prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — Om man har 1 000 eller tar man naturligtvis vilket jobb som helst. Därför stämmer inte den teoretiska modellen. Det är självklart. Det är vi som har fått skattesänkningar. Jag kan tala om för dig, , att om man jämför skattetabell med skattetabell har du och jag nu 37 000 mindre i skatt tack vare skattesänkningen. Hur kan de 37 000 mindre i skatt som du och jag fått stimulera ungdomar som har 1 000 eller ? Jag vet inte hur jag ska säga det här för att inte göra ledsen. Jag kan ju inte säga att det är trams, men jag kan säga att jag inte är imponerad av argumenteringen. 72 () replik: Jag kan läsa högt ur rapporten från : Enligt simuleringar förväntas antalet arbetade timmar öka med till följd av reformens fyra steg. Det är värt att notera att de positiva effekterna framför allt förväntas uppstå genom att fler personer väljer att delta i arbetskraften. Ungefär 88 000 personer förväntas gå från heltidsfrånvaro till åtminstone deltidsnärvaro. Jag tror på rapporten, för den har stöd i annan ekonomisk forskning. All ekonomisk forskning visar att skatter i regel är av ondo. Jag har sagt det i mitt inledningsanförande också; detta utnyttjar vi naturligtvis. Vi får tacka finansministern bland annat för min övervikt. Jag var med och höjde snusskatten, och jag slutade snusa. Det satte sig på lite andra ställen, men det hade i alla fall den positiva effekten. När det gäller din och min skattesänkning, , är det intressant att den som tjänar och lite drygt det har precis lika stort jobbskatteavdrag som du och jag. Där går taket runt 28 000. Det finns också en annan summa med här, nämligen att vi har höjt brytpunkten för statlig skatt. Sossarna har varit med och sett till att vi bara ska ha en viss procent som har statlig skatt. blir det fler i och med att lönerna stiger. Vi har höjt brytpunkten till . Det är de som har utbildat sig och kanske har fem studieskulder som får behålla mer i plånboken. Det får du och jag gratis, men värnskatten är kvar. Det kan jag ha synpunkter på. Det är därför du och jag har fått mer. Det fina i kråksången är att vi med teknik har lagt detta på låg- och medelinkomsttagare. 73 () replik: sade i sitt anförande att vi går till angrepp på den oberoende . Nej, , det gör vi inte. Däremot angriper vi er för hur ni använder siffrorna i rapporten från . Det är en helt annan sak som vi debatterar. Jag försöker uppehålla mig vid någonting som jag tycker är väldigt centralt i rapporten. Eftersom läser innantill tänker jag också göra det. På s. 53 står det: Ett centralt antagande inom forskningslitteraturen kring skattereformer och deras effekter på arbetskraftsutbudet är att individer har fullständig information om reformerna. Det är en väldigt central del i den här rapporten. Jag menar att ni inte har tagit till er detta. Ni har snubblat över den texten och gått på att det står 70 000, 80 000 eller 90 000 nya jobb. När jag googlade på jobbskatteavdraget och i går hamnade jag på en sida som var undertecknad av . Där stod det om , precis som du själv refererade till. Du berättade förut att du har frågat hur stora skattesänkningar man har fått inom respektive kommun. Men grejen med jobbskatteavdraget och det vi debatterar är ju hur många jobb det har gett. Du angav en siffra där. Har räknat fram den siffran? Har varit ute och kontrollerat och frågat på arbetsförmedlingarna och fått fram den siffran? Hur har siffran drygt 2 000 nya jobb i kommit fram? 74 () replik: Om jag åker runt till arbetsförmedlingar och frågar lite grann vi har ju hört beskrivningar här tidigare vill jag inte påstå att det är evidensbaserad forskning. Jag tycker att det är bättre om andra som är objektiva tittar på detta. Utanförskapet och vad som har hänt är intressant. Jag är lite förvånad över att man inte debatterar det mer. ska det tydligen komma mer genomarbetade siffror om utanförskapet. Jag har fått siffror från där man jämför med . Förändringen 2010 innebär att det är 9 916 färre i utanförskap. Det är ungefär lika många. Sedan kan vi diskutera andra månader. Det kanske är 20 00030 000 fler, men det har ju varit en global kris som har inverkat otroligt negativt på de flesta länder. är inget undantag. Att i det läget kunna ha ett i stort sett oförändrat utanförskap ger oss en fantastisk möjlighet när konjunkturer och annat vänder. All forskning visar att det är bättre om man kan flytta människor från förtidspension och närmare arbete. Helst ska man stå till arbetsmarknadens förfogande och vara arbetssökande, och naturligtvis ska man allra helst ha arbete. Men om man är utanför har man mycket lättare att få ett arbete om man finns på Arbetsförmedlingen än om man har sjuk- eller aktivitetsersättning eller, som vi sade tidigare, förtidspension. Det är 61 000 färre om man jämför januari med . Det är otroligt positivt. Det är regeringens ekonomiska politik som har resulterat i dessa siffror. 75 () replik: Det här resonemanget blev väldigt rörigt, . Jag vet bara att det finns uppgifter om att utanförskapet inte har minskat under ert regeringsinnehav, utan det är snarare tvärtom så att utanförskapet har ökat såsom ni definierade utanförskapet i den förra valrörelsen. Jag fick faktiskt ett svar från . När jag frågade om alla de här nya jobben i sade att det inte var evidensbaserad forskning. Det var uppenbarligen ett antagande. Det är väl så det är med jobbskatteavdraget. Det är bättre att ni säger vad ni vill åstadkomma, det vill säga att ni vill sänka skatten mest för dem med höga inkomster, för det är ju precis det som jobbskatteavdraget har lett till. Men ni försöker att dölja det genom att prata om att det handlar om att skapa nya jobb. När jag frågar hur du får fram de här siffrorna säger du att det inte handlar om verkligheten och att det inte är evidensbaserat utan det är bara uppskattningar . Det är precis det som rapporten från också visar. Jag tycker att det är bra att den rapporten kommer hit. Jag tycker att det är bra att vi debatterar den. Det viktigaste är att man kan läsa en rapport på rätt sätt och dra de rätta slutsatserna. Ni läser inte hela rapporten. Ni läser den inte fullständigt. Jag tycker att ni drar felaktiga slutsatser. Det är därför jag tycker att det resonemang som för haltar väldigt mycket. fråga till blev egentligen inte riktigt besvarad. Hur mycket ska våra skatter sänkas för att vi ska få fler ungdomar i arbete? Jag tycker att det var en väldigt bra fråga som egentligen inte besvarades i det förra replikskiftet. 76 () replik: Jag ska försöka att än en gång förklara vad jag sade. Jag sade att jag inte tycker att det är evidensbaserat om jag åker omkring på arbetsförmedlingar och lyssnar. Därför väljer jag att läsa källor från , Arbetsförmedlingen och SCB. Jag tror nämligen mer på dem än på mig själv och . Vi ska vara ute och lyssna på verkligheten. Det är inte det jag diskuterar, men jag tycker att vi ska hålla oss till officiell statistik och inte till tyckande. Jag tycker faktiskt att det är precis det ni ägnar er åt. Jag försöker hålla mig till sådant som det finns stöd för. Sedan vet jag också att siffrorna kan se olika ut beroende på vilken månad 2010 man jämför med. Februaris siffror kan se annorlunda ut, och det kan svänga en hel del. Jag är fullständigt medveten om det. Det jag vänder mig speciellt emot är när beskyller oss för att bara tänka på de rika. börjar jag kanske förstå varför vänsterkartellen inte tycker om jobbskatteavdraget. Ni har förmodligen över huvud taget inte förstått hur det fungerar. Det är låg- och medelinkomsttagarna som får detta tack vare jobbskatteavdraget. I praktiken betalar man mindre kommunal- och landstingsskatt. Varje krona av den minskade skatten får kommuner och landsting från staten. Tjänar man under 28 000 betalar man inte statlig skatt, och handlar det om . Skulle vi vilja gynna höginkomsttagarna skulle vi ta bort värnskatten. Den är kvar. Jag tycker att den ska bort eftersom den, som alla andra skatter, är skadlig. Det är viktigt att påpeka vad statsministern brukar säga, nämligen att varje krona som vi sänker skatten med har använts till något, och därför måste det här gå hand i hand. Om fler jobbar kan vi ha lägre skatter och ändå få en bättre välfärd. 77 () replik: Till att börja med vill jag tacka för att han försöker vara lite konstruktiv, tar sitt ansvar och tipsar sina väljare om att gå hem och kolla i sina deklarationer. Här visar vi hur vi genom vår gärning här i talarstol kan sprida information om jobbskatteavdraget. Jag tycker att fånar till det lite när han försöker låtsas att vi vill hemlighålla den här rapporten och hemlighålla jobbskatteavdraget, för det är tvärtom. Ju fler som känner till det, desto bättre. Jag var hos PRO och pratade väldigt mycket jobbskatteavdrag. Jag upplevde inte att det var regeringen som vann på det. Det kan jag säga så här på rak arm. Om man har och vill använda dem för att fler människor ska få jobb kan man göra på väldigt många olika sätt. Det vore väldigt märkligt om inte en enda kotte skulle få jobb om man införde ett jobbskatteavdrag. Men det innebär inte nödvändigtvis att det är det bästa sättet. Man måste också kunna fundera på sådana saker som att i stället använda pengarna för att sänka skatten för småföretagen, investera i klimatsmart infrastruktur som rustar oss för framtiden eller satsa på utbildning som gör oss mer konkurrenskraftiga. Det finns många olika ändamål som kan bidra till att människor får jobb, och det är inte säkert att just det här är det bästa. Även om man nu har funderat och kommit fram till att jobbskatteavdraget är det absolut bästa måste man också fundera på om det är smart att utforma det så som regeringen har gjort, där man får ett högre jobbskatteavdrag om man tjänar mycket jämfört med om man tjänar lite. Vi här i får betydligt högre än de som är i en valsituation, för vilka det kanske inte lönar sig så mycket att jobba om de får en låg lön. I , för att återgå till detta land som en förebild som jag pratade om i inledningsanförandet, har man ett jobbskatteavdrag som trappas av med högre inkomst så att det riktas framför allt till människor med låga inkomster. Då träffar man de människor för vilka det kan vara ett reellt problem att det inte lönar sig att arbeta. Men här i har man gjort tvärtom. 78 () replik: Det är möjligt att man skulle kunna göra så, om man har skattenivåer som . De har väl ändå något lägre skattenivåer än vad vi har i . Det är ett enkelt svar på den frågan. Man kan välja jobbskatteavdraget jag hävdar bestämt att jag stöder forskningen för att minska olika kilar som uppstår. kunde en del människor förlora pengar på att ta ett jobb på grund av att man får utgifter när man börjar jobba. Det kunde vara så att man hade bättre ekonomi om man var hemma än om man tog ett jobb med relativt låg lön. Då är det ett systemfel. Om man går till ett jobb ska man naturligtvis få så mycket pengar att det är bättre att jobba än att leva på olika omställningssystem, exempelvis a-kassan. Det är naturligtvis otroligt viktigt att fortsätta detta jobb. Jag skulle vilja fråga om man ställer upp på det som står i motionen. Den reservation som ni står bakom innebär delvis bifall till Socialdemokraternas motion, och jag gör den tolkningen att ni ställer er bakom hela motionen i frågan. Kan ni tänka er att föra en skattesänkningspolitik som är helt ineffektiv för att skapa nya jobb? 79 () replik: Det korta svaret är att jag står bakom reservationen och ingenting annat. Det kan finnas formuleringar i motionen som är bra och sådana som jag personligen inte skulle ha skrivit, men det är det mindre intressanta. Givetvis vill vi ha en skattepolitik som är effektiv. Min bild är att det inte är effektivt att utforma jobbskatteavdraget så som ni har gjort. talar om att det inte ska vara så att man förlorar på att ta ett arbete. Det är självklart. Det är därför man i har ett jobbskatteavdrag för just dem som får väldigt låga inkomster när de arbetar. Men det är inget som helst skäl för att du och jag ska ha ett så högt jobbskatteavdrag, eller något jobbskatteavdrag över huvud taget. Det lönar sig alldeles utmärkt för oss att arbeta. Sedan är det väl så, som sade, att vi nog skulle stå här och knacka på dörren och vilja bli omvalda även om vi hade lägre lön. Så fick jag det sagt också. Om man nu vill ha en effektiv skattesänkarpolitik eller kanske rent av en effektiv skattepolitik; det kan finnas olika ingångar i det tror jag att man borde försöka inrikta jobbskatteavdraget mer på dem som behöver det och mindre på dem som inte behöver det. Slutligen vill jag säga, när talade vackert om vikten av revisorer och valberedare i föreningslivet, att det är jättebra att vi har som gör en sådan här granskning. Man kanske skulle ha någon valberedning. Jag kan bara säga att om jag satt i valberedningen till rikets styrelse skulle jag inte föreslå omval. 80 () replik: Ja, det är just det vi diskuterar. En vacker dag får vi det svaret också. Om man nu skulle utveckla detta med marginalskatter lite grann är det så att vi har en ganska rejäl marginalskatt på höga inkomster i och med både värnskatt och annat. Men det som blir extra intressant är om man tittar även på den andra sidan. Exempelvis vi som tjänar jättebra det gör vi; det är ingen tvekan om det får ingen del av pensionsinbetalningarna efter 34 000 . Allt annat är rak skatt. Vi vet att vi har tak i sjukförsäkringen och andra försäkringar. Vi betalar lika mycket . Börjar man väga in även det har vi väldigt höga marginalskatter. Men de är dolda, för annars tror jag att protesterna skulle vara ännu högre än vad de är . Det som är intressant nu gör jag en egen tolkning är att inte alls är intresserat av jobbskatteavdrag. Jag tycker att denna debatt har visat att vänsterkartellen är ganska enig om att jobbskatteavdraget ska avskaffas vid en förlust för alliansregeringen. Man kan nog sammanfatta allting i deras inställning med att skattesänkning har visat sig vara helt ineffektiv för att skapa nya jobb. Jag hävdar att all statistik visar motsatsen. Jag tycker också att det är lite oförskämt mot den ensamstående mamman som jobbar på Ica eller , som har fått jobb tack vare eller som jobbar inom vården hemma i kommunen, att hon måste gå hem och tala om att hon ska betala en hel månadslön till i skatt. Jag är inte så säker på att det är riktigt bra. Vi kan nog klara av det jag och du, , men jag är tveksam om undersköterskan gör det. 81 (): Lyssnar man på debatten här fram och tillbaka kan man undra var de olika debattörerna egentligen står. läste innantill ur , som konstaterade att en skattereform inte får genomslag om man inte tydligt informerar om dess syfte och hur den fungerar. Ja, det är just det vi pratar om. Och i och med att det är det vi pratar om instämmer jag i konstaterande att denna information behövs. Som ni hör av debatten har genom sin granskning av jobbskatteavdraget lyckats reta upp oppositionens företrädare rätt rejält. Granskningen har haft till uppgift att belysa om jobbskattereformen är effektiv för sitt syfte att öka arbetsutbudet på lång sikt och då särskilt för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Här har granskningen bekräftat att reformen har dessa förutsättningar. har också bedömt reformens beräkningsunderlag och ansett att det är transparent och av god kvalitet. Det är naturligtvis inte lätt för vänsterkartellen att stillatigande ta emot en rapport som bekräftar och gör tummen upp för Alliansens skattepolitik i en fråga som oppositionens politiker har kritiserat. Surt sa räven är kanske ett uttryck som kan användas i sammanhanget. Enligt simulerade beräkningar förväntas antalet arbetade timmar öka med till följd av jobbreformens fyra steg. Att inte allt skett omgående kan till stor del handla om att vi har befunnit oss i en besvärlig lågkonjunktur. Men här finns också förutsättningar för att saker och ting kan förändras. Man skriver i rapporten att man kan förvänta sig att åtgärden ska få 88 000 personer att gå från heltidsfrånvaro till åtminstone deltidsnärvaro på arbetsmarknaden. Då handlar det givetvis om att jobben måste komma till i större omfattning. Och vi hoppas att mycket kommer att hända nu när vi ser en vändning för konjunkturen. Reformen har förutsättningar att vara särskilt effektiv för att öka arbetsutbudet för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. För att reformen ska få maximalt genomslag är det viktigt att de individer som förväntas förändra sitt beteende förstår hur reformen är tänkt att fungera. Det är just exakt det som läste innantill. Därför noterar att det behövs ökad information för att säkerställa att reformen får ett så stort genomslag som möjligt. Informationen bör särskilt riktas till de grupper som har den lägsta kännedomen om jobbskatteavdraget och den största potentialen för beteendeförändringar. Eftersom oppositionen har gjort allt för att övertyga omgivningen om att jobbskattereformen bara gynnar de rika är de naturligtvis rädda för att folk med låga inkomster och medelinkomster ska upptäcka att deras argument är vilseledande. För alla inkomsttagare med låga löner upp till 24 000 ger jobbskatteavdraget en månadslön extra eller mer. Procentuellt, i förhållande till lönerna, är det i de lägre inkomstgrupperna som avdraget blir mest påtagligt. Har du till exempel en låg lön på 7 500 får du ett jobbskatteavdrag . De rödgröna vänsterpartierna talar om jobbskatteavdraget som ett bidrag medan till exempel skatteavdraget för fackföreningsavgiften var ett avdrag. Jag betraktar lönen i första hand som löntagarens ersättning för genomfört arbete, och jag vill inte som omyndigförklara löntagarna och tro att det alltid är staten som är bäst på att ta hand om löntagarnas löner och påstå att regeringen vräker ut 70 miljarder. Det är pengar man inte tar in, utan man anser att löntagarna är bättre på att förvalta och ha eget inflytande över dem. Om löntagare får behålla mer av sin lön ser jag det alltså inte som ett bidrag, men den del som löntagaren delar med sig av i form av skatter bidrar till samhällsnyttan, och det kanske kan betraktas som bidrag som fördelas till andra verksamheter och andra som behöver del av pengarna. Jag förvånas av att den här diskussionen har uppstått. Vi har i ett progressivt skattesystem som innebär att den som tjänar mycket betalar mer i skatt, och då inte bara mer räknat i kronor och ören utan också procentuellt mer utifrån en stigande skatteskala. Jobbskatteavdraget gör faktiskt denna skatteskala ännu brantare eftersom de med de lägsta inkomsterna får den procentuellt största sänkningen av skatten och får behålla mer av sin lön. När nu föreslog en informationsinsats särskilt riktad till denna grupp, vilket också bekräftats leder till fler arbetade timmar, säger oppositionen nej. Vad vill man då uppnå med detta nej? Vill man inte bli avslöjad i sitt påstående att jobbskatteavdraget bara är till för de rika, eller finner man ett egenvärde i höga skatter, större arbetslöshet eller fler i bidragsberoende? Jag ser gärna att det förmedlas information till dem som har mest nytta av den för att reformen ska få genomslag. Jag yrkar å det bestämdaste avslag på den här motionen. 82 () replik: Jag begärde replik när kommenterade det jag hade sagt i mitt inlägg. Hon sade att rapporten hade retat upp oppositionen. Nej, det är ingen rapport som har retat upp mig, utan det är er tolkning av rapporten. Det sade jag till också. Det är tolkningen som har retat upp mig, inte rapporten i sig. Jag tycker att det är bra att den har lyfts fram, och det är bra att vi debatterar detta i kammaren. Jag tycker också att det är viktigt att detta kommer till protokollet. Det är bra att vi har en riksrevision som gör uppföljningar och kontroller. Sedan behöver vi inte vara överens om alla slutsatser, men det är en helt annan fråga. Jag tycker att det är bra att har i uppdrag att ge information om skatter och sådant som har med skatter att göra. Det är deras uppdrag. Men såsom ni har tolkat detta ska man ha ett specialuppdrag just när det gäller jobbskatteavdraget, och det gäller inte bara utan även andra myndigheter. Då börjar det gränsa till något annat. Om vi lever i den bästa av världar och säger att av befolkningen, både de som arbetar och de som är arbetslösa, de som är unga och så vidare, känner till jobbskatteavdraget och vi under de omständigheterna får 70 000 eller 75 000 nya jobb, skulle ett jobb kosta ungefär 1 miljon, precis som sade . Är inte det ett väldigt högt pris för att skapa jobb? 83 () replik: Det var ju bra att det inte var rapporten i sig som hade retat upp , men när det gäller tolkningen av rapporten kan jag inte se det på annat sätt än att om man rekommenderar en informationsinsats för att få effekt av hela jobbskatteavdragsreformen är det faktiskt dags att göra en sådan informationsinsats. Sedan säger att det kostar pengar. Det beror på hur man betraktar dessa pengar. Som jag förstår det betraktar vänsterkartellen dessa pengar som statens pengar i en skattepott som ska vara oföränderlig i all framtid eller helst plussas på med mer pengar som man kan hämta in från invånarna och löntagarna. Så betraktar inte jag detta. Om folk kan få mer inflytande över sin lön och känna en stimulans att jobba genom att man får detta inflytande kan man inte bara tala om att det kostar pengar. När fler kommer i arbete bidrar de ju också till skattesystemet. Man plockar inte samma människor på ständig skatt, utan man tar ut skatt av fler människor som har kommit i arbete. är givetvis också tanken att detta ska bidra till välfärdssystemet och bidra med friska skatteintäkter från fler som har kommit i arbete. 84 () replik: Om man har uppfattningen att vi ska använda våra skattepengar på bästa sätt ger det en bättre utdelning att stoppa in pengarna i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, till exempel utbildning, eller att ge ökade statsbidrag till kommunsektorn för att direkt ge nya jobb. Det finns många hål att stoppa i och många åtgärder att ta till för att skapa mer sysselsättning, framför allt inom sektorer som vi vet är eftersatta och där vi vill ha fler människor i arbete. Det finns mycket man kan göra även för att få småföretag att växa och anställa. I mitt anförande tog jag upp uttalande om att kvinnorna tjänar på regeringens budgetar. Delar den uppfattningen trots att vi har statistik som visar att det i första hand är höginkomsttagare och män som har fått den bästa ekonomiska utdelningen av regeringens skattepolitik och av den samlade ekonomiska politiken? Vad grundar hon det i så fall på? 85 () replik: Jag vänder mig mot att använder uttrycket att använda våra skattemedel på bästa sätt. Jag anser inte att den lön som löntagarna delar med sig av i form av skatt alltid ska betraktas som våra skattemedel som ska användas på bästa sätt. Det är en balansgång mellan vad som är vårt och vad som är löntagarens egna pengar. Många åtgärder för att stimulera till fler arbetstillfällen, till företagande och vilja att anställa och sådant görs parallellt med denna reform. Jag känner inte att denna reform på något sätt har trängt undan andra åtgärder för att stimulera till nyföretagande, nyskapande, nya arbetstillfällen och vilja att arbeta och anställa. Det vidtas massor med åtgärder både för att stimulera arbetsgivare och för att stimulera till arbete och arbetsdeltagande. När det gäller kvinnorna vet jag inte om det skulle vara bättre om man tar bort RUT-avdraget, som är en del, eller om man fortsätter att förbjuda privata entreprenörer inom vården. Det har i den tidigare regeringens ramverk när det gäller skatter och lagar och regler funnits väldigt många saker som har stoppat kvinnors deltagande i företagande och möjligheten att utveckla sina kreativa förmågor. Det finns massor med nya friska infallsvinklar i alliansregeringens förslag som kommer att göra skillnad för kvinnors löner och deras deltagande på arbetsmarknaden. 86 HANS () replik: Låt oss tänka oss att det här så kallade jobbskatteavdraget inte fungerar.