prot · GX0991 · 2010-03-19 00:00:00 — Det är alltså många västerbottningar som vill ha besked om hur vi ska utveckla näringslivet i . 28 (): Det är helt uppenbart att försöker prata om allt annat än själva sakfrågan. Jag har en teori om varför det är på detta vis. Jag tror inte att i grund och botten har backat från sitt vallöfte. Däremot är det kanske lite bekymmersamt att få igenom det i regeringen. När senast tog ställning till Norrbotniabanan, under riksdagsåret 20032004, fanns det ett parti som kraftfullt motsatte sig förslaget. Jag läser i den motion som Moderata samlingspartiet den gången skrev. Man skrev att man kraftfullt motsatte sig bygget av Norrbotniabanan. Jag tror att det är det som är stora bekymmer. Det är inte Socialdemokraterna. Det är inte de stora överskott som vi lämnade över. Man kunde faktiskt ha prioriterat att fortsätta bygget av Norrbotniabanan. Men det gjorde man inte, för man valde skattesänkningar. Jag är inte här för att hålla på med pajkastning. Är det någonting vi kan göra tillsammans för att se till att övertyga moderater i regeringen och för att se till att man kan fullfölja det här bygget? Detta är oerhört strategiskt viktigt för de norra delarna av , för som nation och för våra möjligheter att exportera mycket av de naturtillgångar som vi har i de norra delarna av . Jag sträcker ut en hand, . Vi har tydligt deklarerat. Vi har tydligt motionerat i . Vi har också tydligt anvisat en alternativ finansiering för detta byggande. Det avslogs av den borgerliga majoriteten med hänvisning till att man skulle återkomma . Man har sagt att det kommer . Och är vi före nästa val. Då säger här att det kommer . Okej, då sträcker jag ut en hand, . Är det någonting vi kan göra tillsammans för att se till att sätta tryck på det stora regeringspartiet, så att man medverkar till detta? Eller är frågan av den arten att den är förlorad? I så fall ska du ärligt medge det i stället för att försöka slå blå dunster i ögonen på väljarna. 29 Näringsminister (): Jag förstår inte att säger att jag försöker undvika sakfrågorna. Är inte sakfrågorna för , sysselsättningen och den delen infrastruktur, landsbygdsutveckling, företagsåtgärder, elskatter, transportstöd och arbetsgivaravgifter för unga? Är det inte det? Vad handlar det om? Det är ju helheten av politiken som avgör framtid. Jag och den övriga regeringen har kunnat ge ökade resurser till kommunerna, kunnat sänka arbetsgivaravgifter och egenavgifter för företagen och kunnat se till att de unga har större möjligheter att få sysselsättning. Vi har gjort satsningar på infrastrukturen. Det handlar om satsning på forskningsmiljöer, sänkta elskatter och förbättrat transportstöd. Det är klart att det påverkar . Därför blir jag jätteöverraskad när säger: Jo, men det enda som vi ska prata om är Norrbotniabanan. Norrbotniabanan är extremt viktig för att man ska få en bra infrastruktur. Men det är också de satsningar som vi nu har gjort i . Det är också de satsningar som vi gör på enskilda vägar, så att skogsnäringen kan få ut sin skog från de olika skogsområdena. Det är också viktigt att se att transportstödet som jag förändrade när jag tillträdde och som jag ökade anslagen till har gett nya möjligheter för de små företagen i inland att faktiskt konkurrera på ett bättre sätt. Då har Socialdemokraternas tal varit: Ja, men det drabbar Lastvagnar. Ja, men jag prioriterar de små företagen. Sedan får Lastvagnar finna sig i att det blir något mindre i transportstöd till Lastvagnar. Det är också det som har krävt av oss. Men det är viktigt att se att de små företagen har fått ett mycket bättre läge. Sedan kan jag konstatera att väljer att inte svara på frågan om ungdomarna. Vad tänker ni ge för besked till ungdomar, de 3 000 som ska kastas ut i arbetslöshet? Vad tänker ni ge för besked till alla de företag som fått sänkta egenavgifter och till glesbygdsborna som kan förvänta sig höjda bensinskatter när ni ska regera med ? Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:251 om granskningsrätt av Posten 30 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ska få granska verksamheten i . Vidare har interpellanten frågat om jag avser att vidta åtgärder för att ska få granska samgåendet mellan före detta och Post A/S. Jag har i denna kammare för lite redan besvarat den första av frågor. Ingenting i sak har ändrats, så jag upprepar mitt svar från . Jag har inte några principiella synpunkter på önskan att granska Posten efter samgåendet. Jag anser att i sin roll fyller en viktig funktion. Den svenska utgör en del av kontrollmakt, och uppdraget bestäms till både omfattning och inriktning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Svaret var, och är, att det inte är jag eller regeringen som bör agera i frågan, utan det är som genom lagen avgör gränsdragningen för granskningsrätt. När det gäller andra fråga är mitt svar att , som är en myndighet underställd , själv har att avgöra huruvida man kan och vill granska själva affären och samgåendet mellan /S. 31 (): Tack, , för svaret på interpellationen, även om jag tycker att det saknas lite information! Bakgrunden till min interpellation är att Posten är ett stort statligt bolag med stora värden, många anställda och en viktig verksamhet som har all anledning att ha god insyn i. Inför det tänkta samgåendet mellan Posten i och Post uppmärksammade , i ett brev daterat , näringsminister på det faktum att inte längre skulle kunna granska verksamheten, detta beroende på att inte längre skulle ha något bestämmandeinflytande över verksamheten. Därmed upphörde rätt att också förorda revisorer i det statliga bolaget. föreslog i brevet till näringsministern att det i bolagsordningen för det nya svensk-danska moderbolaget skulle anges att får granska verksamheten i bolaget och förorda revisorer. Det är något som näringsministern har avstått från att göra. Näringsministerns svar till är daterat det kom efter att vi hade haft en interpellationsdebatt här i , den interpellationsdebatt som hänvisar till. I svaret hänvisar näringsministern till att det är lagen om revision av statlig verksamhet som ska avgöra vilka bolag som får granska. Alla lagar som stiftas i går att ändra. Den här regeringen, precis som många andra regeringar, fru talman, har lagt fram lagförslag och lagt fram förslag om ändringar, vilket har avstått från att göra i den här frågan. Jag pekar också i min interpellation på att har valt att granska hur regeringen skött utförsäljning av andra statliga bolag. Och vi vet att har velat granska även den här frågan. Man har velat se på affärsmässighet, struktur och inflytandefrågor i det samgående som har skett mellan Posten i och Post . Andra aspekter för granskning är möjlighet till ägarstyrning utifrån att varken den svenska eller den danska staten har eget bestämmandeinflytande över bolaget längre. Vi vet till exempel, med tanke på regeringens oförmåga att styra , att det är viktigt att granska huruvida man klarar av att ha den här ägarstyrningen. har den här regeringen, via , valt att inte ha en insyn. Min fråga är: Varför? Varför väljer regeringen att avstå? Varför väljer man att inte lägga fram ett lagförslag eller göra ändringen i bolagsordningen för Posten ? Varför valde man att avstå? Det kan jag inte få svar på. När det gäller möjligheten att göra det här vill jag säga att regeringen hade all tid i världen inför samgåendet, men man valde att avstå. Efter samgåendet är det faktiskt omöjligt för att ta del av information från det nya bolaget. Och eftersom det är ett nytt bolag äger de också all tidigare information som tillhörde , det svenska bolaget. Därmed kan man inte komma åt att granska den verksamheten, som skulle ha varit viktig att granska. Jag vet inte orsaken till att regeringen, som jag uppfattar det, försöker begränsa möjlighet att granska det här stora bolaget. Vi vet nu att det nya Posten har annonserat att man ska säga upp 2 000 anställda. Vad beror det på? Man hänvisar till att det är en minskad mängd brev, men det kan också hänga ihop med att det danska bolaget kanske hade med sig sämre intäkter. Man kanske har en helt annan budget. Man kan ha vissa problem med ekonomin. Det kan vi inte få reda på nu i och med att den här granskningen har försämrats. Jag skulle gärna vilja ha reda på anledningen till näringsministerns passivitet när ändå pekade på att det skulle uppstå problem med den här granskningen. 32 Näringsminister (): Jag har lite svårt att förstå vad den här saken handlar om. Jag tycker att jag har svarat på den här frågan en gång förut. Jag har beskrivit att det är själv som avgör om man vill granska oss eller inte. Den försäljningsprocess som vi har haft kring det här får man väl granska. Det är uppdrag att bestämma det själv. Jag tycker att jag har gett besked i den frågan. Vi uppskattar ju bara att är med och granskar och att man har synpunkter, råd och anvisningar. Det gör man på andra bolag, och det gör man i det här sammanhanget också. Jag har lite svårt att förstå själva diskussionen och själva frågan. Möjligen antyds det att Socialdemokraterna är missnöjda med samgåendet, men det har jag inte hört så hemskt mycket om under debatten. Jag tror snarare att samgåendet mellan Post och är en förutsättning för att vi ska kunna klara postservicen framöver. Samgåendet har gått bra. Vi ser att det fungerar väl. Det är väldigt små komplikationer i samarbetet. Det var en bra sak att slå samman dem. Det är ett sätt att också klara konkurrenskraften framöver. Det är väl bra om har ögonen på det. 33 (): Det är intressant att näringsministern väljer att avstå från frågan som jag försöker få svar på, varför regeringen inte vill att ska få möjlighet att granska. Det är självklart att själv avgör vad man vill granska. Men om det inte finns praktiska möjligheter att genomföra denna granskning innebär det per definition att man hindras. Regeringen har aktivt medverkat till att inte kan fortsätta granska. Man har gjort det genom att inte göra förändringarna i bolagsordningen för Posten . Man har inte lagt fram ett lagförslag som gör det möjligt för att fortsättningsvis granska även statliga bolag som staten inte har bestämmande inflytande över, till exempel Posten där har bestämmande inflytande. har i sin verksamhetsplan lagt fram ett förslag till ändring i just den här lagen. Utgångspunkten ska vara att när det gäller den rättsutredning som genomförts av mandat ska en framställan till kunna lämnas . Den frågan kommer sedan att kunna få hantera. Det som är märkligt är att inte regeringen själv har agerat. anser i sitt svar att det är som ska lägga fram förslag om lagar. Vi motionerar och lägger fram en massa lagförslag. Problemet är att regeringen i den här frågan inte lyssnar på oss från oppositionen. Men regeringen har själv möjlighet att lägga fram lagförslag och hade kunnat undvika den här situationen. För mig känns det som att man försöker mörka vad det nu finns i den här affären och i det här samgåendet som kanske inte är så bra. Jag har ingen aning om hur det ser ut. En konkret sak som jag har sett i samgåendet mellan och Post är att antalet män i ledningsgruppen utökades. Det blev ännu fler. Jag tror att det är en kvinna i ledningsgruppen på tolv personer. Vi vet inte hur det ser ut med bonussystem etcetera, och vi vet inte vad bakgrunden är till att de 2 000 anställda inom Posten ska få sluta. Det är häpnadsväckande i sig att 2 000 jobb försvinner i . Det har regeringen inte ens orkat gäspa åt. Man kan fundera på vad det är i det här som man har velat dölja. Jag tycker att det är viktigt att ska kunna granska ett av våra största statliga bolag. Om man nu förvägras göra det och regeringen aktivt bidrar till att inte göra något åt det har regeringen ett ansvar. Varför valde regeringen att inte göra den här förändringen i bolagsordningen? Och varför har man inte lagt fram ett lagförslag? Det har fortfarande försökt undvika att svara på, tycker jag. Jag hoppas att hon kan försvara varför man har varit så passiv, men jag är inte riktigt säker på att jag kommer att få något svar, fru talman. Men jag hoppas. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2009/10:278 om upprustning av Västerdalsbanan 34 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Västerdalsbanan ska bevaras och utvecklas och vilka åtgärder jag avser att vidta för att även landsbygdskommuner med så kallade lågtrafikerade banor kan försäkras en inriktning där dessa banor bibehålls och utvecklas. Västerdalsbanan som går från via Repbäcken till är ett stråk av vikt för godstrafiken och har även betydelse för persontrafik och viss turisttrafik. Förstärkningsåtgärder för att öka bärigheten genomfördes , och startade anpassningsarbeten på Västerdalsbanan för att kunna införa ett fjärrstyrt trafikstyrningssystem. Arbeten sker löpande längs hela den banan från Repbäcken till och beräknas tas i bruk . En vinst med det nya signalsystemet är att man ökar kapaciteten, säkerheten och tillgängligheten på banan. Regeringen presenterade att ska avsättas för infrastrukturåtgärder . Trafikverken har utifrån de givna ekonomiska ramarna kommit fram till det förslag till nationell plan för transportsystemet som de lämnat till regeringen. bereds förslaget i och även andra underlag. Till exempel länsplaneförslagen som regionerna har lämnat kommer att ingå i beredningen. Det är möjligt för länen att i länsplanerna bidra till järnvägsåtgärder som till exempel upprustning av järnvägsnätet. Den slutgiltiga nationella planen och regionernas ekonomiska ramar har regeringen för avsikt att fastställa under marsapril 2010. Därför vill jag inte föregripa beredningsprocessen och uttala mig om satsningar på enskilda järnvägsobjekt. Utan att föregripa beredningen och bedömningarna som ska göras eller beslutet som ska fattas vill jag ändå då det gäller lågtrafikerade järnvägar framhålla att regeringen i infrastrukturpropositionen Framtidens resor och transporter gjorde bedömningen att delar av det lågtrafikerade järnvägsnätet kan ha en viktig funktion som matarlinjer till de större stråken. I infrastrukturpropositionen fastslogs att i samråd med övriga transportmyndigheter och regionala organ ska analysera vilka av dagens lågtrafikerade banor man utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv bör överväga att rusta upp till högre standard och för vilka banor standardhöjande åtgärder inte krävs för att upprätthålla funktionen. Jag kan nämna att utredningen om lågtrafikerade banor är i slutskedet och ska presenteras för trafikverkens ledning . 35 (): Jag får tacka ministern för svaret som var ganska långt men som jag ändå inte tycker säger så mycket. Det är utredningar på gång, planer på väg in som ska behandlas och så vidare. Jag bor i orten , och det här är en bana som har blivit mer eller mindre misshandlad. Man har gjort små justeringar av banan och gjort en del investeringar för bärigheten. Det är en väldigt dålig kvalitet på banan. Det var också fråga om att man skulle sätta ned hastigheten. Den här banan hotas rent långsiktigt av nedläggning. Det är inte bara den här banan utan också andra som ligger i farozonen. När det gäller Västerdalsbanan har vi norra största vinteranläggningar där uppe. Det är en näring. För vår del är det en basnäring. Det ingår också resor till den näringen. Det blir persontrafik. Det som är angeläget är att den rustas upp så att den blir konkurrenskraftig. Länsplaner och sådant i all ära men prio ett är Dalabanan. Det har jag ingenting emot, men det får inte bli så att de som matar Dalabanan får ett undermåligt underhåll. Det har varit ett undermåligt underhåll på den här banan . Vi har också som bekant ett väldigt tryck på som resulterar i att man inte bara måste ta miljöhänsyn utan också ta in trafiksäkerhetsaspekten. 71:an är en av landets mest olycksdrabbade vägar. har man gjort en förstudie i regionen med EU-medel. Bansträckningen från Rågsveden upp till är av väldigt dålig kvalitet och skulle behöva en upprustning. Det är väldigt viktigt. Därför lyfter jag upp den här frågan som en nationell angelägenhet. Kalkylerna håller ju inte. har i sin budget en speciell post på nästan en miljard för lågtrafikerade banor. Regeringen räknar inte på samma sätt. Man anser att lågtrafikerade banor ingår i underhållet. Jag vill höra ministerns svar på detta. Det är ju viktigt för basnäringen som grundar sig på att det kommer mycket turister. Vi har ett stort sågverk med ca 100 anställda i Fiskarheden. Där går 58 lastbilar ut och 65 lastbilar in . Det är ett hårt tryck på vägarna. Man nöter ut dem. 36 (): Vi står inför viktiga systemval. Jag vill kort presentera en vision för infrastrukturministern. I Sälenområdet finns det närmare 90 000 sängar att sova i om man räknar in privatägda fritidshus som tämligen regelbundet hyrs ut till turister. Det kommer att bli många fler 30 000 finns i pipeline, sägs det. byter sängarna gäster nästan . De flesta åker bil till och från området. Tyvärr medför den anhopningen av trafik många olyckor. I hela landets vägnät, inte bara i , var det 16 dödsolyckor under sportlovsveckan. Västerdalsbanan är därför inte en angelägenhet bara för , vilket jag tycker att ministern antyder i sitt svar. I första hand är det faktiskt en nationell angelägenhet. Vilket annat område i med så stora trafikvolymer saknar en järnvägsförbindelse? Jag tror inte att man kan hitta något exempel som ens kommer i närheten, utom möjligen på somrarna. Men där fyller ju båttrafiken samma funktion som tågen skulle kunna göra i det här området. Om regeringen inte redan har fått det kommer man att på sitt bord få en ansökan om att bygga en stor flygplats i en stor flygplats med möjlighet att ta emot de största flygmaskiner som finns. Det är ett ingrepp i fjällnaturen som kan jämföras med att bygga ett oljeraffinaderi på . Det sätter frågan om systemval på sin spets i skuggan av klimatfrågan. Är det en hållbar infrastruktur vi ska satsa på eller ska vi fortsätta att bygga utan hållbarhet tills vi stupar och samhället bryter samman? Se möjligheten, ! Rusta upp den befintliga banan till högsta standard. Bygg ut den fram till ett hotellnära läge, till exempel vid . Bygg en stor stationsbyggnad med restauranger, kaféer och all tänkbar service. Förse den med linbanor till lämpliga platser i området runt omkring, till backar och övernattningsmöjligheter. Se sedan till att utrusta ett eller flera specialtåg för semestrande fjällturister och skapa ett system där bagage kan checkas in från avreseplatsen kanske någon annanstans i världen ända fram till hotellet i fjällområdet. Naturligtvis ska man också bygga ut en bra infrastruktur för framtidens elbilar så att de som inte bor alldeles i närheten har den möjligheten och de uthyrningsfirmor som etablerar sig i området törs satsa på den senaste modernaste tekniken. Hundratusentals svenskar besöker , och fler blir det. Antalet besökare från andra länder växer i allt snabbare takt. Genom att göra de rätta valen skulle vi kunna skapa ett skyltfönster för klimatanpassning, ett skyltfönster för hållbar teknik, för framtidsbilder och inte minst för ett framtidshopp och något positivt ur infrastruktursynpunkt. Det går att spara många människoliv genom att skapa ett alternativ som är så attraktivt att de flesta väljer bort bilen och i stället tar tåget när de ska besöka fjällvärlden. Att visa att detta är möjligt skulle bidra till en omställning som vi ändå måste göra. Det handlar mycket om psykologi om vi ska klara det. Att en upprustning och förlängning av Västerdalsbanan dessutom skulle bidra till att flytta mängder av långväga lastbilstransporter från väg till järnväg, inte minst från sågverken som vi hörde berätta om, gör det hela ändå attraktivare. Min önskan är att regeringen vågar se längre , som jag uppfattar ministerns svar, till att lappa och laga för de akuta behoven. 37 (): Det är frestande för en ledamot i trafikutskottet att kasta sig in i den här typen av debatter. Det är glädjande att vi är så många som är engagerade i trafikfrågor i allmänhet och regionala tågbanor i synnerhet. Jag hoppas att det inte bara är för att det är valår. Jag hoppas att det är ett bestående intresse. Under den förra mandatperioden såg vi att det är mycket ord när det gäller att satsa på järnväg, men när det kommer till att anslå pengar är intresset inte alltid lika stort. Den europeiska järnvägsunionen konstaterade att har varit sämst i klassen i på att sköta järnvägarna. Då har det naturligtvis byggts upp ett jättelikt berg av behov av bättre underhåll, mer satsningar och mer pengar för att vi ska ta itu med det eftersatta underhållet. Det är bra att intresset nu är stort på alla håll. Jag antar att ministern kommer in på att det har gjorts betydande höjningar av anslagen till järnvägssidan. När det gäller drift och underhåll har anslagen höjts med ungefär en tredjedel jämfört med hur det var under den förra mandatperioden. När det gäller nyinvesteringar är det en fördubbling i satsningar under den här mandatperioden på järnvägssidan. Det är glädjande, och det är jättebra. Men det illustrerar också att det är ett jättelikt behov. Det handlar inte bara om Västerdalsbanan. Jag kan räkna upp banor runt om i landet. På ministerns hemmaplan har vi . Vi har Karlsborgsbanan, vi har , för att inte tala om min hemmaplan där vi har Dellenbanan mellan och . Där ligger rälsen kvar, men trafiken har varit nedlagd ett tag och vi är många som hoppas och tror att det inom , fem eller tio kanske, kan bli möjligt att återuppta trafiken. Det är uppbenbart att med den miljö- och klimatsituation vi har i världen och i kommer järnvägen att spela en allt viktigare roll. Sjöfart och järnväg kommer att spela en allt viktigare roll i takt med att miljö- och klimatintresset växer. Vi ser att det är alldeles nödvändigt att minska de utsläpp som vägtrafiken orsakar. Det finns inga andra alternativ kända än att kraftfullt satsa på järnvägstrafik och sjöfart och sådant som inte innebär så stor belastning på miljön. Det är välkommet att engagemanget för Västerdalsbanan och andra banor växer. Vi ska värna om alla de regionala banor som finns. Jag brukar drista mig till att säga att den dag måste vara förbi när vi lägger ned en enda meter järnväg i det här landet. Det gäller att hitta möjligheter att bevara och rusta upp de delar vi har kvar. Jag är övertygad om att Västerdalsbanan är ett angeläget projekt. Jag vet att Region med i spetsen jobbar aktivt tillsammans med kommunerna för att hitta modeller för att ha kvar Västerdalsbanan, rusta upp den och kombinera den med smart busstrafik för att upprätthålla trafiken. Vi har, som och har varit inne på, en enorm turistpotential runt . I samband med såg vi att biltrafiken kan korka igen vägarna så att det blir kaos. Tusentals åkare kom för sent till Vasaloppsstarten på grund av att trafiken fungerade så undermåligt. Då är järnvägen en potential som vi måste använda. Jag ansluter mig till alla dem som tycker att det här är ett angeläget projekt. Jag utgår från att regeringen också tar det här på största allvar och anstränger sig för att hitta modeller nu när åtgärdsplanen står för dörren så att vi kan komma till skott med en kraftfull satsning. 38 Statsrådet (): Tack för engagemanget för järnvägsinvesteringar i stort. Det uppskattar jag verkligen; det har inte alltid varit så. tycker inte att jag svarade på frågan. Jag svarade i allra högsta grad på frågan med just det som efterfrågar. De investeringar som görs nu är ganska avgörande för att Västerdalsbanan ska fungera. Västerdalsbanan har ett signalsystem som är svårt att förnya, och det är dyrt att underhålla. Ni som åker tåg känner till alla utrop när man skyller på signalsystemet som inte fungerar. Investeringar i ett nytt signalsystem ökar kapaciteten, ökar säkerheten och ökar tillgängligheten på banan.