prot · GY0937 · 2010-12-17 00:00:00 — Men vad jag pratar om nu är inte den här gruppen som ofta hamnar i långtidsarbetslöshet. Jag pratar om de unga som jobbar och betraktas som att de är i arbetskraften men som ofta är undersysselsatta, som har otrygga anställningar, som går in i och ut ur anställningar, som jobbar då och då, som är timvikarier, som är behovsanställda, som får en provanställning som plötsligt, , avbryts utan någon som helst motivering och som utnyttjas på en arbetsmarknad där de har väldigt lite att säga till om. Detta leder till att dessa unga människor inte får någon fast förankring på arbetsmarknaden. De får en väldigt dålig ekonomi och har extremt svårt att till exempel här i skaffa en bostad, att bilda familj och allt detta, och det här är en situation som fler och fler unga människor hamnar i. Mer än hälften av dem under har en sådan otrygg anställning. Ungefär var tredje som är har en otrygg visstidsanställning. Jag undrar om regeringen tror att man kommer till rätta med detta genom ytterligare en otrygg anställningsform. 55 (M) replik: I har vi en modell som innebär att det är parterna som har ett ansvar för att se till att man följer de lagar och regler som gäller. Det är visserligen sant som påpekar, att vi har väldigt många ungdomar som har visstidsanställningar. Det är väldigt ofta så att det första jobbet man får är en visstidsanställning innan man kan ta sig vidare till ett riktigt arbete igen. Det vi nu ser är att vi har så pass många ungdomar som tyvärr har misslyckats i den svenska skolan. De har aldrig kommit ut på arbetsmarknaden, och de är heller inte beredda att gå tillbaka till skolbänken. För denna grupp säger vi: Kan vi öppna dörren och erbjuda en möjlighet att få en del av utbildningen på en arbetsplats som man har en lön? Kan detta vara en väg in? Vi tror det. Vi har tittat på många andra länder, exempelvis på och , där man har olika typer av modeller för detta som fungerar väldigt väl. Det handlar om att föra in ungdomar på arbetsmarknaden, och det tycker vi är oerhört viktigt. Den intressanta frågan är så klart att om vi skapar fler jobb totalt sett så löser vi också en del av ungdomsarbetslösheten. Detta har jag berört i mitt anförande. Ett jobb som väldigt många ungdomar har och som inte tycker behöver finnas kvar har kommit via RUT-avdraget. En tredjedel av dem som har fått en möjlighet att komma in och arbeta via ett RUT-avdrag är nu ungdomar som riskerar att sägas upp på grund av att tycker att vi i kammaren ska rösta igenom ett avskaffande av RUT-avdraget. Jag får ta det här med sedan. 56 (SD) replik: undrar hur vi i får ihop vår budget med en minskad skatt och ökade utgifter för välfärden. Jag vet inte om jag och mitt parti har varit otydliga, men vi vill faktiskt minska invandringen ganska mycket dessutom. Vi räknar med att kunna spara ungefär 10 miljarder på det här . Jag är medveten om att det är väldigt lågt räknat. Bland annat som står Alliansen nära räknade på vår politik och kom fram till att egentligen skulle det snarare röra sig om 20 miljarder, alltså det dubbla. En siffra som för övrigt även Socialdemokraterna bekräftar. Men även 10 miljarder räcker till att satsa på både välfärd och sänkta skatter. Så ligger det till. i för oss sverigedemokrater har vi fått se prov på märklig matematik från Alliansen vid ett flertal tillfällen, bland annat när Alliansen har hävdat att en 90-procentig sänkning av invandringen som vi står bakom är detsamma som en 10-procentig ökning. Jag börjar förstå varför man ser det som problematiskt att man nu kanske måste börja skära ned på från 5 000 tjänstemän till 4 700. Det är svårt med matematik. Att det är svårt med matematik märkte vi också i anförande när han talade om att det ser bra ut med sysselsättningsstatistiken i . Antalet sysselsatta har ökat med 100 000 personer . Det stämmer ju. Problemet är bara att genom er invandring har befolkningen i arbetsför ålder ökat med upp emot 300 000 personer. Andelen som är sysselsatta har alltså minskat. Med ert sätt att räkna måste vara ett föredöme. De har fler sysselsatta än . Det är verkligen en arbetslinje. Att de sedan har fler som inte är i arbete spelar tydligen ingen roll. 57 (M) replik: De enda som möjligtvis skulle kunna ha som sitt föredöme vore kanske . Där är det nämligen väldigt lite rörelse över gränserna, kan jag upplysa om. Om vi nu går till sakfrågan och invandringen kan vi, när vi läser budget, konstatera att av invandringen till ska stoppas. I den här beräkningen kan vi konstatera att också svenskar som har rest utomlands och som vill återinvandra till innefattas. Är det till dem, , som du tycker att det är viktigt att säga stopp, du är inte välkommen tillbaka till ? Vi har fullt upp på svensk arbetsmarknad, så ni får nog vänta lite till. Det jag tror är viktigt att förstå är att man måste granska den långsiktiga utvecklingen väldigt noga. är visserligen ett nytt parti i riksdag, och det kan möjligtvis ursäkta er, men jag kan berätta att arbetskraftsprognoserna framöver kommer att visa att vi kommer att ha ett tydligt behov av fler arbetskraftsinvandrare till . Det är det ena alternativet. Det andra alternativet är att skära ned på välfärden. Hur man än räknar och hur mycket man än ogillar invandring kommer man inte undan detta: Det kommer att vara viktigt att svenska företag har en möjlighet att rekrytera den kompetens man behöver för att vara konkurrenskraftiga i en alltmer globaliserad värld. Min fråga till är: Vilket svar är det som gäller? Kan acceptera att det finns en prognosutveckling som innebär att vi behöver arbetskraftsinvandring, eller är det nedskärningar i välfärden och sänkta pensioner som är att vänta för landets pensionärer? 58 (SD) replik: börjar jag förstå att har lite svårt att se hur vår budget håller. Båda antaganden kring vår budget var ju felaktiga till att börja med. Nej vi har inte sagt i vår budget att vi ska minska invandringen . Vi vill sätta upp nya och restriktivare regler framför allt för anhörig- och asylinvandring, och vi har uppskattat att den typen av invandring kommer att minska . Men det omfattar inte, som antog, de svenskar som återvänder. var det ungefär 18 000 av över 100 000 invandrare totalt. Vi vill heller inte ha nordkoreansk invandring. Precis som jag sade vill vi ha en behovsanpassad invandring. Behöver vi arbetskraft vill vi att man ska vara öppen för det. Det är inget konstigt. Så har det varit länge i . Problemet är att ni i praktiken har avskaffat behovsprövningen. är det upp till den enskilde att fixa sig ett jobb; om det sedan finns behov av den typen av arbetskraft på arbetsmarknaden eller inte spelar ingen roll när uppehållstillståndet ska utfärdas. Det här är rakt emot utvecklingen i våra grannländer och även i arbetskraftsinvandringsländer som ni gärna framhåller, till exempel där man har utarbetat poängsystem som blir alltmer tydliga med tiden, just för att man vill ha en tydlig behovsprövning och en tydlig profilering så att man får folk till landet som man också har nytta av. Att er invandringspolitik inte fungerar är uppenbart. Det är därför ni måste införa diskriminering av svenskar, vilket jag själv skulle ha svårt att stå och tala stolt om utan att skämmas inför de väljare som faktiskt har röstat på mig. Vad gäller prognoser får vi höra att det kommer att komma prognoser som visar att vi behöver arbetskraftsinvandring. Det kommer att komma sådana prognoser . Det kommer också att komma prognoser som visar på att vi inte behöver det. Men vi måste förhålla oss till den verklighet som är , och problemet är att har vi en minskande sysselsättningsgrad i . Vi har en invandring som bara leder till ökad arbetslöshet, och då ser inte vi ett sådant nära förestående problem eller behov. 59 (M) replik: Prognoserna finns redan. Jag kan skicka över ett antal underlag från SCB så kan få läsa igenom dem och sedan återkomma med ett svar på hur han anser att svenska företag ska kunna lösa sin arbetskraftsbrist . Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att över 600 000 personer som man skulle kunna kalla för invandrare, utrikes födda eller vad vi nu väljer att kalla dem som kommer från ett annat land går till jobbet och arbetar i . Det är människor som bidrar till vårt välstånd. Och det är någonting som jag är väldigt stolt över. Det jag däremot inte tycker att vi ska vara stolta över är när någon lägger fram oseriösa budgetförslag där man till exempel säger att man ska sänka skatter och höja bidrag och där man inte har en ordentlig finansiering i grunden. Ni må tycka att det är som ni säger i de förslag som ni har lagt fram på invandringsområdet, men det finns ingen ekonomisk bärkraft i de analyser som ni har gjort. När det gäller instegsjobben, som finns på vårt område i detta utskott, tycker jag att det största problemet är att utrikes födda som kommer till inte tillräckligt snabbt lär sig svenska och att de inte kommer ut i arbete. Jag tycker att det är de största problemen. Därför är instegsjobben väldigt viktiga. De ger en möjlighet att kombinera lärandet av svenska med att arbeta. Därmed kan vi också underlätta integrationen i . När det går upp för svenska folket att inte vill ha någon integrationspolitik, att man vill stigmatisera bilden av invandrare och att man vill hålla dem utanför arbetsmarknaden tror jag att och kommer att marschera ut ur den här kammaren, och det kommer jag att vara stolt över. 60 (MP) replik: Tack för anförandet! Det föranledde några frågor. Den ena handlar om hur arbetsmiljöombuden ser på frågorna. nämnde inte det alls i sitt anförande. I enkäten om arbetsmiljö som har presenterats ser vi att av de drygt 2 500 arbetsmiljöombud som har svarat på enkäten säger att det förekommer sjukskrivningar kopplade till arbetstid på deras arbetsplats. uppger att det finns tjänstemän som regelbundet arbetar övertid. Man kan ju tycka att det är bra att folk jobbar övertid, men säger att samtliga på arbetsplatsen tar ut den fyra veckors sammanhängande sommarsemester som är lagstadgad, och anger att tjänstemännen antingen inte kan eller själva väljer att inte göra det. Det jag tog upp i mitt huvudanförande och det jag vill veta från är varför man inte nämner de här frågorna på det sätt som de faktiskt bör nämnas, nämligen att det här är ett stort problem. Flera talare som är uppsatta på talarlistan efter oss kommer att ta upp många andra viktiga frågor, men det här arbetsområdet som vi pratar om är nog så viktigt för den majoritet av svenskar som jobbar. Det här är faktiskt en oerhört viktig fråga. Vilka tankar har ni i utskottet som tillhör regeringsunderlaget? Det skulle jag vilja höra av . 61 (M) replik: Låt mig börja med att ge rätt. Det här är en oerhört viktig fråga, en framtidsfråga. Jag tror att hela frågeställningen kring arbetsmiljö måste bli någonting självklart. Jag skulle gärna se ett större engagemang, framför allt från arbetsgivarorganisationerna när det gäller de här frågorna. Jag tror att hela frågan om arbetsmiljö faktiskt kommer att vara ett konkurrensmedel , det vill säga att erbjuder man en arbetsplats med en bra arbetsmiljö kommer man också att vara attraktiv som arbetsgivare. Arbetsmarknadsministern hade tyvärr inte möjlighet att närvara vid denna debatt, men jag kan berätta att har ett mycket starkt engagemang i detta. Hon har också en bakgrund som facklig ombudsman och är mycket kunnig i dessa frågor. Hon har varit tydlig med att hon nu vill göra mer på detta område. Vi väljer att i den här budgeten avisera ett förslag med coacher över tröskeln. Just för dem som har varit borta från arbetsmarknaden länge och de arbetsgivare som tar emot dem kan vi kanske hitta en möjlighet genom att en coach kan hjälpa till så att man får en bra arbetsmiljö och får det att fungera. Det var lite grann det, herr talman, jag avsåg när jag beskrev det som att vi behöver få en mer inkluderande arbetsmarknad, en arbetsmarknad där man prövar alla människors arbetsförmåga och där man kan få delta efter egna förutsättningar. Det är också en fråga där arbetsmiljön är väldigt central. 62 (MP) replik: När det gäller det här förhållningssättet är det naturligtvis bra att vi har en relativt god samsyn. Det handlar ändå om det långsiktiga arbetet med de insatser vi faktiskt gör för att få flera människor i arbete. Det är det högst prioriterade målet. Där instämmer jag i det som har sagts. Vi ska kunna sörja för att de som kommer in i arbete och de som redan finns i arbetslivet faktiskt kan känna glädje och en trygghet i det arbete de har. Då blir det lite svårt med de besparingar som man har gjort på anslag och som en av våra reservationer just tar upp. I betänkandet har Alliansen framfört att man faktiskt har satsat lite pengar, inte fullt så mycket som vi hade velat, och i syftet skrivs det att man bland annat har satsat de här pengarna för att förstärka informations- och kunskapsspridning om arbetsmiljöfrågor så att fler arbetsplatser, även de minsta, stimuleras till ett effektivt miljöarbete. Frågan är: Är det verkligen informationsprodukter som ska utvecklas i syfte att öka intressenternas möjligheter att få ett konkret och användbart stöd, eller är det så att det faktum att trafiken på webbplatsen har ökat är viktiga indikatorer på att det faktiskt blir reella förbättringar på området? Jag är lite tveksam, men naturligtvis är informationsinsatserna viktiga. Jag tycker att det är bra att de görs, men jag menar att det bör tas ett bredare grepp om detta. Jag vill också passa på att önska utskottsordföranden en god jul och ett gott nytt år. Det här är ju sista debatten i vårt utskott inför julledigheten. 63 (M) replik: Det är sant. Vi har ökat anslagen till . Vi har också genomfört sänkningar i inledningen av förra mandatperioden. Låt mig vara tydlig och säga så här: Jag tror inte att frågan om en god arbetsmiljö kan begränsas till summan i budgeten till . Det är en klart större fråga än så, och vi har stora utmaningar framgent på svensk arbetsmarknad. Det vi har försökt att göra, om jag nu stannar vid , är att givetvis ha kvar delen av kontroll, vilket behövs på ett antal arbetsplatser, men kanske framför allt att också få i gång ett arbete som handlar om att ge mer hjälp och att underlätta för de mindre företagen. Väldigt ofta handlar inställningen till arbetsmiljö om okunskap. Vi tror att vi behöver satsa mer på rådgivning och information för att den vägen säkerställa att vi kan få en bättre arbetsmiljö på svensk arbetsmarknad. 64 HANS (FP): Jag ska börja med att yrka bifall till förslagen i det betänkande som vi debatterar , AU2 Arbetsmarknad och arbetsliv. Jag vill också inleda med att säga att har klarat sig bättre ur den värsta finanskrisen än de flesta andra länder. Det är värt att beakta när man tittar på situationen i vårt land. Tack vare de starka offentliga finanserna har kunnat bedriva en politik som har dämpat fallet i produktionen och sysselsättningen. Åtgärderna för att lindra krisens effekter har kännetecknats av en ambition att åstadkomma så positiva effekter på sysselsättningen som möjligt i som har varit svår. De omfattande reformer som regeringen har genomfört under den gångna mandatperioden, bland annat på vårt område, arbetsmarknaden, för att stärka arbetslinjen ökar inte bara den varaktiga sysselsättningen utan lindrar också krisens effekter. Åtgärderna har också bidragit till att stärka de långsiktiga förutsättningarna för tillväxt. Regeringens politik, den som vi har fått förtroende av väljarna att fortsätta med även , har konsekvent haft, och kommer konsekvent fortsättningsvis att ha, fokus på jobbskapande och matchning in på arbetsmarknaden. Vi i Alliansen , , kan konstatera att arbetsmarknaden fortsätter att utveckla sig i en positiv riktning. Sysselsättningen ökar, och de arbetade timmarna på den svenska arbetsmarknaden blir fler. Den goda utvecklingen förstärks också av att arbetslösheten nu tenderar att minska. Det framgår av arbetskraftsundersökningen, , för november , 2010, att antalet sysselsatta i åldern ökade med nära 100 000 personer jämfört med . Det är absolut en alltför hög siffra, men det är ändå en fortsatt nedåtgående trend för både kvinnor och män. Det är glädjande att vi kan se att den starka utvecklingen på arbetsmarknaden också innebär att långtidsarbetslösheten tenderar att minska. Den har minskat från 127 000 personer till 113 000 personer . Det är samma sak där. Det är alltför många, men det är på väg åt rätt håll. Företrädare för både , , och , , har vid informationstillfällen i utskottet som beredningen av detta ärende har pågått talat om en bred återhämtning på arbetsmarknaden. KI beräknade att sysselsättningen skulle öka med 140 000 personer men angav också inför utskottet att det inte är uteslutet att denna siffra kommer att justeras uppåt. Enligt institutets egna undersökningar ligger till exempel näringslivets anställningsplaner på en hög nivå. Andra positiva indikationer som institutet hänvisade till är att Arbetsförmedlingens uppgifter nu visar en starkt nedåtgående trend för varsel om uppsägning och en uppgång när det gäller antalet nyanmälda platser. När sysselsättningen nu tar fart och arbetslösheten börjar minska är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl och att arbetsmarknadspolitiken anpassas till konjunkturutvecklingen. Då är det rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning i takt med att arbetsmarknadsläget förbättras. Jag vill ändå betona att det är förstås viktigt att det finns en hög beredskap för att vidta nya åtgärder om det skulle visa sig att arbetsmarknaden plötsligt skulle utvecklas svagare än enligt de bedömningar som har gjorts i budgetpropositionen. Detta är viktigt för att motverka risken att arbetslösheten biter sig fast och att människor slås ut från arbetsmarknaden. Styrande för företagens beslut att anställa är hur konjunkturläget uppfattas och hur man ser som företagare. Där understryks vikten av goda offentliga finanser och ett långsiktigt ansvarstagande för svensk ekonomi. Här skulle jag vilja påpeka att Socialdemokraterna, och avvisar sänkningen av socialavgifterna för unga. De anser inte att det är en åtgärd som skulle öka efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden i det här fallet de unga. Det är ett bristande ansvarstagande inom arbetsmarknadspolitiken eftersom min bedömning är att en sådan åtgärd gör det svårare för unga att få jobb på grund av fördyringar för företagen. Enligt Svenskt Näringslivs företagarbarometer som kom anger av företagare att halveringen av arbetsgivaravgiften till de unga har haft betydelse för deras beslut att rekrytera. Uppenbarligen säger företagare själva att detta har betydelse för deras vilja att anställa. Det bör man ta i beaktande när man funderar över eventuella förändringar i den åtgärden. Alliansen kan instämma med oppositionen om att det finns behov av satsningar på utbildning, i synnerhet att det är viktigt att ha slutfört grund- och gymnasieskola. Vi välkomnar därför att regeringen avser att vidga målgruppen för folkhögskolesatsningen, som ska motivera och underlätta för arbetslösa ungdomar att återuppta och genomföra sina studier. Insatserna ska nu erbjudas samtliga arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- och gymnasieskolan. Det kan finnas skäl att betona utbildningspolitikens betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen och särskilt peka på de positiva förändringarna av gymnasieskolan, som bland annat syftar till att förbättra genomströmningen och minska antalet avhopp från skolan. Vi vill också peka på den positiva utvecklingen av lärlingsfrågan. Här har vi en satsning från regeringen på en omfattande lärlingsutbildning, och här finns förslag på en särskild anställningsform för gymnasielärlingar och inrättande av lärlingsprovanställningar. Det här ska underlätta de ungas inträde på arbetsmarknaden. Jag vill också i sammanhanget uppmärksamma regeringens viktiga satsning på yrkesutbildning. I budgetpropositionen presenterade regeringen ett paket vars syfte var att utöka och uppvärdera svensk yrkesutbildning. Totalt planerades en satsning på för att ge fler möjlighet att läsa en yrkesutbildning och för att genom detta förbättra näringslivets konkurrenskraft. Yrkesutbildningspaketet innehöll tre delar som gäller olika skolformer. Utöver den gymnasiala lärlingsutbildningen är det gymnasial yrkesutbildning inom komvux och yrkeshögskola. För samtliga delar gäller att de ska anpassas till behoven på arbetsmarknaden. Intresset för utbildningarna har också varit stort. Mot bakgrund av konjunkturläget och för att motverka arbetslösheten föreslår regeringen en utökad satsning på yrkesvux i hösttilläggsbudgeten. Regeringen föreslår att denna satsning ska fortsätta även . Det här tycker jag är bra och kan vara värdefullt för många, inte minst unga som härmed kan få en större chans att få jobb. De unga har haft svårt på arbetsmarknaden. De har haft en utsatt situation. Det försämrade arbetsmarknadsläget har drabbat ungdomar hårt. Det kan också delvis förklaras av att unga oftare än vuxna har en svag förankring på arbetsmarknaden med tillfälliga arbeten eller begränsad anställningstid. Hela utskottsmajoriteten, det vill säga Alliansen, vill understryka att det här är allvarligt. Vi avser därför förstås att fortsätta med att försöka förbättra läget. De unga som saknar fullständig gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation. Att slutföra grund- och gymnasieskola är mycket viktigt för att få en förankring på arbetsmarknaden. Därför välkomnar vi i Alliansen regeringens satsningar på att motivera och underlätta för arbetslösa ungdomar att återuppta och avsluta sina studier med hjälp av högre studiebidrag för arbetslösa ungdomar som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Jag återkommer till det eftersom det är så extremt viktigt. Vi vill också visa vår uppskattning till att man fortsätter att förlänga och utvidga den folkhögskolesatsning som infördes . Vi vill även lyfta fram utbildningspolitikens betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen. Det hänger ihop. Sedan är vi fokuserade på att gymnasieskolan ska reformeras. Vi måste komma till rätta med de fallande kunskapsnivåerna. Detta arbete har påbörjats och fortskrider, men det tar sin tid att få full effekt när man lägger om ett så stort system som vårt utbildningssystem. Vi i Alliansen vill också uppmärksamma att Nationella lärlingskommittén har överlämnat sitt andra delbetänkande, Gymnasial lärlingsutbildning utbildning för jobb till regeringen. har haft i uppdrag att stödja och följa upp försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning i första hand ur näringslivets perspektiv. Närmare 10 000 ungdomar deltar i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Den har pågått , och planen är att verksamheten ska permanentas inom den nya gymnasieskolan. Lärlingsutbildningen ska utgöra ett komplement till den skolförlagda yrkesutbildningen. Kommitténs undersökning visar att nio av tio företag som deltar i försöksverksamheten är positiva. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen har aviserat att fler vägar ska öppnas för ungdomars möjligheter till jobb. Det finns till exempel planer på att införa en ny tidsbegränsad anställningsform för elever som går lärlingsprogram inom gymnasieskolan och en möjlighet till lärlingsprovanställningar för personer upp till . Vi ser detta som verktyg för att få ned arbetslösheten bland de unga. Här är det också viktigt att uppmärksamma och arbetsgivarorganisationen , som har tecknat kollektivavtal om yrkesintroduktion. Avtalet riktar sig till ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet och som på detta sätt kan få arbete och utbildning. Detta kan ses som ett exempel på när arbetsmarknadens parter tar ett ansvar för att unga ska ges en väg in i arbete. Här är det också värt att notera att det finns ett starkt stöd för att införa lärlingssystem.