prot · GX0960 · 2010-01-21 00:00:00 — Vi börjar med dagens frågestund. Jag vill hälsa utrikesminister , jordbruksminister , statsrådet , kulturminister och statsrådet välkomna. Könsbalans i stödet till svensk film 2 (): Jag tycker inte att det är rimligt att skattebetalarna ska betala miljarder till den svenska filmen om pengarna bara går till manliga producenter som anställer manliga regissörer och manliga manusförfattare för att göra filmer med män om manliga miljöer. Därför såg jag till att det filmavtal som reglerar villkoren för stödet till den svenska filmen fick ett krav att det här förhållandet skulle bli annorlunda och att fler filmer skulle göras av kvinnor. har vi fått besked om hur det kommer att vara . Av 13 spelfilmer som har premiär har 0 regisserats av kvinnor. Det är mycket sämre än de usla förhållandena innan filmavtalet började gälla. Jag undrar hur den statliga avtalsparten har säkerställt att statens krav för utbetalning av pengar uppfyllts under löpande avtalsperiod. 3 Kulturminister (): Jag kan instämma med om att det är ett bekymmer att det finns en ojämställdhet inom det här området, liksom inom flera andra områden i samhället. När det handlar om filmen är det som tidigare sade ett krav att det ska vara en kvotering på . Det innebär inte att det har blivit . kan det ha att göra med att det inte finns tillräckligt många sökande, ibland är det andra kriterier som avgör. är det så att vi kan glädjas åt att svensk film går bra. Men det är fortfarande för få kvinnor som är aktiva bland både producenter och regissörer inom just långfilm. Jag vet att det här är en fråga som man i hög grad är aktiv inom när det handlar om filmpolitiken, även från sida. 4 (): Min fråga gällde hur kulturministern har arbetat för att motparterna i avtalet ska genomföra det staten har ställt som villkor för sin del av det frivilliga avtal som det är frågan om. Det är ett femårigt avtal. Jag var medveten om att det tar tid att ändra strukturer. Jag har jobbat med bolagsstyrelser. Jag har varit näringsminister och jobbat med den mest mansdominerade värld som finns, nämligen industrin. Men jämfört med det mörker som råder i de här siffrorna, 130, är verkstadsindustrin snudd på ett föredöme. Kulturministerns svar är tomt på innehåll vad gäller hur staten har bevakat sitt intresse i den här frågan. Man har uppenbarligen fortsatt att betala den här miljarden enligt filmavtalet utan att motparten har levt upp till det krav som staten har ställt för sin medverkan. Kulturministern har inte berättat om ett enda initiativ , inte ett enda samtal, inte en enda dialog, inte ett enda krav på att det blir verklighet för dem som har att genomföra avtalet, utan bara sagt att det är svårt. Det låter som när man talar om och varför det var så få kvinnor i bolagsstyrelserna. 5 Kulturminister (): Jag är inte någon vän av kvotering. Vi lever fortfarande med det filmavtal som träffades under tid som kulturminister. Det är som påstår att vi inte för någon form av dialog. Det gör vi! Jag vet att kvinnor är väl företrädda inom såväl dokumentärfilm som barnfilm. Att det sedan inte är så många kvinnor som producerar långfilm är ett betydligt större problem än det försöker göra det till. Den här frågan är ingalunda bortglömd, utan är någonting som man ständigt återkommer till. Den satsning som görs på rookies från sida visar också att det här är någonting som man absolut arbetar med, och man gör det också framgångsrikt. Men det här tar tid, liksom mycket annat, för strukturer som har varit stabila är ingenting man avskaffar bara genom en kvoteringssats. Behovet av arbetsmiljökunskap hos chefer 6 (): Min fråga går till och gäller behovet av arbetsmiljökunskap hos nästa generation chefer. Vi vet alla att en bra chef är en välsignelse, en dålig chef en förbannelse för sina underlydande. Enligt , som lade fram sitt slutbetänkande, är det uppenbart att arbetsmiljöaspekter finns med i examenskraven för blivande civilingenjörer enligt den gällande högskoleförordningen. 187 har liknande rekommendationer, och den har ratificerats av vårt land. föreslog att arbetsmiljökunskap ska ingå som ett obligatorium i civilingenjörsutbildningen och civilekonomutbildningen. I det skadeförebyggande och hälsofrämjande arbetet är chefer som är välutbildade i sådana frågor av oerhört stor betydelse. Jag har personligen kollat med universitetskansler , som tycker att det här är en bra idé, , som tycker likadant, och Ingenjörer, som också tycker likadant. 7 Statsrådet (): Jag tackar så mycket för frågan och för det engagemang som han visar när det gäller arbetsmiljöfrågor. Det är ett engagemang som jag och regeringen i stort delar. Precis som säger finns det bestämmelser i högskoleförordningen när det gäller examensordningen för civilingenjörer där det står att studenter ska få insikt också i arbetsmiljökunskap och arbetsmiljöaspekter. Naturligtvis är det så att de bestämmelser som finns där precis som alla andra bestämmelser ska efterföljas ute på universitet och högskolor. Motsvarande beskrivningar finns för övrigt när det gäller arkitektexamen och högskoleingenjörsexamen. Det finns också bestämmelser i högskolelagen som pekar på behovet av samverkan mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringslivet och det omgivande samhället å den andra. Inom ramen för denna samverkan finns också goda möjligheter att komma med synpunkter och försöka påverka hur det exakta innehållet på olika utbildningar ska se ut. är det förstås också viktigt att vi slår vakt om den akademiska friheten och möjligheterna för universitet och högskolor att själva få forma bestämmelserna mer detaljerat. 8 (): Jag har som gammal professor stor respekt för högskolornas självbestämmande. Men den gäller inte överallt och till varje pris. Vi reglerar till exempel vad försvarsforskningen ska ägna sig åt och vad lantbruksforskningen ska ägna sig åt utan att det anses vara ministerstyre. Just på denna punkt tror jag att allmänintresset talar väldigt kraftfullt för ett litet avsteg från den heliga akademiska friheten. 9 Statsrådet (): Precis som jag indikerade i mitt första svar finns det regler och bestämmelser som talar om vad som ska stå i examensordningen för civilingenjörer och andra yrken. Det finns också bestämmelser i högskolelagen som pekar på att det ska ske en samverkan mellan akademi å ena sidan och näringsliv och omgivande samhälle å andra sidan. Detta finns för att vi från politikens sida tycker att det är så otroligt viktigt och centralt. Det är naturligtvis viktigt att universitet och högskolor inom ramen för den akademiska frihet som finns har möjlighet att anpassa utbildningar utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Detta sker dessutom regionalt och lokalt i vissa avseenden. Det är viktigt att den friheten finns. tog i sitt första anförande upp frågan om ett förslag från . Det förslaget bereds inom . 10 (): Vi är många som var bedrövade när man sköt av en tiondel av den sårbara svenska vargstammen. har vi inte miljöministern här, men väl jordbruksministern. Därför tänkte jag lämna miljöaspekterna därhän och i stället diskutera djurskyddsaspekterna på jakten. Med facit i hand tycks det som att vargjakten gått över styr och alltför mycket blivit en okontrollerad hetsjakt. Med nästan 5 000 jägare ute i skogarna för att skjuta 27 vargar var jakten snart över. Under den tiden hann man med både överskjutningar, skadeskjutningar och ett skjutet föräldrapar där ungarna lämnades föräldralösa. Min fråga till jordbruksministern är därför vilka lärdomar man drar av detta. 11 Jordbruksminister (): Låt mig först konstatera att en överväldigande majoritet i riksdag biföll regeringens förslag om förvaltningen av våra stora rovdjur och den proposition som lämnades om detta, vilket jag är glad över. Det finns två aspekter att nämna i den debatt som har varit. Den ena aspekten är att vi här har respekt för olika och alla delar av . Den andra aspekten är inavel, det vill säga att vi måste ha in nya gener i vår vargstam. Den jakt som har bedrivits har på det stora hela bedrivits på ett bra sätt. Den ska självklart som alla andra verksamheter trots detta utvärderas. 12 (): Vad kan man tänka sig att utvärderingen tittar på? Kan man tänka sig att den tittar på om det behövs någon specifik kompetens för att jaga varg hos både jägarna och dem som organiserar jakten? Kan man rent av tänka sig att man funderar på hela idén med att öka acceptansen genom att jaga varg? Vi ska vara medvetna om att det finns en bred acceptans för vargen i vårt land och också i rovdjurslänen. Det finns också en minoritet inte minst inom delar av jägarkåren som har en väldigt negativ attityd till vargen. Är det då inte lite vanskligt att ge just de människorna ansvaret för att jaga vargen? Har vi människor med en erkänt taskig attityd till varg kanske inte de är den bästa garanten för ett gott djurskydd under jakten. Är det så att regeringen kanske rent av kan börja fundera på om det är en rätt tanke från början att öka acceptansen för varg genom att jaga vargen? 13 Jordbruksminister (): Vad beträffar acceptansen vill jag återigen konstatera att den överväldigande majoriteten i riksdag, och som ledamoten själv vet representerar svenska folket, biföll regeringens proposition i detta avseende. Det har också gjorts undersökningar som tyder på att acceptansen bland svenska folket är stor för att inte säga mycket stor för det beslut som fattade på regeringens förslag. Vad beträffar utvärderingen handlar det alltid om att förkovra sig, det vill säga att skaffa sig ytterligare kunskap. Vad beträffar jägarkåren har vi sedan några decennier tillbaka ett kunskapskrav för att över huvud taget få inneha vapenlicens. Självklart kan detta byggas på, och det görs kontinuerligt när nya arter blir jaktbara. Besökstalen på de statliga museerna 14 (): Min fråga går till kulturministern. Även om jag har många kommentarer angående vargar skulle jag vilja tala om och höra lite grann om landets kollektiva minnesnycklar som finns förvarade och visas upp i våra museer. Den tidigare socialdemokratiska regeringen tvingade museerna att slopa avgifterna och kallade det fri-entré-reformen. En av de första åtgärderna i de beslut som alliansregeringen fattade var att avskaffa fri-entré-reformen så att det numera finns avgifter för museerna för vuxna men dock inte för barn. Farhågorna från den vänsterledda oppositionen har varit stora. Jag skulle vilja fråga kulturministern om farhågorna som oppositionen har haft har fallit ut. Hur ser det ut med besökssiffrorna för museerna? 15 Kulturminister (): är ett väldigt museitätt land. Förutom de statliga museerna, som är 19 till antalet, har vi också länsmuseer, kommunala museer och bortåt 2 000 ideella och privat drivna museer. Det vi nu talar om är de statliga museerna varav majoriteten ligger i . gör regelbunden statistik, och det som gäller är ännu inte klart. Men vad vi kan se så långt är att siffrorna överstiger dem . Det var alltså fler besökare än året innan trots att det, precis som sade, nu för många museer finns en avgift igen. Men museerna kan själva avgöra om de vill ta betalt eller inte. På en del av dessa museer, eller minnesnycklar, är det all-time-high, som de själva beskriver det i egna pressmeddelanden. Det gäller bland annat , och flera andra. 16 (): Det är mycket glädjande siffror. Jag skulle gärna vilja att kulturministern utvecklar detta. kommer besökarna tillbaka och ekonomierna kan stärkas på våra statliga museer men också förhoppningsvis på de övriga. Vad är kulturministerns vision för vad man kan åstadkomma på museerna med den stabilare ekonomi som de nu har fått? 17 Kulturminister (): Med mer pengar kan man ofta göra mycket. Det som drar besökare till ett museum är att det finns bra utställningar men också att det finns bra pedagoger. Att fortsätta att bygga ut museipedagogiken inte minst för barn och unga ser jag som oerhört viktigt, eftersom det var min vision som efterlystes här. Det handlar om att fortsätta att bygga bra utställningar och att utveckla allt det som finns i museerna också på nätet så att man lätt kan gå in i sin dator och se vad som finns. Där kan man kanske hitta ett museum som man gärna skulle vilja besöka. Det kan ligga i , men det kan också ligga i någon annan del av . Jag gläder mig åt det stora intresset för våra museer som jag vet kommer att öka inte minst just därför att de har fått mer pengar. Introduktionen för utförsäkrade på Arbetsförmedlingen 18 (): Min fråga är till . kastades ca 15 000 människor ut från sjukförsäkringen. Dessa människor ska nu gå tre månaders introduktion hos Arbetsförmedlingen. De som har rätt till a-kassa ska få sin ersättning därifrån medan övriga får aktivitetsstöd på . När ersättningarna kan betalas ut är fortfarande osäkert. Regeringens slarviga snabbhet har nämligen gjort att de som ska sköta utbetalningarna har en i det närmaste omöjlig uppgift att hinna med det. Tremånadersintroduktionen hos Arbetsförmedlingen ska, som statsministern uttryckte det i går, sänka trösklarna för att komma ut i arbetslivet. Jag har träffat många oroliga människor, bland annat arbetsförmedlare som är fackliga aktiva i ST. De berättar att medarbetarna är frustrerade och oroliga för att de vare sig har personal eller verktyg att klara introduktionen för dem som utförsäkras. Min fråga till är därför om han som regeringens företrädare känner sig trygg med hur introduktionen på Arbetsförmedlingen kommer att fungera. 19 Utrikesminister (): Svaret på den frågan är i allt väsentligt ja. Jag tror att de flesta av oppositionens företrädare innerst inne vet att detta är en absolut nödvändig reform för framtid. Det är dessutom i allt väsentligt en bra reform. Det enda som är fel med den är att tidigare regeringar inte vågade genomföra den. När vi tittar på den preliminära utvärderingen av hur detta införande går verkar det rätt hyggligt, måste jag säga. Det är en stor och viktig reform för framtid för att människor ska kunna komma tillbaka till arbete och vi ska kunna få kostnader under kontroll. Jag är i allt väsentligt trygg med den information som har kommit fram om hur detta går. Det är nödvändigt och en bra reform. Att oppositionen inte har kuraget att erkänna detta säger mer om oppositionen än någonting annat. 20 (): Att vi som är i opposition inte genomförde detta har mindre att göra med kurage. Det handlar snarare om att vi inte vill ha några dogmatiska tidsgränser för sjukförsäkringen. Sjukersättning ska man ha när man är sjuk. Arbetsförmågan ska inte prövas efter hur man har varit utan den, utan den ska prövas efter om den finns eller inte. Jag kan berätta för ministern att i räknar Arbetsförmedlingen med att kunna hålla ett samtal med de människor som genomgår den så kallade introduktionen . Troligen ser det likadant ut på andra håll i landet. Fokus i samtalen kommer som regel att ligga på hur de utförsäkrade ska kunna klara ekonomin. Sanningen så här långt är, , att det är de sjuka och olycksdrabbade människorna som får betala priset för den cyniska politik och det hafsverk med lagstiftningen som ni har genomfört. 21 Utrikesminister (): Sanningen är inte den, utan sanningen är att de utvärderingar som har redovisats också offentligt är att detta är i allt väsentligt bra. Sanningen är också den vad gäller den tidigare regeringen att det finns åtskilliga framtidsinriktade och ansvarskännande socialdemokrater som i den offentliga debatten har talat om att det behövs en tidsgräns och att försäkringssystemen inte kan fungera på det här sättet. Jag vet att det inom det dåvarande och det finns sakkunniga närvarande här som kan intyga detta förbereddes reformer av det här slaget under den tidigare regeringen. Men man hade inte kuraget att genomföra dem. Det är inte alldeles unikt på det här området; det gäller på många andra områden också. Opartiskheten hos public service 22 (): Jag vill ställa min fråga till kulturminister . blev jag uppmärksammad på att public service-bolagen är medlemmar i landets största opinionsorganisation som gör regelrätta politiska kampanjer på arbetsgivarsidan, det vill säga . , och Utbildningsradion har en speciell ställning. I deras tillstånd krävs att de är oberoende och opartiska. Anser kulturministern att det finns anledning till oro för att denna opartiskhet och självständighet riskeras när dessa bolag numera är medlemmar i ? På vilket sätt kan kulturministern agera för att motverka att varken självständigheten eller opartiskheten hotas? 23 Kulturminister (): Det får bli ett kort svar på frågan. Precis som säger är public service företag som står fritt. Vilka de väljer att teckna avtal med, vilka program de väljer att sända och hur de utformar sitt uppdrag utöver den ram som har fastställt kan och ska inte jag lägga mig i. 24 (): Jag känner mycket väl till principen om programbolagens självständighet och principen om armlängds avstånd mellan å ena sidan riksdag och regering, å andra sidan public service-verksamheten. Men måste inte samma principiella utgångspunkt råda när det gäller vilken arbetsgivarorganisation man är med i? Jag antar att det var av den anledningen som man tidigare hade en egen arbetsgivarorganisation, det vill säga SRAO. Jag blir orolig med tanke på vetskapen om att ideologiskt står för en uppfattning som går ut på att stärka arbetsgivarsidan och därmed försvaga arbetstagarsidan. Jag anser att opartiskhet och självständighet inte enbart handlar om public service-bolagens programinnehåll. Jag ställer frågan igen: Kommer kulturministen att agera för att säkerställa att dessa bolag fortsätter att vara opartiska och oberoende? 25 Kulturminister (): Vi antog så sent som en ny proposition för public service. Därmed är frågan för mig avklarad. Jag kommer inte att ha några kontakter med vare sig , eller Utbildningsradion för att med dem diskutera vilka organisationer de som arbetsgivarpart är delaktiga i. Den debatten får nog föra på annat håll. 26 (): Jag vill ställa en fråga till utrikesminister . Den handlar om FN:s beslutskapacitet. Med anledning av klimatmötet i kan man ifrågasätta FN:s förmåga att fatta beslut i för mänskligheten livsavgörande frågor. Alla var på det klara med sakfrågans färdinriktning att koldioxidutsläppen måste reduceras. Men två av säkerhetsrådets medlemmar, och , blev inte överens om ansvarsfördelningen för utsläpp och kostnader. I denna situation förmår FN inte fatta beslut. Hur ser utrikesministern på konsekvenserna av den oförmågan ? Och vad bör man göra åt situationen? 27 Utrikesminister (): Vi lever i den värld som vi lever i, som bekant. visade på de svårigheter som självfallet finns när man ska uppnå enighet i en krets av om jag inte missminner mig 192 delegationer i . I slutändan blev det så att det slutdokument som man kom fram till bra eller dåligt; i allt väsentligt var det otillfredsställande inte heller det kunde antas därför att en mindre grupp av nationer, jag tror främst ledda av , blockerade varje form av beslutsfattande. Det här är någonting som ligger i FN-systemets natur. Jag tror inte att vi kan göra så mycket åt just det. Men jag tror att det leder till en diskussion om ifall man inte ska gå fram med så här stora frågor i något mer begränsade grupperingar. Det gör det inte lättare att lösa ut de motsättningar som kan finnas mellan , , och och den europeiska unionen för att ta några ledande aktörer. Jag tror möjligtvis att det trots allt är den vägen som vi huvudsakligen måste gå. Sedan får vi kanske acceptera att det finns vissa som står utanför . 28 (): Vi ser olika G-grupper växa fram för att samla sig kring de globala problemen. Kommer dessa G-grupper att ersätta eller komplettera FN? Hur bedömer utrikesministern att de globala problemen kommer att kunna hanteras ? 29 Utrikesminister (): Det är rätt att vi har olika grupperingar. Den viktigaste grupperingen för vår del är E-gruppen, det vill säga den europeiska unionen 27 stater och kanske fler som är en mycket stark global kraft. Det finns också andra grupperingar. G77-gruppen av de mindre utvecklade eller utvecklingsländerna som inkluderar så pass starka nationer som är en stark kraft. Vi har haft G8 tidigare. Vi har G20 och andra grupperingar. Det är inte orimligt att vi får en framväxt också av mer regionala grupperingar som kommer att betyda alltmer. När vi har en situation som jag nämnde med vad jag tror är 196 medlemsstater kan det bli lite oformligt. Då är den här typen av grupperingar viktiga. Men för vår del är den viktigaste grupperingen som sagt E-grupperingen, som också är den starkaste gröna kraften i världen. Belgisk blå i svensk köttproduktion 30 i (s): Jag har en fråga till jordbruksminister . kom återigen rapporter om att rasen belgisk blå har spritt sig på svenska gårdar. Vi har ungefär 80 uppfödare i som har belgisk blå som ras. Vi som kommer ihåg debatten kommer också ihåg att vi kom till en överenskommelse om att man inte skulle befatta sig med den rasen i av djuretiska skäl. De har dubbla muskler, de kan inte kalva själva och så vidare. av allt nötkött som är märkt svenskt som säljs i svenska butiker kommer från rasen belgisk blå. Jag undrar om ministern har uppmärksammat detta och hur han tänker hantera problemet. 31 Jordbruksminister (): Det raka och entydiga svaret på ledamotens frågeställning är ja. Jag har uppmärksammat problemet både de dagar som vi har bakom oss och . Min inställning är precis densamma som den som den förra regeringen företrädde, det vill säga att vi i vårt land inte ha avel på djur som medför att defekter förs vidare och som medför lidande för djur. Det krav som finns i lagstiftningen finns kvar. Jag har dessutom bett en särskild utredare att titta på frågeställningen apropå att den har varit aktuell både nu och för att se hur vi kan komma vidare så att vi får bort de defekter som medför lidande för djuren. I det här fallet innebär det att kon inte kan kalva på ett naturligt sätt utan för det mesta måste förlösas med kejsarsnitt. Det är inte naturligt. 32 i (s): Jag tackar ministern för svaret och noterar glatt att vi är överens i frågan. Problemet är ändå att det är , ganska precis efter valet, som detta dök upp första gången. Det var då man började prata om att de här producenterna fanns. Det som man har upptäckt under de år som man har gått är att inte ens de svenska slakterierna har någonting emot att ta emot belgisk blå när den levereras dit. När det nu har funnits en sådan överenskommelse skulle jag vilja uppmana ministern att ta ett samtal med branschens företrädare om hur man sätter stopp för problematiken. 33 Jordbruksminister (): Ett varmt tack för frågan, ! Vad som efterfrågas är redan gjort. Den överenskommelse som slöts för , det vill säga att branschen inte ska hantera den här typen av djur, gäller fortfarande. Jag har uppmanat branschen att kontrollera att den överenskommelse som slöts under den förra regeringens tid vilket den regeringen ska ha en eloge för fortfarande gäller. Jämställd antagning till högskolan 34 (): Min fråga är riktad till högskole- och forskningsminister . Att alla ska tävla på samma villkor kan tyckas självklart, men när ungdomar söker till universitet och högskolor har det visat sig att kön kan vara avgörande för om de ska komma in på sina drömutbildningar eller inte. Det är oacceptabelt för en liberal, och det var inte heller det som var avsikten med jämställdhetslagstiftningen. Därför är det glädjande att statsrådet nu sätter stopp för detta. Därmed säger alliansregeringen att allas likhet inför lagen är en självklar princip. Jag vill nu be statsrådet att närmare redogöra för hur man ska främja jämställdheten inom universitet och högskolor i stället, för det här var inte rätt väg att gå. 35 Statsrådet (): Tack för frågan! Precis som poängterar tänker regeringen föreslå att den paragraf som finns i högskoleförordningen som tillåter så kallad positiv särbehandling ska avskaffas av de skäl som pekar på. Det nuvarande systemet har slagit helt snett. Det lägger krokben för jämställdheten på högskolorna.