prot · GX0965 · 2010-01-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsrådet , justitieminister , miljöminister , statsrådet och statsrådet välkomna. Jag ska bara nämna att statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 2 (): Toppmötet i blev inte den framgång som klimatet så väl behövde. Vi fick inget nytt avtal utan vi fick en till intet förpliktande papperslapp, påskriven av endast en bråkdel av de närvarande länderna. Tyvärr blev klimattoppmötet och det svenska ordförandeskapet ett fiasko. Vi har haft en rad debatter här i kammaren om vad som skulle krävas av klimattoppmötet och om vilket arbete den borde göra. Oppositionen har kritiserat regeringen för att prata ned förväntningarna, för att negligera perspektiv och för oförmågan att ta initiativ. Varje gång kritiken har framförts har regeringen bemött den på samma sätt: oppositionen har inte förstått någonting, oppositionen har inte begripit någonting. fylls internationella medier av exakt samma kritik. Det spelar ingen roll om man slår upp i , Information i eller , alla är de eniga. undrar jag: Finns det inte, när fiaskot är ett faktum, anledning att dra några lärdomar av den egna insatsen, miljöminister ? 3 Miljöminister (): Det är ingen tvekan om att inte alls uppfyllde de förväntningar som vi var så många världen över som hade, och det finns självklart alltid lärdomar att dra. Frågan är dock vad det verkligen var som gick snett. Det som bekräftas internationellt gång på gång är att vi såg en situation där inte var tillräckligt berett att minska utsläppen. Det hänger ihop med de problem president har att få igenom en ny lagstiftning i Senaten. Vi har också sett att man från sida, alltså världens största utsläppsland, inte alls tar det ansvar som motsvaras av det ansvar man har för klimatet i världen. Det är de två huvudskälen. EU måste självklart också flytta fram sina positioner, se till att säkra att vi åstadkommer tillräckligt mycket för klimatet, och där fortsätter också att vara pådrivande. 4 (): var det ju den och statsminister som åkte till och klappade på axeln innan och tackade honom för framstående insatser för klimatet. Sedan åkte han vidare till . Man hade ju kunnat hoppas att den besök hade fått lite större genomslag. var det inte det min fråga gällde utan den gällde vilka lärdomar man drar av det svenska agerandet och av EU:s agerande. Det är ju det som tillsammans med den rättmätiga kritiken av och nu är föremål för ganska massiv internationell kritik, där det handlar om bristen på initiativ, där det handlar om att inte ha fått med sig stora delar av gruppen bakom ett nytt klimatavtal och där det har handlat om att redan långt innan mötet ha talat ned förväntningarna på det. 5 Miljöminister (): Jag bara konstaterar att talar på det sätt som bara den kan göra som har väldigt liten aning om vad som faktiskt skedde i förhandlingarna. Däremot är det uppenbart att du har fel när det gäller vad som sägs i internationella medier. I den uppföljning som har gjorts i liksom i genomgångar med andra länders regeringar har tvärtom fått mycket högt betyg. Det finns självklart alltid saker som vi trots det kunde ha gjort bättre, och jag är beredd att lära av det. Däremot tycker jag att det är en dum, för att inte säga fullständigt okunnig diskussion att låtsas att det är det som är problemet internationellt. Problemet vi har internationellt är att svek sitt ansvar. Därmed sveks stora delar av världen. Därmed sveks de stora grupper av som är de verkliga förlorarna. Det är inte här vi har förlorarna i verkligheten och till största grad. Det är i de många fattiga och mest sårbara . Där saknades insatsen och där saknades stödet från sida. Sambandet mellan klimat och ekonomi 6 (): Även jag vill följa upp klimatmötet, men främst i en fråga till statsrådet . Jag vill kombinera klimat och ekonomi. Det är ju så att ligger i den absoluta EU-toppen när det gäller hur vi tar oss ur den ekonomiska krisen. Det gör vi något bättre än förväntat. Vi är ett av få länder som just nu klarar EU:s krav på budgetunderskott och långsiktigt hållbara statsfinanser. följer vi upp klimatmötet i . Jag vill fråga statsrådet om sambandet mellan klimat och ekonomi, som är väldigt viktigt. har en lång frihandelstradition. Vi har ju sett att vår ekonomi växte när utsläppen minskade med 9, och jag vet att statsrådet har drivit frågan om frihandel med miljövänliga varor inom EU under svenskt ordförandeskap. när det är avslutat undrar jag naturligtvis hur vi kan driva detta vidare, särskilt när klimatfrågan är fortsatt aktuell och behöver fortsatt svenskt ledarskap. 7 Statsrådet (): Tack för frågan, ! Det är en central uppgift för mig som frihandelsvän att också göra det hela till en grön frihandel. Redan på klimatmötet i lyfte jag fram frågan om hur vi underlättar för klimatvänliga varor, tjänster och teknologier. Vid det tillfället var intresset relativt svalt från många länder, ska jag säga, men det var fortfarande några EU-medlemsstater som stod bakom detta. har vi fortsatt att diskutera det här. Vi har också försökt att lyfta fram det inom ramen för WTO. går de multilaterala frihandelsförhandlingarna tyvärr alldeles för långsamt. Det finns också tankar på att lyfta fram det här utanför WTO för att kunna göra det hela snabbare. Ett bekymmer som finns i detta är naturligtvis också att komma överens om vilka varor, tjänster och teknologier som ska ingå i grön frihandel. 8 (): Det kan ju vid en första anblick verka som om det inte kan finnas några motståndare till grön frihandel. Vi gillar ju alla bättre miljö och har en lång tradition och enighet här i huset om frihandelslinjen. Men det finns onekligen opposition mot det statsrådet säger. Det finns länder som vidtar protektionistiska åtgärder, som tvekar inför starka EU-mål om minskade utsläpp och bättre klimat. Det finns också partier här i kammaren, och till exempel, som föreslår så kallade klimattullar. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet om skillnaderna mellan den regering hon företräder och ett rödgrönt alternativ. Hur skulle det gå för grönare och friare handel om det var ett starkt inflytande från och ? 9 Statsrådet (): Det ultimata målet vore naturligtvis att få bort alla tullar, kvoter och övriga handelshinder när det gäller klimatvänliga varor, tjänster och teknologier allt för att underlätta för konsumenten. Det ska vara billigt att välja klimatvänligt och det ska vara enkelt. Det ska också finnas ett stort utbud att välja från. Att i det läget, som och föreslår, införa ytterligare klimattullar är enligt min åsikt precis det motsatta, helt fel väg att gå framåt. Det kommer bara att göra det hela svårare. Det är precis den typen av åtgärder som det är viktigt att vi motarbetar i hela EU, den här smygprotektionismen som det handlar om för att motverka grön frihandel. Vidare är det viktigt att vi också tar upp det här inför alla andra länder inom WTO. Om nu multilaterala handelsavtalet, den så kallade Doharundan, går för långsamt är jag beredd att stå bakom att bryta ut delarna och försöka få ett separat grönt frihandelsavtal eftersom jag tycker att frågan är så viktig. Förslag om ny skuldsaneringslag 10 (): Jag är bekymrad över den ekonomiska situation som många människor befinner sig i , inte minst föräldrar till små barn. Andelen människor med ett litet ekonomiskt utrymme ökar , och kronofogden skickar ut larmrapporter. krävs det politiska beslut. utsåg regeringen folkpartisten att utreda dessa frågor. överlämnar han sina samlade förslag till justitieministern. Vi socialdemokrater ser stora fördelar av och ser positivt på det arbete som slutförts och ska presenteras. Vi tror, liksom utredaren, att om tiden för skuldsanering kortas ges fler möjligheter till nystart i tillvaron. verkar det dess värre som att frågan redan har gått i stå. Enligt uppgift från kommer några förslag till ny skuldsaneringslag inte att presenteras under den här mandatperioden. Orsaken lär vara att regeringspartierna inte är överens om förslaget. På vilket sätt är man inte överens i frågan, ? Vad kommer att hända med utredningen? Jag vet att hela riksdagsgrupp står bakom förslaget. Är det den moderatledda regeringen som är av en annan uppfattning, eller vad består oenigheten av? 11 (m): Tack för frågan! Långvarig överskuldsättning leder till mänskligt lidande, och det är många människor som har stora problem. Det var skälet till att från början tog initiativ till en skuldsaneringslag. Det gjordes en justering 2007, och den här regeringen har tagit initiativ till den utredning som ska ge mig ett slutförslag. Vi har fått ett delförslag som gäller bland annat enskild skuldsanering. Det är viktigt att inse att det finns många människor som har svårt att se någon framtid därför att de har sådana skulder. Därför har skuldsaneringen ofta positiva effekter. Det är inte enkelt att få skuldsanering. Det tar , och man får leva på existensminimum. föreslår utredningen den har remissbehandlats att ska kortas. Det gäller för den delen också en rad andra förändringar. Det finns invändningar eftersom det här ska balanseras mot möjligheten att också den som säljer varor eller annat ska få betalt. Vi är inte färdiga än med den beredning som måste göras för att vi ska kunna lägga fram en proposition. 12 (): Jag är mycket väl medveten om hur det är att jobba med dessa frågor eftersom jag har gjort det i mitt tidigare verksamma liv. Oenigheten drabbar alla dem som är i behov av skuldsanering. Det blir ökade sociala problem. Att vara barn till föräldrar med skulder och leva i fattigdom är ett problem som får långvariga konsekvenser för dem när de växer upp. Det känns som att det gick snabbt att montera ned a-kassan och försämra villkoren för sjuka. När det gäller att underlätta förutsättningarna för utsatta människor och förbättra situationen för dem med sämst ekonomi framkommer det att regeringen är oenig om förslaget innan beslut kan fattas. Tycker ministern att det är riktigt att vara så oenig att man inte kan komma överens och försöka hitta en lösning för att så snabbt som möjligt lägga fram ett besked till de drabbade personerna? 13 (m): Det är ett hårt ord att säga drabba. Det har skett justeringar av regelverket som gäller . Jag och alliansregeringen har haft uppfattningen att vi behöver förbättra möjligheten för människor att få skuldsanering. Det var därför vi tog initiativ till utredningen som vi nu har fått och som har remissbehandlats. Tunga remissinstanser som , en del domstolar, CSN och en del andra har haft invändningar. Det finns också olika uppfattningar inom partierna. Det här är något som måste beredas noggrant. Jag är ledsen att ett förslag inte kommer före den stopptidpunkt för propositioner som måste ha därför att ni har ett sommaruppehåll. Vi hade önskat det, men jag hinner tyvärr inte få fram förslaget som är kvar. Min avsikt är att vi ska få en bättre skuldsaneringslag än vad vi har, men den måste balansera olika intressen och ha en sådan utformning att den verkligen hjälper människor. Det finns naturligtvis redan möjlighet till skuldsanering. Vi har ambitionen att den ska förbättras. Det är min bestämda uppfattning. 14 (): Jag tänkte återgå till frågan om väder och klimat. Även om vädret utanför just nu och i övriga inte ger skäl att befara en global uppvärmning vet vi att det är skillnad på miljö och klimat. Till skillnad från tycker jag att det var tydligt vad den hade för ambitioner inför , nämligen att verkligen åstadkomma ett gott resultat. Trots att vi var många som engagerade oss och hade på oss tvågradersknappar och så vidare blev det inte riktigt som vi hade hoppats. Det är inte bara utan världen över, inte minst de fattiga som har drabbats hårdast. Det viktiga är nu vad vi drar för lärdomar av detta och hur vi går vidare. Jag skulle vilja ha besked från miljöministern hur regeringen ser på hur vi kan komma förbi nederlaget och få en bindande överenskommelse mellan världens länder om att komma vidare. Måste vi vänta till mötet i eller finns det andra sätt att komma fram? Vi får inte ge upp och tappa tempo i det viktiga arbetet. 15 Miljöminister (): Jag håller med om att det viktiga nu är hur vi går vidare. Helt avgörande är att EU slåss hårt för att åstadkomma ett juridiskt lagligt bindande internationellt avtal som träder i kraft när de hittillsvarande lösningarna avslutas . För att åstadkomma detta ska vi också samarbeta nära med den stora grupp , önationer, länder i och andra, som är både mest sårbara och fattiga. Det kommer att handla om att driva till att acceptera också egna åtaganden i ett internationellt sammanhang för att minska utsläppen. Det gäller att bryta motståndet som några av de rikaste förskansar sig bakom och också säkerställa att bidrar med full ambition och full kraft inom ramen för ett internationellt system. 16 (): Det låter bra. Det låter som att miljöministern är på offensiven för att komma vidare och åstadkomma goda resultat. Låt mig ta upp ett sidospår. Jag har lagt märke till att många EU-länder använder ett begrepp som jag tror leder tankarna fel när det gäller att komma vidare i miljöarbetet. Man talar om en bördefördelning. Precis som sade är det inte längre miljöbovarna som gör de stora ekonomiska framstegen utan det är faktiskt de som är framsynta, tillämpar modern teknik och har ett miljömedvetet tänkande. Trots det använder man inom EU begreppet bördefördelning det är tungt och besvärligt att vara progressiv på miljöområdet. Kan inte miljöministern hjälpa oss att utmönstra detta begrepp som leder tankarna fel? Miljöministern var inne på frågan om relationerna mellan och . Det finns en skröna om att om vi hade hanterat annorlunda hade mötet gått vägen. Har miljöministern någon kommentar till detta? 17 Miljöminister (): EU är den ländergrupp i världen som har lagt fram de mest radikala och långtgående miljömålen. har varit pådrivande för att åstadkomma detta. Dessutom ställer vi oss i spetsen i EU genom att själva ha ett nationellt mål . Det är det mest långtgående målet, och det kommer att leda till att vi kommer att ha de lägsta utsläppen per capita i hela EU och därmed bli det ledande industrilandet. Vi gör detta därför att vi vet att vi tjänar på detta. Vi berättar ofta historien att genom att göra de stora gröna investeringarna, genom att så kraftigt minska utsläppen, genom att satsa på att få hälften av vår energi från förnybar energi, gör sig till vinnare. Vi tycker också att andra ska vara med och dela på vinsterna. Det är ett faktum att i sluttimmarna av mötet i gaddade sig samman med , och . De gjorde upp vid sidan av övriga med . Det är det som gör att vi nu vill samarbeta med den stora gruppen . 18 (): sade miljöministern på en presskonferens att han vill se friska och levande vargar. Det säger alltså samma miljöminister som har medverkat till att det nu finns 27 döda vargar på grund av licensjakten som har införts i . De flesta vargarna var friska, även om de hade en del gemensamma gener det ska vi inte sticka under stol med. Det här administreras med pengar för biologisk mångfald under internationella biologiska mångfaldsåret. Det känns märkligt. Regeringen har angett som skäl till jakten att få in nytt blod och acceptans för vargen. Licensjakten ska följas av inplantering av varg, dels naturlig invandring, dels aktiv inflyttning. Det här skulle föregås av en förankringsprocess. Sanningen är att förankringsprocessen inte ens har börjat med acceptansen. Jägarförbunden är minst sagt delade i frågan. Min fråga till miljöministern är då: Ska det fortfarande vara licensjakt om inte etappmålet om 20 nya valpar har infriats, genom inflyttning eller aktiv inplantering? 19 Miljöminister (): Faktum är att vi hade en riksdagsmajoritet bestående av partierna till vänster som under inte gjorde något åt det faktum att har en av världens mest inavlade vargstammar. Det är också ett faktum att den svenska vargstammen inte långsiktigt kan överleva om vi inte gör den genetiskt friskare. Det är det här som regeringen åtgärdar. Det är därför vi nu också tar flera viktiga steg för att genomföra det. Det var det som jag och generaldirektören för presenterade. Jag konstaterar att vi måste ha respekt för människor som bor i de bygder som kommer att ta emot nya, friska vargar jag har inte hört den respekten uttryckas från sida. Det gör också att det är ett noggrant förankringsarbete som ska göras. Det har redan påbörjats. Förutsättningen för licensjakten är också att vi fortsätter arbetet och lyckas med arbetet att göra vargstammen genetiskt frisk. 20 (): Jag fick inget svar på om det blir licensjakt även om man inte infriar etappmålet. Sanningen är också den att det inte finns någon förvaltningsplan. Det finns inget förankringsarbete för acceptans av inplanterade vargar och aktiv inflyttning. Och det finns ringa erfarenheter av hur man gör när man aktivt inplanterar varg. Det skedde en gång i . En varg sköts med bedövningspil i . Den flyttades till Bergslagen och sköts senare i . Vargar har man inte där man sätter dem. Det är naturligtvis ett problem. Vi säger att man behöver titta över det i särskilda områden. Det som är problemet med regeringens rovdjurspolitik är att det är väldigt mycket som behöver utredas innan det är rimligt med licensjakt i , tycker vi. Men regeringen skjuter först. Sedan utreder man konsekvenserna av sina beslut. Det är väldigt olyckligt men dess värre inte oväntat. 21 Miljöminister (): Det blir uppenbart för alla som lyssnar på att hon inte tror på möjligheten att utan vidare få in friska vargar i . Det är också att betrakta den svenska vargstammen som dödsdömd. Det gör inte jag. Det är därför som jag säger att redan arbetar med uppdraget. Man har redan satt i gång det arbetet. Uppgiften hade man i och med rovdjurspropositionen. Jag välkomnar också den breda majoritet i som står bakom licensjakten. Därför går frågan egentligen till och , som ensamma var emot den: Vad sker om det blir en vänstermajoritet i riksdagsvalet? Ska ni då riva upp licensjakten? För min del gäller att licensjakten är beroende av att vi också lyckas förnya vargstammen. Tanken att vi skulle ha kunnat klara av ett mål som gäller redan till trodde jag inte ens att trodde på. kommer vi att i lugn och ro se till att ta vara på erfarenheterna från årets jakt. Det kommer att ske jakt också , men då kommer nya villkor att gälla. Granskning av kvaliteten på högskolekurser 22 (): Kurser på högskolor och universitet ska naturligtvis hålla en vetenskaplig och akademisk nivå. Men ibland när man ser namnen på en del kurser undrar man spontant om de inte skulle passa bättre i en studiecirkel. Jag såg att det fanns en kurs i golfträning. Det finns kurser i orkidéer i teori och praktik, kemi för båtfolk med mera. Det går naturligtvis inte att yttra sig om de här kurserna förrän man vet exakt vad de innehåller de kanske är väldigt akademiska. Men det är bra att högskoleministern nu ger i uppdrag att granska kvaliteten på ett antal kurser. blir naturligtvis många rädda för vad som händer med högskolornas frihet att själva utforma sina kurser och så vidare. Därför frågar jag högskoleministern om han kan säga något om hur han tänker sig att den här granskningen ska gå till och vad som ska avgöra om en kurs är akademisk eller inte. 23 Statsrådet (): Stort tack för den här frågan! Många av de kurser som brukar nämnas i den offentliga debatten kring det här verkar både roliga och spännande. är det viktigt att ta detta på stort allvar. Det förs en kritisk debatt till och från om huruvida ett antal kurser som förekommer verkligen håller akademisk nivå, om de vilar på vetenskaplig grund, som är det grundkriterium som kurser inom högskolan ska uppfylla för att vara högskolemässiga och rymmas inom högskolans ram. Det har förekommit ett antal rätt allvarliga signaler, inte minst , som jag tycker att jag som högst ansvarig för högre utbildning och forskning i måste ta på största allvar. Därför har regeringen gett ett uppdrag att särskilt gå igenom kurser som kommer att ligga utanför det planerade kvalitetsutvärderingssystem som vi ska sjösätta och se om de verkligen uppfyller kravet på att de ska vila på vetenskaplig grund. Det är nämligen det krav som vi ställer på de kurser som ska rymmas inom högskolan. Det är alltså som ska genomföra den här granskningen och utvärderingen. 24 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag håller verkligen med om att kurser på högskolan ska hålla en viss nivå. En följdfråga blir då vad ska göra om de finner att kurserna har dålig kvalitet. kan skarp kritik från leda till att en högskola skärper sig och höjer kvaliteten. Men ibland kanske själva kursupplägget är så dåligt att det faktiskt inte håller. Jag hörde också att regeringen och ministern vill att ska kunna utfärda vissa sanktioner. Följdfrågan blir då: Vilken typ av sanktioner och eventuellt andra åtgärder kan bli aktuella om högskolan nu inte själv tar det här ansvaret? 25 Statsrådet (): Det är viktigt att påminna om huvudargumentet för att detta är viktigt. För mig är det viktigt att genomföra det här av två skäl. Det första är att vi ska säkra allmänhetens förtroende för universitet och högskolor. Skattebetalare i ska veta att de pengar som går till kurser inom akademin, högskolekurser, går just till kurser som uppfyller kraven på att de ska vila på vetenskaplig grund. Det ska man som skattebetalare kunna veta. Det handlar också om förtroendet hos allmänheten för universitet och högskolor, som jag slår mycket vakt om. Det andra är naturligtvis att det är viktigt ur ett studentperspektiv. En kurs som studenter går på som de tror är akademisk och som ska vara akademisk ska naturligtvis också vara akademisk. Den ska inte bara vara akademisk till namnet utan också till innehållet. Därför är detta viktigt. Om granskning leder till att man ifrågasätter vetenskapligheten i ett antal olika kurser måste det naturligtvis kunna få konsekvenser. Och ska nu fundera på exakt vilka sanktioner det kan innebära. kommer att återkomma med förslag i den frågan till regeringen. 26 (): Jag vill ställa min fråga till bostadsminister . Många hyresgäster runt om i vårt land har en rätt besvärlig situation, speciellt de som är utsatta för oseriösa hyresvärdar. Det finns mer av dem på de orter där det är bostadsbrist och där folk inte har något val. Man måste ha någonstans att bo, och det är brist på bostäder, speciellt hyreslägenheter. De allra värsta exemplen handlar om lägenheter som helt enkelt inte underhålls och där hyrorna ändå kan vara skyhöga. I , som jag kommer från, finns skrämmande exempel. Kackerlackor kryper omkring i hundratal, och det är svåra fuktskador. Nästan allting håller på att rasa samman. Ändå underhålls det inte. har regeringen tagit bort möjligheten att hindra den som redan har fastighet att köpa nya. Då undrar jag: Är det verkligen rätt signal att sända ut? 27 Statsrådet (): Tack för frågan! Det här är en viktig fråga. Vi har lite olika dimensioner i det här. Vi har bland annat de delar av miljonprogrammet där vi har stor segregation. nämnde själv en faktor, att det kryllar av kackerlackor. Det är knappast någonting som främjar integration. Det här är ett stort problem i vissa delar av beståndet. När det gäller den delen kallade jag in kommunalråden, de kommunala bostadsföretagen och representanter för de boende till . Vi diskuterade detta. Vi har en bra ansats, och vi ska arbeta tillsammans, staten, kommunerna, bostadsföretagen och de boende, för att ta tag i de värsta problemen. Sedan tog upp en annan sak. Förköpslagen var inte effektiv. Det vi nu gör i stället är att vi skärper det här och sänker tröskeln för tvångsförvaltning. Det tror vi är ett mycket effektivare sätt, för det är inte alltid de här fastigheterna byter ägare. Vi vill kunna ingripa direkt om en fastighetsägare missköter sig. 28 (): Vi är helt överens när det gäller dem som redan har lyckats komma över fastigheter och missköter dem. Man ska självklart lättare kunna tvångsförvalta de lägenheterna.