prot · GY0931 · 2010-12-09 00:00:00 — Eftersom vi misstänkte, eller i varje fall ställde oss frågan, att barns särskilda asylbehov inte var tillräckligt tillgodosedda och att begreppet synnerligen ömmande omständigheter användes för snävt tillsatte regeringen en beredning som, vad jag förstår, blir klar och som kommer att visa om vi behöver ändra lagstiftningen på den här punkten. Det tycker jag är positivt. Det har alltså hänt en del. Det har gått väldigt långsamt i fråga om vård och skola för papperslösa, och där finns det olika uppfattningar i olika partier även i oppositionen. Från det största oppositionspartiet har vi inte sett någon motion när det gäller gömda och papperslösa. Vi har fått en utredning, och den ska enligt vad jag har hört vara klar , och då får diskussionerna om den föras. Sammanfattningsvis menar jag ändå att alliansregeringen har både öppnat de lagliga vägarna till och börjat ta itu med en del frågor som var gömda. 103 (C): I värnar vi en öppen och human migrationspolitik som är till gagn för den som söker sig till vårt land vare sig hon söker skydd undan förföljelse eller bara söker sig en ny framtid. I ser vi det som ett tecken på att vi uppfyller våra historiska åtaganden i internationella konventioner. Vi ser att ligger i topp fem i världen när det gäller att ta emot människor som är i behov av en i världen. Migrationspolitiken är rakt igenom ett slagfält för allsköns populism och skuldbeläggande, men låt oss inte gå i den fällan. Vi fick ganska bra hjälp av SVT och . Man ville granska retoriken lite närmare. Man gjorde en parodi i ett debattprogram med en sång som hette Det är bögarnas fel. När man lägger det på sin Facebook-sida inser man hur orimligt det är att anklaga bögarna för allt ont som finns i världen. Om vi byter ut ordet bögar mot invandrare kan vi se att det finns krafter igenom hela , också i , som använder sig av just den typen av retorik. Jag önskar att vi kunde göra om den sången, fru talman, och byta ut bögar mot invandrare så kunde vi se precis hur orimlig den retoriken är. I tider av förändring, miljökatastrofer eller krig har människor genom historien alltid rört sig över gränserna. Från de stora folkvandringarna där människan sökte sig till nya områden till dagens flykt undan svält, förföljelse, krig eller för att söka jobb i ett annat land går genom historien en röd tråd. I grund och botten handlar den tråden om människans insikt om att vi är en och samma vart vi än kommer ifrån. Oavsett vilken färg vår hud har är vi inunder huden och i vår intellektuella kapacitet en och samma. Det som skiljer människan från många djur är vår förmåga att vara social, att känna empati, att värna den utsatta och att våga engagera sig för den som har det svårt. På det sättet valde till exempel en gång att öppna sitt lands gränser när svält och fattigdom i vårt land var så utbredd att nära en miljon människor valde att lämna landet för att söka sig en ny framtid där. I delbetänkandet från migration och utveckling står det att läsa att när man i den svenska eliten funderar på vart alla människor tar vägen och varför man väljer att lämna ställer frågan: Vad kan vara orsaken att sådan myckenhet svenskt folk flyttar ut ur landet, och genom vilka författningar kan det bäst förekommas? I den debatt som blev därefter sammanfattade man orsakerna till att folk lämnade landet ungefär på följande sätt: brist på demokrati, rättsosäkerhet, naturkatastrofer, dålig samhällsförvaltning, varubrist, inflation, höga och orättvist fördelade skatter, ett omodernt och trögt näringsliv samt dynamiska effekter av påbörjad utflyttning. De var grunderna till den tidens katastrofer. kan vi se att vi för precis samma debatt, men om flyttning åt rakt motsatt håll. Tid från annan har haft ett stort behov av kompetens när vi inte haft den själva i landet eller haft behov av fler händer som kunnat bidra i den svenska industrin. Det har varit välkomna bidrag till vårt land som har gjort oss till en stark och modern ekonomi. Det har gett oss möjligheter och framgångar som vi annars hade varit utan. Det är samma insikter som dessa olika händelser har gett oss som har lagt grunden för den moderna migrationspolitiken. Det vore en historieförnekelse att inte erkänna den nytta migrationen har gett oss. Efter började världen forma sig till en ny form av forum för diskussion som tog sin grund i alla människors lika rätt och värde samt i att internationellt skapa en trygghet för den som har det svårt. Vi kan säga att vi kom in i en ny era där det inte var upp till de enskilda staterna att låta enskilda härskare i dessa stater avgöra precis hur man skulle hantera sin befolkning. Sedan har vi nått den ålder som vi i många stycken kan beskriva som den verkligt civiliserade där människovärdet tillvaratas och individuell respekt erkänns. Därför har vi låtit migrationspolitiken gå längre än att bara erkänna civilbefolkningars skydd i krigssituationer och erbjuder skydd också för den som flyr på grund av sexualitet, religiös förföljelse med mera. Att inskränka de svenska migrationslagarna vore att inte se hur har tjänat på migrationen. Det vore också att inte tillerkänna människor av olika börd lika värde och att inte se att behovet av skydd kan ta sig många olika skepnader, där konsekvensen av att skydd inte kan erbjudas är ett förtryck för den enskilde livet ut, eller i värsta fall tortyr och död. Framför allt vore det ett dråpslag mot homosexuella, kvinnor och barn som i förtryckande regimer är de som ofta, vid sidan av politiska opponenter, har det allra svårast. I ser vi därför en öppen, human och generös migrationspolitik som en historisk skyldighet. Vi ser det också som ett uppfyllande av internationellt reglerade och viktiga principer, som ett åtagande där vi skyddar människovärdet och skapar en bro till att bygga starkare . Den migrationspolitik som vi i har bidragit till under den senaste mandatperioden och som vi fortsätter att bygga på handlar om att skapa tydliga ingångar i landet. Den som har hört mig tidigare i dessa debatter vet vilken vikt jag lägger vid att vi ska ha två tydliga spår in i landet. Den ena handlar om flyktingspåret då man flyr undan krig, förtryck och förföljelse. Den andra handlar om att man söker sig hit för att skapa sig en ny framtid. Där har vi öppnat upp för en arbetskraftsinvandring. I och med den nya instans- och processordningen har vi fått en mer rättssäker beslutsgång som blir tydligare och som har större acceptans hos de asylsökande, också hos dem som får avslag. Vi har gjort en första översyn av den reformen och vidtagit en rad åtgärder, till exempel en översyn av begreppet synnerligen ömmande skäl där det uppenbarligen inte föll ut så som hade för avsikt att det skulle göra. Vi är oerhört stolta att ha kunnat bidra till världens mest liberala arbetskraftsinvandring, som gett något tiotusental människor möjlighet att komma hit och i princip arbeta och bidra. Det ger dem möjligheten att forma en ny framtid för sig själva eller bygga sin karriär med nya erfarenheter, som det ger det svenska näringslivet möjlighet att täcka upp luckor som vi annars inte hade klarat av att täcka själva. Det i sin tur har lett till att företag och vårdinrättningar har kunnat utvecklas på ett bättre sätt än vad de hade kunnat utan arbetskraftsinvandringen. fick jag höra att gjorde en beräkning att kunde vi vara nere på en öppen arbetslöshet på . Det visar att vi vidtog åtgärderna vid rätt tid för att kunna möta ett skriande behov av arbetskraft framöver. Att vi i grunden är nöjda med hur migrationspolitiken formas innebär inte att vi är nöjda. Vi är väldigt glada att migration och utveckling tillsatts som arbetar för att undanröja hinder för rörlighet. Det är tydliga mönster i världen som visar att människor rör sig allt fler gånger över gränserna. Ska kunna vara en attraktiv part måste vi göra det enklare att såväl komma till som åka från . Vi behöver sannolikt göra arbetskraftsinvandringen än enklare, som vi behöver rikta marknadsföringsresurser för att i den internationella kampen om de skarpaste arbetarna kunna få dem att välja just . Än tydligare blir detta om vi ser de pensionsavgångar vi har runt hörnet, som nämnts i debatten tidigare. finns det orosmoment i asylfrågorna, där exempelvis kvinnors situation får för litet fokus och där det finns anledning att noggrant granska fall där homosexuella avvisas till länder där det är uppenbart att det kommer leda till ett liv i förtryck eller i värsta fall att man hängs från en lyftkran i . En stor utmaning under den kommande mandatperioden handlar om att göra själva mottagandet mer humant. Alltför mycket av den migrationspolitiska debatten har , och av naturliga skäl, kommit att handla om själva beslutet och om hur den enskilde asylsökanden ska förvaras till dess han eller hon får veta hur beslutet är. Alltför lite har handlat om värdigt mottagande. Vi bör snabbt börja arbeta för att den enskilde asylsökanden ska kunna bli en del av det svenska samhället och efter ett beslut snabbare kunna integreras och bli en del av det svenska samhället. Här har vi mycket mer att göra, och det är till gagn för liksom för den enskilde asylsökanden, även om denne sedan får ett avslag. kommer vi att återkomma till den viktiga diskussionen om vård för tillståndslösa och gömda. Vi kommer också att återvända till diskussionen om skolgång. Vi i vill särskilt nämna två frågor som vi tycker är viktiga att diskutera framöver. Den första är den stora frågan om den ökade harmoniseringen och fortsatta harmoniseringen av migrationspolitiken i som vi ser ur två viktiga perspektiv. Det ena är att höja golvet för hela så att vi får en rättslig grund för att ställa våra kamrater i unionen till svars i de fall där de inte uppfyller internationella konventioner eller krav som är rimliga att ställa på ett västeuropeiskt land. Den andra frågan handlar om att vi ska kunna öka mottagandet av människor som söker skydd till hela . Där har vi gemensamt ett betydligt större ansvar och en större kraft. I har vi tagit ett bra ansvar vad gäller kvotflyktingarna, men från sida är vi beredda att öppna en diskussion för att ytterligare öka antalet kvotflyktingar. är det viktigt att vi för den diskussionen i hela Europeiska unionen. Vi vet att om alla länder i EU tog det ansvar som vi i tar skulle det innebära att långt många fler människor, ungefär 100 000 har jag fått höra tidigare, skulle kunna få skydd, och det är de människor som befinner sig i de absolut mest utsatta situationerna. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på de motioner som är lagda. Jag känner mig trygg för del i att vi kan fortsätta det migrationspolitiska arbetet tillsammans med våra vänner i , och . 104 (KD): Migrationsfrågorna ställer på många sätt människovärdet på sin spets. För oss kristdemokrater är det givet: Varje människa är unik och skyddsvärd. Det gäller oavsett bakgrund och oavsett personliga förutsättningar, för var och en av oss är lika mycket värda. Vår syn på människan innebär inte bara rättigheter, utan den innebär också skyldigheter. Vi har ett ansvar gentemot våra medmänniskor. Det ansvaret sträcker sig väldigt långt, just därför att vi har den kolossala lyckan att få leva och bo ett land där vi har fred, där vi kan använda oss av våra demokratiska rättigheter rättigheter som inte definieras av ursprung, hudfärg, sexuell läggning, fysiska eller psykiska funktionshinder, religiös tillhörighet eller kön. Vi har tillgång till de mänskliga rättigheter som så många runt om i vår värld inte har. Därför har vi också en skyldighet gentemot de medmänniskor som söker sig till vårt land på flykt från krig, förtryck och förföljelse människor som försöker få fast mark under fötterna på en plats där de kan skapa en trygg tillvaro för sig själva och sina familjer. Därför ska svensk flyktingpolitik vara generös. Och självklart ska vi också bidra till att skapa stabilitet och trygghet i de länder där det inte finns. Vi ska hjälpa till med demokratisering och upprätthållande av mänskliga fri- och rättigheter, därför att vi inte vill att människor ska behöva tvingas på flykt. Som vi redan har hört är ett av de länder i som tar emot flest asylsökande. Men lyssna noga på den definitionen: i . Låt oss inte glömma bort att de allra flesta människor som är på flykt befinner sig på flykt i det land som de kommer från eller i länder precis runt omkring. Det är länder som knappt ens har resurser att säkerställa sina egna invånares rättigheter. För ett välståndsland som ska det vara en självklarhet att värna flyktingkonventionen och rätten att söka asyl. För mig som kristdemokrat är det självklart att vi ska se till att alla som tar sig över vårt lands gränser har rätt att få sitt skyddsbehov prövat i en rättssäker asylprocess. arbetade aktivt både i den allmänna debatten och här i för att införa den nya instans- och processordning som trädde i kraft . Inte minst genom inrättandet av en domstolsbaserad asylprövning har rättssäkerheten förbättrats avsevärt. Men det gäller att vi är ödmjuka och erkänner att mer omfattande reformer, trots att de har goda syften, kan innehålla brister. Det pågår mycket viktigt arbete på flera områden som tas upp i de motioner som behandlas i det betänkande som vi nu debatterar. Det handlar om rätten till vård för dem som uppehåller sig i vårt land. Utredaren ska presentera sina förslag . Det handlar om rätten till skolgång. Utredningen presenterade sitt förslag , vilka har remissbehandlats och bereds inom . Det handlar om tillgången på tolkar med tillräcklig kompetens. Trots att det har gjorts avsevärda utbildningsinsatser, så att vi har fler tolkar än vi hade tidigare, räcker det fortfarande inte. Det gäller vilken kompetens som finns på för att korrekt kunna bedöma skyddsbehoven hos personer från olika minoritetsgrupper. Det arbete med att utbilda personalen i frågor om makt, kön och sexualitet i asylprocessen, som inleddes , är en viktig del i detta, men det behöver göras mer, inte minst för att öka kompetensen kring olika religiösa minoriteters skyddsbehov. Det handlar också om frågan om förvar och placering av asylsökande i häkten. Där anser vi kristdemokrater att lagstiftningen måste ändras. En annan viktig del där vi har sett stora framsteg bara under det här året är, som vi har hört tidigare, tidsaspekten. riktade insatser har gjort att handläggningstiderna för prövningarna har kunnat kortas avsevärt, för det är väldigt viktigt att processen är kort, så länge den är rättssäker. Det finns mycket kvar att göra för att leva upp till de med rätta högt ställda krav och förväntningar som vi har på asylprocessen och allt som är förknippat med den. Inte minst finns det fortfarande stora bekymmer för de ensamkommande flyktingbarnen, som är kvar orimligt länge i ankomstkommunerna. var det 2 250 barn som kom ensamma till och sökte asyl. Prognosen har varierat. inleddes trodde man att det skulle vara ungefär 2 400. Prognosen har sedan varit att uppemot 3 000 barn ska komma. Och det senaste, som jag hörde från här , är att det kanske landar på 2 600 barn. Trots att vi har gjort stora insatser för att fler kommuner ska bereda plats för fler barn saknas det uppemot 1 000 platser, och det är bara för dem som väntar i ankomstkommunerna. Det här är allvarligt, eftersom det var menat som en temporär lösning att barnen ska stanna i ankomstkommunen uppemot . får de stanna där . Det är inte acceptabelt, och det pågår ett intensivt arbete för att komma till rätta med det. Barn som blir kvar i en ankomstkommun rotar sig där. Det innebär ett extra uppbrott för de här barnen. Det innebär också en extra svårighet för barnen att få en god man, det vill säga att det här blir barn som inte har någon vuxen som tar ansvar för deras personliga rättigheter. Det är av största vikt att ansvaret för migrationsfrågorna tas på allvar på alla politiska nivåer. Det handlar om oss här i riksdag och regering, det handlar om kommunerna och det handlar om EU-nivån. Jag vill också föra fram att det handlar om ett ansvar som vi måste ta som medmänniskor, för det allra bästa som vi kan erbjuda de ensamkommande flyktingbarnen är att de får vistas i en hemmiljö. Det finns familjer i vårt land som har öppnat sina hem för att ta emot ensamkommande flyktingbarn och ge dem den trygghet de mår allra bäst av. Vad de familjerna vittnar om är vilken oerhörd glädje det innebär. Jag önskar att fler som har möjlighet kan ta steget att öppna sitt hem för de här barnen. När det gäller barn har jag tagit del av förnyad information om situationen för barn som har varit i men som via Dublinförordningen förts tillbaka till . Det är inte första gången dessa uppgifter förekommer. Jag väckte frågan när vi hade generaldirektör i utskottet senast. Han svarade att verket tagit uppgifterna på allvar, oroats och varit på plats på och undersökt hur förhållandena för barnen är. Han sade att förutsättningarna är acceptabla och att man ser till att barnen får sina rättigheter tillgodosedda. Men kommer uppgifter att så inte är fallet. Jag förutsätter att varje gång sådan här information framkommer tar det på allvar och gör allt man kan för att säkerställa att barnens rättigheter tas till vara. Dublinförordningen är bra. Det är en möjlighet att se till att de som söker asyl gör det i det land de först kommer till så att vi ska veta att alla får sin rätt till asyl prövad på ett rättssäkert sätt. Vi i måste se till att varje barn som söker asyl får en rättssäker prövning. När det gäller har tagit beslut om att inte längre föra över människor för prövning dit just för att vi inte kan vara säkra på att de får drägliga förhållanden och en rättssäker prövning. Detta måste gälla framför allt när det gäller barn i alla fall där vi inte kan vara helt säkra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 105 Statsrådet (M): Få saker förändrar världen så tydligt som migration. Vi har alla haft samtal med dem som beskriver hur torget där hemma har förändrats. Människorna som går över torget har förändrats; de ser annorlunda ut, har andra kläder på sig och möts på nya sätt. Husen runt torget förändras; de får nya fasader och innehåller nya butiker och nya träffpunkter. Tiderna vid torget förändras; det som var stängt öppnas, det som var avsett för några har bytt skepnad och torghandeln har nya frukter att erbjuda. Förändring är spännande, rörig och ibland skrämmande. Vi vill från regeringens sida se ett bättre , ett där alla kommer till sin rätt och där vi bygger vidare på demokratiska värderingar, allas lika värde, yttrandefrihet och rätten att vara annorlunda så länge det inte inkräktar på någon annans frihet. ska vara ett inkluderande samhälle men inte ett godtroget samhälle. Lagar och förordningar ska följas och respekteras, och respekten för mänskliga rättigheter ska vara tydlig. Svensk lag ska gälla överallt i hela landet och inkludera alla som lever här. Det är framför allt tre tydliga utmaningar som kommer att bli betydelsefulla under innevarande mandatperiod. Först och främst är det viktigt att slå vakt om den ordning och reda som måste prägla hela utgiftsområdet. Finns det inte tilltro till att systemen för migration och asyl fungerar som de ska krymper snabbt möjligheten att koncentrera sig på utveckling. Därför måste ett fortsatt förkortande av handläggnings- och vistelsetider för asylsökande i stå överst på agendan. Detta gäller för övrigt oavsett antalet människor som kommer till vårt land. öppna inställning till omvärlden, till att människor ska kunna få en eller bara skapa sig en bättre framtid genom arbete måste paras med ordning och reda i migrationspolitiken. Handläggningarna ska gå snabbt och rättssäkert till, och de beslut som myndigheter och domstolar fattar ska respekteras. Grunden för att uppnå detta är redan lagd genom den nya instans- och processordningen. Den måste dock vårdas för att den ska kunna fungera optimalt. riksdag sade efter noggrant övervägande och många diskussioner enhälligt ja till den nya instans- och processordningen 2005 som gett oss en ökad öppenhet och rättssäkerhet. Därför är det klart att det är ett ja som ska gälla i både nöd och lust, i medgång och motgång. Det går inte att bara kännas vid det när det är solsken och medvind. Vår nya rättsordning förtjänar en trogen partner. Att ett ja är ett ja och att ett bifall ska leda till snabb integration håller min kollega på att säkerställa. Men, och det kanske är ännu viktigare, att ett nej faktiskt är ett nej måste också tränga igenom i det allmänna medvetandet. Vi har en reglerad invandring i ; det har slagits fast gång på gång i denna kammare. Återvändandet måste därför fungera bättre än vad det gjort historiskt. För den som fått avslag på sin asylansökan måste tiden mellan lagakraftvunnet beslut och utresa ur landet kortas betydligt jämfört med vad som är fallet . Det är en fråga om respekt för rättsväsendet, vår möjlighet att på lång sikt ge skydd åt dem som behöver det och, inte minst intressant som denna, en ekonomisk förutsättning. En förutsättning för att detta ska bli verklighet är att färre går under jorden och i stället självmant medverkar till sitt eget återvändande. För dem som inte medverkar måste återvändandet med tvång bli mer effektivt. Det behövs ett närmare samarbete mellan berörda myndigheter, , polisen och Kriminalvårdens transporttjänst. Detta samarbete är påbörjat, och jag har stora förhoppningar på det. När återvändandeärenden kommer upp i debatten, i medierna eller i samtal med människor måste alla vi som förordar den nya instans- och processordningen stå upp för den och försvara att en asylprocess kan ha två utfall, ja eller nej. På så vis skapas förutsättningar för att upprätthålla såväl rättssäkerheten som arbetslinjen. Det är en fråga om förtroende för asylsystemen men också om ekonomi och om integrationen av nyanlända. Ju man får vänta på besked, desto lättare att få kvalitet i mottagandet med en lyckad integration som konsekvens. Dessutom förenklas återvändandet till ursprungslandet vid ett avslag. Det finns därför många goda skäl att se till att och migrationsdomstolarna har rätt dimensionering och att myndighetssamverkan löper smidigt i återvändandet. För det andra måste migrationspolitik även framgent handla om mer än bara asyl. Därför kommer regeringen att fortsätta bygga ut och vårda den arbetskraftsinvandringsreform som snart fyller . Det saknas inte kritiker till reformen, men diskuteras arbetskraftsinvandring seriöst. Det är fullt möjligt att det visar sig att reformen behöver justeras en aning för att bli fulländad. Jag är ingen motståndare till att fila av vassa hörn, men när det gäller reformens grundval backar vi inte från Alliansens och regeringens sida. behöver en effektiv och flexibel uppsättning regler för arbetskraftsinvandring. Med tanke på vårt fina lands belägenhet, att svenska är ett litet språk och att det är mörkt och kallt halva året kommer vi att behöva alla fördelar vi kan få för att locka till oss driftiga människor på den globala arbetsmarknad som snart kommer att ropa efter arbetskraft. I debatten, både här i kammaren och i medierna, hörs mycket mer om arbetslöshet än om arbetskraftsbrist. Företar man en resa till blir man dock varse att Norrlandskommunerna inte kommer att kunna upprätthålla de grundläggande välfärdstjänsterna utan arbetskraftsinvandring. Vid ett besök i får man höra hur de uzbekiska läkarna har räddat dagen. Det är bara att lyssna och lära av detta. Det som har börjat i norr kommer efterhand söderut. När det händer ska ha förutsättningarna att kunna attrahera nödvändig arbetskraft. Den jämförande OECD-utvärdering som pågår kommer därför att bli mycket intressant att ta del av. ska vi också ta emot slutbetänkandet från utredningen om cirkulär migration.