prot · GX09129 · 2010-06-01 00:00:00 — Vi ökar nu anslagen och satsar mycket hårt, just därför att det har varit ett sådant arbetsmarknadspolitiskt läge och en ökad efterfrågan på komvux. vuxenutbildning är mycket viktig för att få en andra chans, tredje chans, fjärde chans eller femte chans om man upplever att den utbildning man en gång valde i ungdomsåren inte längre passar för framtida yrkesval. Det är just därför att vi tycker att komvux är så viktigt som vi menar att det är viktigt att fundera över hur det har fungerat med den så kallade konkurrenskompletteringen som har ägt rum. Då vill jag gärna återge följande ur en artikel som publicerades : Vi har inte råd att slösa bort av unga människors liv. Vi har inte råd att komvuxplatser upptas av unga människor med fullföljda gymnasiestudier. Vi har inte råd med att högskoleantagningen snedvrids av uppblåsta betyg utan prognosvärde för framtida studier. Det var inte jag, ingen annan i Alliansregeringen och ingen borgerlig riksdagsledamot som skrev artikeln. Det var och som skrev artikeln. Och vi vill fullfölja den politiken. Vi menar att det är felaktigt att allt fler platser på komvux upptas av unga människor som gått igenom gymnasiet och som vill konkurrenskomplettera. Vi tycker att det är ett felaktigt användande av resurser. Kostnaderna för det är för stora, men det allra viktigaste är att de personerna upptar platser för personer som verkligen skulle behöva komplettera sin behörighet för att komma in på högskolan. Så det gamla systemet var mycket dåligt. Jag håller helt med och på den punkten. Sedan är det intressant, som säger, att man måste göra mycket tidiga val för att kunna få meritpoäng. Det finns möjligheter att göra det också genom att göra rätt val på gymnasiet. kritiserar den gymnasiereform som vi nu genomför. Utgångspunkten för kritik är en fullkomligt verklighetsfrämmande bild av hur den gamla gymnasieskolan i praktiken fungerade. Den gamla gymnasieskolan var inget annat än en gigantisk utslagningsmaskin. Uppemot en fjärdedel av dem som gick på gymnasiet slogs faktiskt ut. Det är möjligt att det stod i beskrivningen att man hade högskolebehörighet. Men vad spelar det för roll vad som står i de officiella dokumenten eller regelverken om man ändå aldrig tar sin examen? Det som skedde var ju att alltför stora delar av de ungdomskullar som kom in på gymnasiet slogs ut från gymnasiet. Och det drabbade inte minst, skulle jag vilja säga, dem som kom från klassiska arbetarhem. ändrar vi gymnasieskolans inriktning. Vi ser till att det finns både de som förbereder för högskolan, särskilda lärlingslutbildningar och också yrkesinriktade utbildningar. Sedan ska komvux finnas. Om man uppfattar att man gjort ett felaktigt val ska man kunna komma tillbaka. Därför är det också viktigt, förstås, att komvux platser inte upptas av dem som konkurrenskompletterar utan av dem som behöver behörighetskomplettera. Det är det som är viktigt. När det gäller den så kallade 25:4-regeln och antagningssystemet är det så att varje gång man bestämmer vem som ska antas bestämmer man i praktiken också vem som inte ska antas. Då menar jag och regeringen att det är mycket bättre att göra en individuell bedömning av de personer som har skaffat sig en erfarenhet i arbetslivet, i stället för att ha en generell regel som säger att alla som har arbetslivserfarenhet automatiskt får förtur eller bättre förutsättningar. Det måste vara bättre att göra en individuell bedömning. Avslutningsvis, fru talman, talar väl om många av de särlösningar som Socialdemokraterna genomförde vid regeringsmakten. Men de lösningarna lyckades inte. Den sociala snedrekryteringen bestod ju. Jag tror att vi måste tänka helt nytt, och då är det mer åtgärder av typen att satsa på en kunskapsinriktad skolpolitik, en kvalitetsinriktad högskolepolitik och en skattepolitik och lönepolitik som hänger med. Det är det vi måste göra i stället. 47 (): När det gäller komvux tror jag att alla människor i det här landet har noterat de kraftiga neddragningar ni gjorde på komvux. Gör man neddragningar först kan man sedan lägga till lite grann efteråt och säga att nu har vi gjort satsningar. Men det där går ingen riktigt på. Det har varit kraftiga neddragningar på komvux, och det har folk märkt av. går man vidare i den nya skollagen och säger att kommuner inte ens får erbjuda möjlighet att läsa upp betyg och att det är för att det är allt fler unga människor som konkurrenskompletterar på komvux. Är det ministerns uppfattning att det just nu i är allt fler unga människor som konkurrenskompletterar på komvux? Det är en debatt då vi skärpte till regelverket. Men man lever kvar i samma argumentation och drar det ett snäpp till. Det skickar en signal till många unga människor som är oroade över om de kommer att ha en chans att ta sig tillbaka om de väljer fel. Jag träffar gymnasiestudenter som ska ta examen men som inte riktigt vet vad som händer om de måste läsa upp betyg, om det kommer att finnas en möjlighet att göra det . De är oroade . Mitt och socialdemokratins besked, De rödgrönas alternativ, är att vi ska ha en utbildningspolitik som ser varje människas vilja till studier som något positivt och ge möjlighet till en andra och tredje chans. Den här regeringen har gjort till sin politik att försöka försvåra, skapa trösklar, stänga dörrar, göra det lite knepigare. Det syns inte minst på högskoleområdet. Det är färre ungdomar andelsmässigt som går vidare till högre utbildning när vi har högsta ungdomsarbetslöshet än vad det var 2006. Sedan är det fler som studerar, men det är fortfarande en lägre andel som studerar vidare på universitet och högskolor . Det är en helt galen politik i ett läge där vi har högsta ungdomsarbetslöshet. Jag tror att det behövs en ny politik på det här området, att det behövs någon som tar den sociala snedrekryteringen på allvar. 48 Statsrådet (): Jag vill tacka mina meddebattörer för en bra och viktig debatt. Jag anser att vi måste ta krafttag för att minska den sociala snedrekryteringen. Det är mycket angeläget av två skäl. Det första är att vi måste se till att alla unga människors begåvning, potential, tas till vara, oavsett social, etnisk och ekonomisk begåvning. Vi har inte råd i den tuffa internationella miljö vi lever i att inte ta till vara alla unga människors förmåga och potential. Det andra, som är ett viktigare starkt ideologiskt och principiellt skäl, är att vi ska se till att alla människor, oavsett bakgrund, har möjligheter att förverkliga sina drömmar och sina förutsättningar. Det är en viktig ideologisk utgångspunkt för mig, och då måste vi ta ett brett grepp för att minska den sociala snedrekryteringen i . Vi gör det i regeringen på ett antal olika områden. Vi gör det genom en offensiv kunskapsinriktad skolpolitik och genom en kvalitetsinriktad högskolepolitik. Vi stärker studiemedlen och har ett generöst studiemedelssystem, vi ser till att föra en skattepolitik som ökar utbildningspremien, för att ta några exempel. Naturligtvis är det viktigt att se till att vi har en vuxenutbildning som gör det möjligt att behörighetskomplettera, om man upptäcker efteråt att man gjort ett felaktigt val. Problemet har varit att allt fler har valt att konkurrenskomplettera. Jag håller med de tidigare socialdemokratiska statsråden och om att det var en felaktig modell. Det förvånar mig att argumenterar emot det . Jag tror att det är viktigt att komvux används till just dem som ska ha en andra, tredje, fjärde, femte eller sjätte chans, inte till dem som kan anstränga sig lite mer på gymnasiet och som bara använder komvux för att läsa upp betyg i ämnen som de redan har läst. Jag tror att det är viktigt att komvux används som den språngbräda det ska vara för dem som upplever att de gjort ett felaktigt val och som gör att de kan göra nya val. Då måste vi se till att komvux inriktas på rätt saker. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2009/10:491 om antagningsregler för högskolestudier 49 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att ändra de regler som utestänger studieintresserade från högre studier. Jag vill inledningsvis betona att jag inte delar bedömning att de nya tillträdesbestämmelserna utestänger studieintresserade från högre utbildning. I dagens globaliserade värld är det angeläget att konkurrerar med kunskap och kvalitet. Den högre utbildningen ska vara öppen för alla som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. Tillträdesreglerna ska ge tydliga signaler till elever i gymnasieskolan att det lönar sig att välja ämnen och fördjupningskurser som ger en gedigen grund för högskolestudier och som är relevanta för att den sökande på ett gott sätt ska lyckas genomföra den sökta utbildningen. I gymnasiereformen skärps därför kraven på grundläggande behörighet till högskolestudier. Reformen innebär dock även att elever som läser yrkesprogram inom ramen för individuellt val och utökat program ges möjlighet att läsa in de kurser som krävs för grundläggande behörighet. Dessutom införs nu genom den nya skollagen en rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå för elever med yrkesexamen som inte i gymnasieskolan har uppnått grundläggande behörighet till högskolan. Till många utbildningar antas alla behöriga sökande. Först om det är flera behöriga sökande till en utbildning än det finns platser görs ett urval. Riktigt hård konkurrens är det endast till några få utbildningar. Utöver betyg kan urval bland de sökande göras på grundval av resultat från högskoleprovet och av högskolan bestämda urvalsgrunder. Det är viktigt att främja direktövergången från gymnasieutbildning till högre utbildning. Studiemotiverade studenter som söker till högskolan direkt efter avslutad gymnasieutbildning ska uppmuntras och inte missgynnas. Jag vill också understryka att arbetet med breddad rekrytering till högskolan är prioriterat. Sökande som skaffat sig utbildning och förkunskaper på annat sätt än genom gymnasieskolan eller vuxenutbildningen ska kunna få kunskap och kompetens validerad och få tillgodoräkna sig så kallad reell kompetens eller antas på grundval av de av högskolan bestämda urvalsgrunderna. Att tillträdesreglerna ändras till antagningen har varit känt . Jag vill också påminna om att det var den förra regeringen som införde bland annat nuvarande bestämmelser om kvotgrupper vid urval på grundval av betyg som nu har invändningar emot. Först nu när de nya tillträdesreglerna börjar tillämpas kommer det att vara möjligt att göra en grundlig uppföljning av effekterna av de nya bestämmelserna. Regeringen följer utvecklingen noga. 50 (): Jag har ställt interpellationen med anledning av att de nya antagningsreglerna för studier till universitet och högskolor som börjar gälla diskuteras i samhället och skapar en del oro. Finns det några problem med detta system? Ministern delar inte min syn att det finns det. Jag menar att det nya systemet har en del problem och att man måste se det. Jag hänvisar bland annat till , regeringens egen expertmyndighet. Chefen har skrivit en artikel under rubriken krav på unga . Han skriver: De nya antagningsreglerna till högskolan innebär ett krångligt system som är svårt att överblicka och som ställer krav på en mycket tidig planering från elevens sida. Problemet är att man har skapat ett krångligt system som är svår att överblicka och som ställer krav på mycket tidig planering. Extra språk i högstadiet, som man väljer i årskurs 6, ger meritpoäng för fortsättningskurserna på gymnasiet. Alla vet inte om detta. frågade 18-åriga elever med studieintresse om de hade koll på de nya reglerna. I undersökningen svarade av de tillfrågade att de var helt och hållet pålästa på de nya reglerna, att de i huvudsak hade koll, svarade att de inte hade särskilt bra koll och hade ingen koll alls. Det är klart att det får konsekvenser för en ung människa om man inte redan tidigt vet hur man ska navigera, vilka kurser man ska välja och hur man ska göra rätt val för att maximera sina möjligheter att komma in på högskolan . har sagt att det skapar problem. Man menar att konsekvensen blir att begåvningar med lågutbildade föräldrar riskerar att få det allt tuffare. Man efterlyser en satsning på studie- och yrkesvägledning. Det är en av förklaringarna till varför vi i det rödgröna budgetalternativet har anslagit 200 miljoner för att satsa på studie- och yrkesvägledning. Vi tycker också att reglerna har skapat en del andra problem som vi anser att man måste göra något åt. Ett problem som ministern inte heller ser är att de som gick ut gymnasiet inte får tillgodoräkna sig meritpoäng och därmed inte kan få mer än 20.0 i betygssnitt. De som gick ut tidigare tycker att detta är orättvist eftersom de har svårare att komma vidare i studier. Det har varit en del diskussioner om kvotgrupper. Ministern gjorde en poäng av att det var vi som införde dessa grupper, vilket är sant. Vi såg en del problem med det gamla systemet som vi försökte lösa. Men inte ens regeringen kan väl säga att man inte har sett problem med kvotgrupperna. Regeringen har själv ändrat i kvotgrupperna just för att man har sett vilka problem kvotgrupperna har skapat. Jag hade kontakt med en kvinna vid namn . Hon har bott i och har tyska betyg. Hon sökte till en fristående sommarkurs på . Hon insåg att många sökte kursen och ville höra var hon stod i kön. Då fick hon höra att det var så få som ingick i samma betygsgrupp som hon, så de fick inga platser. Hennes betyg från spelade ingen roll alls eftersom det var så få med utländska betyg som sökte till universitet och högskolor. Tycker ministern verkligen att det inte finns några problem i dagens system som han vill göra något åt? 51 Statsrådet (): är det så i den politiska debatten att när man inte vet vad man ska angripa målar man upp en position som ingen har intagit och angriper den i stället för att angripa den position som motståndaren i debatten faktiskt har intagit. Jag har inte sagt att det inte har funnits några problem med antagningssystemet . Det är därför vi har gjort en hel del förändringar. antydde själv de förändringar vi har gjort. Till exempel gäller det dem som gått ut med gymnasiebetyg från Europaskolorna, International Baccalaureate och några till. De hamnade fel, och de stimulerades inte på rätt sätt. Visst har det gjorts förändringar. Vi har också tillsatt utredningar och gett uppdrag till olika myndigheter för att se över olika saker som behöver förändras ytterligare. Poängen med mitt svar är att det är något egendomligt av att helt frånskriva sig själv och sitt parti ansvaret för det system som är infört, framför allt när vi talar om dem som söker på utländska betyg. Systemet med kvotgrupper där man har några kvotgrupper för dem med svenska betyg och en kvotgrupp för dem med utländska betyg infördes under den socialdemokratiska regeringens tid. Detta är inte alldeles lätt att lösa. Vi har gett i uppdrag att titta på om meritpoäng i gymnasieskolan, vilket jag uppfattar att Socialdemokraterna i grund och botten är för, kan tillämpas också på utländska betyg. presenterade en rapport för oss som visade att det är svårt. Vi ger dock inte upp utan tror att vi måste se över detta ytterligare. Det vore klädsamt om tog på sig lite av ansvaret för detta i stället för att lasta allt på regeringen. Vi har genomfört ett antal reformer i antagningssystemet för att vi har sett problem men utesluter förstås inte att det kan behövas ytterligare reformer framöver. När det gäller meritpoäng har vi sett en utveckling där färre elever på gymnasiet läser moderna språk och avancerade kurser i matematik. Det är en katastrof i av ökad internationalisering och ökade krav på kunskaper inom matematik och naturvetenskap att allt färre svenska gymnasister läser de avancerade kurserna. Därför har vi infört extra meritpoäng för avancerade kurser i matematik och moderna språk något som vi redan sett effekten av. Man ser tydligt i gymnasievalet att allt fler elever läser matematik och moderna språk, vilket är en bra utveckling. Det är i grund och botten en självklarhet att de ämnen man läser på gymnasiet som har en särskild relevans eller betydelse för framtida högskoleval ska väga tyngre än de kurser som inte är riktigt lika viktiga. Det är inte så att det inte finns några problem med antagningssystemet. Det är föremål för evig debatt, och det kan alltid göras förändringar och förbättringar i det. Det är dock viktigt att erkänna att det ibland är komplicerat och svårt. Vi följer utvecklingen noggrant och är beredda att göra ytterligare förändringar om det skulle behövas. Det finns dock ett ansvar hos tidigare regeringar för hur antagningssystemet ser ut. sprider gärna myten att man måste göra väldigt tidiga val för att få tillgång till olika typer av meritpoäng. Det stämmer inte. Man kan få full meritpoäng genom att göra val på gymnasiet om man ska söka in på högskolan. Det finns också, vilket vi tidigare nämnde och diskuterade i förra debatten, en väl utbyggd vuxenutbildning som ska ge möjlighet till en andra, tredje, fjärde, femte och sjätte chans. Vi försöker se till att komvux blir ännu tydligare med att ge en andra, tredje, fjärde och femte chans i stället för att unga studenter som just kommit ut från gymnasiet ägnar sig åt att konkurrenskomplettera. Jag kan konstatera att vi åtminstone 2006 hade stöd från Socialdemokraterna. 52 (): Vi införde kvotgrupperna. Vi hade inte förutsett alla de problem som kvotgrupperna har skapat. Vi såg tidigare folkhögskolor där det blev en del orimliga konsekvenser. Vi börjar nu se problem med utländska betyg. Det är lite provocerande att regeringen har ändrat kvotgrupperna bara för de riktiga elitutbildningarna. Man har inte ändrat för vanliga människor som har tyska betyg och det tänker man inte se över. Det blir lite konstigt. gör man politiska saker med god vilja och goda ambitioner men det blir ett utfall som man inte har räknat med. Då måste man våga diskutera det. Jag har också läst den rapport från som ministern hänvisar till. När man säger att det blir svårt att göra något åt detta måste vi ta till oss det och titta på systemet med kvotgrupper igen. Det var inte meningen att vi skulle få de här konsekvenserna. Det var i alla fall inte meningen från vår regering att det skulle bli de här konsekvenserna. Man måste ta ansvar här och . Meritvärderingar och meritpoäng är ett system som regeringen har twistat. Det gör att de tidiga valen blir ganska lönsamma. Visst kan man på gymnasieskolan göra vissa val, men det innebär att man väljer bort ganska många karaktärsämnen i det som är ens egentliga inriktningsval. Om det är så gymnasieeleverna ska göra går det helt emot regeringens planer på nya gymnasieskolan. Tanken är ju att man ska få läsa fler ämnen som har bäring på den gymnasieutbildning man väljer i nya gymnasieskolan. Det kan man inte göra om man inte har gjort rätt språkval till exempel redan i mellanstadiet. Min poäng är att om man ska införa sådana tidiga val som den här regeringen vill ha som riskerar att fördjupa snedrekryteringen och som riskerar att innebära att föräldrarnas utbildningsbakgrund kommer att betyda ännu mer i utbildningssystemet måste man ta studie- och yrkesvägledningen på mycket större allvar än vad regeringen gör. Vi i oppositionen har inte infört exakt det meritvärderingssystem som ställer krav på de tidiga valen, men vi ser ändå effekten och har anslagit i gymnasiet och högskolan för att underlätta för studenterna att välja rätt eftersom det är så viktigt för deras studiemöjligheter. Jag tycker att regeringen kommer billigt undan. Man säger att man ändrar lite i formuleringen i skollagen. Jag har än så länge inte uppfattat att det är en substansförändring som kommer att innebära att kommunala skolor och fristående skolor måste jobba på ett helt annat sätt när det gäller studie- och yrkesvägledning. Rätta mig gärna på den punkten. Det vore intressant att höra om regeringen hade en plan med den nya skollagen som innebär stora förändringar som gör att unga människor kan välja rätt. Risken med den här politiken som jag har uppehållit mig vid i mina interpellationsdebatter är en utveckling som gör att allt färre begåvade unga människor kommer att välja rätt och få möjlighet att förverkliga sina utbildningsdrömmar. Vi återkommer till diskussionen om komvux. Jag kan inte släppa det riktigt. Ministern sade att komvux ska vara en möjlighet att läsa in för dem som kanske gör fel språkval. Jag har väldigt svårt att se att det är de studenterna som tävlar om att få 20.0 och mer. Då är det ju konkurrenskomplettering ministern talar om. Ni vill ju förbjuda det. I komvux finns det ingen möjlighet för dem som råkar göra fel språkval i mellanstadiet att få in det. Det handlar om behörighetsgivande. Det funkar inte med komvux då. Ni måste förstå att det här skickar signaler till unga människor och familjer som inte har koll på alla val de måste göra och som begränsar deras möjligheter att förverkliga sina utbildningsdrömmar. Inte alla som går i mellanstadiet vet att de ska bli läkare. I mellanstadiet kanske de inte tänker på vad de ska bli. i början av gymnasiet kan de känna att de brinner för något. Då ska de kunna förverkliga det. Regeringen försvårar det. 53 FINN (): Jag hade inte tänkt anmäla mig till debatten, men jag tycker att det här är en väldigt intressant interpellation. Det är faktiskt en fördjupning av den debatt vi hade angående föregående interpellation om ett ganska generellt problem, nämligen hur politiken på ett både sunt och osunt sätt lägger sig i hur vi ska få fram en bra möjlighet för människor att utbilda sig och hitta en konkurrenskraft för samhället, det vill säga att de flesta människor når den framgång som de själva vill uppnå. Det finns flera aspekter i den här diskussionen. En gäller det individuella. Här är vi rörande överens om att vi vill att alla som är nyfikna och vill komma någonstans ska få ett sådant stöd av samhället att de har möjlighet att komma vidare till en högskoleutbildning. Då finns det viktiga områden som föregriper högskolan. Det handlar inte bara om kvotering utan om en grundläggande skolutbildning som ger alla möjlighet att bli så konkurrenskraftiga som möjligt och incitament när det handlar om lönepolitik och skattepolitik som gör att den investering man medvetet gör i högskolan återbördar gjord investering. Man har själv fått stå för inkomster innan man kan tjäna sina pengar. Det är intressant att notera att statsrådet i sitt svar på interpellation beskriver att kvotgrupper har införts av den tidigare regeringen. Det problem som debatteras är ett system som i mångt och mycket kommit till av en vilja att påverka en social snedrekrytering. säger att lösningen är att man tillför 200 miljoner för att man ska ha yrkesvägledare som ska hitta rätt i den snåriga djungeln av kvotgrupper. Det finns säkert anledning att ha yrkesvägledare även om man inte har ett snårigt system. Det gäller att hjälpa unga människor att hitta rätt när de ska göra sina val. Men det måste vara fel politik att först krångla till det med oprövade regler, som bland annat 25:4-regeln som i sig är en kvotgrupp, för att sedan hitta vägledare som ska hjälpa till att leda oss mot vårt eget val. Det måste vara bättre att fundera över de grundläggande pelarna och se till att alla som har möjlighet och intresse ges förutsättningar. När det finns konkurrens gäller det att väga in hur nationen bäst gynnas av att de som är mest skickade att klara av det får möjlighet att göra det. Låt mig ställa en fråga till . Det handlar om 25:4-regeln och att det på något sätt skulle vara ett problem även när det gäller antagningsreglerna att den är borttagen. Varför just 25:4? Varför ska man vara just och ha arbetat ? Varför kan man inte vara och ha arbetat , och ha arbetat eller och ha arbetat ? Det är tydligt att det inte finns någon vetenskaplig idé bakom detta. Det är en tillyxad regel som inte har utvärderats.