetiska drivmedel av () till finansminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.