prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Grunden är arbetslinjen att människor ska ha ett jobb att gå till som ger inkomster till såväl enskild som samhälle och som främjar hälsan samt företagande som ger tillväxt och välfärd och en ekonomisk politik som ger möjligheter till de mångmiljardsatsningar som görs till kommuner och landsting, som är viktiga välfärdsproducenter. Allt hänger ihop den insikten har och Alliansen men tyvärr inte alltid oppositionen. En annan viktig utgångspunkt är den solidariskt finansierade vården och omsorgen, som ska ges efter vars och ens unika behov, vilket vi nog brett är överens om. och Alliansen ser dessutom stora fördelar med och vill främja en mångfald av vårdgivare. Här är tyvärr inte alltid samsynen med oppositionen lika god. Alliansregeringen har verkligen genomfört eller påbörjat ett stort antal reformer på hälso- och sjukvårdens områden. 1.Vi har förbättrat tillgängligheten och valfriheten, genom bland annat fritt vårdval, lagen om valfrihet och omregleringen av apoteksmarknaden. Kömiljarden och skärpt vårdgaranti har gett resultat beträffande tillgängligheten. 2.Kunskaps- och kvalitetssatsningarna har ökat. Det gäller exempelvis strategin för god vård, cancerstrategin, psykiatrisatsningarna samt patientsäkerhets- och läkemedelsfrågorna. 3.Vi har lyft fram patientens delaktighet, självbestämmande och trygghet, där , fast vårdkontakt, second opinion och patienthandbok är exempel på åtgärder som är beslutade och påbörjade och som behöver vårdas. 4.I dag bedriver vi bättre uppföljning av resultaten i vården genom öppna jämförelser, IT-satsningar, kvalitetsregister och oberoende granskning. Härtill kommer utvecklingsjobb om ersättningssystem och SBU:s utvärdering av metoder, som är viktiga områden. Så här långt är det utmärkt, och detta ska vi vara stolta över, vårda och utveckla. Men vi i Alliansen vill mer vi ser behoven. Vi har ingen jämlik vård, vi har hälsoklyftor och vårdköer, vi har brister i bemötandet och vi jobbar alldeles för lite med prevention och hälsofrämjande insatser. Äldresjukvården behöver förbättras. Vi kan fortsätta att räkna upp områden där vi behöver bli bättre och där vi vill bli bättre. Vi har stora utmaningar att ta tag i, och det är vi också beredda att göra. I regeringsförklaringen, som självfallet står bakom, lyfter vi särskilt fram betydelsen av en rättvis och jämlik sjukvård. En patientlag ska införas, liksom att en storsatsning på patientsäkerheten ska göras. Tillgängligheten till vården ska förbättras ytterligare genom bland annat skärpt vårdgaranti. Äldresjukvården och vården i livets slutskede är särskilt prioriterade områden, liksom psykiatrin. En tandvårdssatsning för dem med de största behoven är aviserad för mandatperioden. Vi ska släppa loss entreprenörskapet i vården och omsorgen och ge den enskilda människan, patienten, servicemottagaren, mer makt och ökade möjligheter att påverka och vara delaktig. Välfärdsutmaningarna bäst genom en regering som har ordning på ekonomin och folket i jobb, en regering som satsar på utbildning och teknik och är beredd att fortsätta förnya välfärden utifrån den enskilda människans unika behov och möjligheter. Jag tänker som socialutskottets ordförande medverka till så breda uppgörelser som möjligt men kommer också tydligt att stå för valfrihets-, entreprenörs- och mångfaldsfrågor, där ideologiska skillnader i synsätt finns. Väl mött i debatten! 21 (S) replik: lyfte fram en rad områden där det finns stor överensstämmelse. En solidariskt finansierad hälso- och sjukvård som ges efter behov tog fram bland annat, och det är viktigt. Men vet vi och det sade också att det finns väldigt många utmaningar. Vi vet att det är svårt när det gäller att sjukvården ska ges efter behov det stämmer inte alla gånger. Vi vet också att det är en stor brist på likvärdighet, inte bara geografiskt utan också mellan olika samhällsklasser. Vi vet dessutom att det finns stor orättvisa när det gäller hälsostatus men också tillgången till vård. Då är min fråga till : Finns det flera verktyg än bara valfrihet och mångfald, som man kallar entreprenörskap? Finns det andra politiska verktyg att ta till? Jag tror inte och det tror jag inte heller att mitt parti tycker att det bara är marknadslösningar som ska vara lösningar på de här problemen. 22 (C) replik: Svaret till är att det finns behov av en lång rad, ett helt batteri, av åtgärder för att vi ska nå en jämlik sjukvård, för att vi ska kunna omsätta i praktiken de fina honnörsord som finns i hälso- och sjukvårdslagen om vård på lika villkor i hela landet. Det krävs inte bara en utan många åtgärder, men det krävs åtgärder som harmonierar med varandra. Det definitivt övergripande för hälsan är arbete och utbildning. Sedan finns det en lång rad åtgärder som aviseras i regeringsförklaringen men också sådana som kommer där vi använder oss av metoden att följa upp vårdens resultat på ett bättre sätt med öppna jämförelser. Vi ska ta in kvalitets- och jämlikhetsvärden. Vi får på det viset underlag för landsting och regioner att ta med jämlikhetsaspekter i sina beslut. 23 (S) replik: Det låter gott och klokt, och jag ser fram emot ett, som jag tror, gott samarbete i de här frågorna. Men jag tror ändå att det finns stora skillnader mellan oss. Jag tar fasta på det sade tidigare, att ni ska förvalta och vårda de reformer som ni har genomfört. Vad jag saknar är att alliansregeringen och olika borgerliga styren ute i landet tillvaratar politikens möjligheter när det gäller att faktiskt få en jämlik vård som ges efter behov. 24 (C) replik: Det övergripande målet är vi sannolikt överens om. Vi ska ha en jämlik vård. Jag tror också att vi är överens om att det finns saker att göra för att vi ska nå dit. Det är alliansregeringens absoluta ambition att fortsätta jag betonar fortsätta det arbete som vi har inlett för att det också ska bli resultat. Att ha folk i ett innanförskap, att man känner sig delaktig och betydelsefull och att man har möjlighet till utbildning är steg ett. Steg två är att ge redskap och underlag så att vi kan nå dit i vardagen. 25 (V): har gjort sig känt för att ha ett väl fungerande hälso- och sjukvårdssystem, även om det förstås finns saker att utveckla vidare, som vi just hörde. Det är ett effektivt system, det håller en mycket hög medicinsk standard och det ställer inte folk utanför. Det har varit gemensamt finansierat och organiserat och har prioriterat dem som har störst behov. har vi sett att utvecklingen har gått åt ett annat håll. I går var det partiledardebatt här i kammaren. I ett replikskifte med sade att regeringens reformer inom vård- och omsorgsområdet är bra, bland annat därför att de öppnar upp för kvinnors företagande. Näringsministern ser tydligen vården som en bransch och som en marknad vilken som helst. Vi i delar inte den synen. För oss handlar den gemensamma välfärden inte om näringspolitik. För oss handlar den gemensamma välfärden om jämlikhet och solidaritet, om att vi tar ett gemensamt ansvar för de mest behövande, för barnen, för de gamla och för de sjuka. Vår uppfattning är att skattemedlen ska användas till det de är avsedda för, inte till ekonomiska vinster i enskilda bolag. Vi vill ha ut andra vinster av vården och omsorgen, vinster i form av ökad hälsa, vinster i form av minskat lidande och vinster i form av trygghet för alla medborgare. Vi vet alla att vi förr eller senare kommer att bli beroende av en väl fungerande vård och omsorg. När vården och omsorgen privatiseras uppstår många problem, och jag kommer att här belysa några av dem. När vinsten blir drivkraften kommer patienternas behov i andra hand. Beroende på hur ersättningssystemen utformas kommer vården att förändras. Om ersättningssystemen i vården bygger på antalet besök kommer snabba, enkla besök att prioriteras före besök som tar . Bland annat äldre multisjuka, personer som behöver tolkhjälp och personer med funktionsnedsättning riskerar att prioriteras bort när det är lönsammare att behandla nästan friska patienter framför dem som har de stora behoven. I har det blivit väldigt tydligt att snabba läkarbesök prioriteras före vård av svårt sjuka personer. Svensk sjukvård har varit uppbyggd på att de med störst behov ska prioriteras högst. har lagt fast en prioriteringsordning där detta är väldigt tydligt. Den fria etableringsrätt inom primärvården som genomfördes under förra mandatperioden verkar i rakt motsatt riktning. Företagen har frihet att etablera sig där de anser att de har störst möjlighet att tjäna pengar, inte där de största behoven finns. Regeringen vill gå vidare och införa fri etableringsrätt för alla specialistläkare och sjukgymnaster, det vill säga den läkare eller sjukgymnast som vill kan starta ett företag där man vill, och landstingens uppgift blir att betala. Förutom att behoven kommer i andra hand är det dessutom oekonomiskt och irrationellt. I internationella jämförelser är svensk sjukvård mycket effektiv, det vill säga billig i förhållande till de goda resultaten. Det beror bland annat på det sammanhållna systemet och att de pengar som avsatts för vård och omsorg av tradition har använts till just det och inte till aktievinster. Alla bolag måste gå med vinst, och det gäller förstås även de offentligt finansierade bolagen. När en allt större del av vården utförs av privata bolag blir det alltså mindre pengar kvar totalt till vården, som det snarare skulle krävas mer resurser när fler blir gamla och möjligheterna att behandla svåra sjukdomar ökar. Parallellt med detta lyfts allt oftare fram frågan om vad den offentliga vården egentligen ska utföra och vilka delar av vården som ska läggas över på så kallad egenvård och bekostas av patienten själv. Det här kommer att leda till att vården urholkas och att de som har råd skaffar sig egna försäkringar. Det känns inte alltför långsökt att tänka sig att de som betalar mycket i skatt kommer att ifrågasätta det när det offentliga sedan inte kan ge den vård som förväntas. Poängen med det svenska systemet har varit att alla bidrar med skatt efter bärkraft och att vården är tillgänglig för alla utifrån behoven. riskerar det att raseras i rask takt. En annan viktig grund för den svenska välfärden har varit att den är öppen, att den kan granskas och att de anställda har meddelarskydd och möjlighet att slå larm om det inte fungerar som det ska. På det sättet har den offentliga vården ett inbyggt kontrollsystem som gör att missförhållanden upptäcks och att kvaliteten kan öka. När offentlig verksamhet går över i privat ägo förbyts det ansvar som finns gentemot invånarna och patienterna till ett ansvar att vara lojal mot företaget. Meddelarfrihet existerar inte. Jag har belyst några av de problem som vi ser med att förvandla den gemensamma sektorn till en bransch och att lämna över så grundläggande behov som vård och omsorg till marknadskrafterna att hantera. Regeringen verkar inte se några problem alls utan fortsätter i allt snabbare takt med att kommersialisera våra mest grundläggande mänskliga behov och rättigheter. vill ha en solidarisk och jämlik hälso- och sjukvård som utgår från människors behov. Vi vill därför se en lagstiftning som skyddar vården från vinstintressen! I detta anförande instämde (S). 26 (C) replik: I mitt anförande framhöll jag att det är viktigt med en solidariskt finansierad vård och omsorg och att det inte är plånboken som ska avgöra utan de enskildas behov. Men för att få ut en effektiv vård till patienterna är det viktigt att vi låter flera vara med och producera den vården. säger att har sagt någonting galet, nämligen att man ska öppna upp för kvinnors företagande. Min fråga är: Varför är det galet? Varför är det galet att vi har en politik som ger idéburna, kooperativa, sociala och privata företag möjligheter om de har kvalitet och pris som fungerar att få vara med på en marknad? Varför ska inte kvinnor ha rätt att starta eget, välja vårdgivare eller driva verksamhet som går med vinst? 27 (V) replik: började med att prata om att man ska ha en effektiv vård, och det är just det som det svenska systemet har givit. Vi har haft en extremt effektiv vård i som har varit gemensamt organiserad och utförd. Det finns många länder som har helt andra system. brukar lyftas fram, men det behöver man ju inte tjata om jämt. har ett system med många olika privata utförare, också många stiftelser. Där har man en helt annan effektivitet i sin verksamhet. En poäng med att ha ett sammanhållet system är att det finns en vinst med att kunna flytta inom ett system. Det är något som de privata branscherna brukar använda sig av. Man köper upp och gör sig större och större, därför att man också kan göra effektivitetsvinster, rationalisera i administration och så. Det gäller förstås även den gemensamma vården. Kvinnors företagande har jag ingenting emot, men jag förstår inte varför vi ska sälja ut den gemensamma välfärden. 28 (C) replik: Vi kan ha olika uppfattningar om ifall vi har en extremt effektiv vård i . Jag påstår att vi har mycket kvar att göra för att effektivisera och ge bra underlag, så att landsting och regioner kan driva vården ännu mer effektivt. Ett sådant underlag är att ge möjligheter att utforma den efter de lokala behov som finns. Då ska man inte ha så mycket nej-, stopp-, fy- och usch-lagar, utan då ska man skapa möjligheter. Jag har inte fått svar på frågan varför inte kvinnor ska få starta eget, kunna välja arbetsgivare och driva verksamhet med vinst. 29 (V) replik: Jo, kvinnor får driva företag, men vi ska inte sälja ut den gemensamma välfärden. Vi kan forma vården utifrån lokala behov. Det kan man göra inom landstingen. Det har regeringen däremot satt stopp för. I de landsting där människor valde en annan majoritet än Alliansen var man ändå tvungen att gå in och införa fri etablering därför att man faktiskt körde över landstingen, som annars normalt sett är de som organiserar sjukvården. Hur bra förhållanden har de anställda inom Hotell och Restaurang? 30 FINN (M) replik: inlägg här visar väl att för den sanna socialisten är möjligen sjukvården en av de sista bastionerna som man sitter kvar på. Vi vill ha ut andra vinster av vården, säger , och det sätter lite grann en prägel på vad anförandet egentligen innehåller. Om vi tar yrkesgrupper som sjukgymnaster, arbetsterapeuter, psykologer, kuratorer, sjuksköterskor, laboratoriepersonal, ambulanspersonal och läkare kommer vi upp i flera hundra tusen människor i . Tror verkligen att det inte finns någon av dessa som vill bedriva vården efter eget huvud? Vill alla vara anställda i ett landstingsväsen som jag i mitt inlägg berättade stammar ? Jag är övertygad om att det är ett fullständigt omodernt och också ineffektivt sätt att se på det hela. Bara av de ett par tusen som har privat läkare och sjukgymnaster i privat regi görs miljoner patientbesök, och det är möjligen de som visar effektiviteten, inte landstingen. 31 (V) replik: Den svenska vården är generellt uppbyggd på den verksamhet som sker inom landstingen. En absolut majoritet av alla behandlingar utförs där. Det är den som är grunden för hela verksamheten. Sedan finns det mindre verksamheter som är upphandlade på entreprenad, och det kan göras på olika sätt. När vi för över mer och mer av vården till att drivas i aktiebolag, där vi får in stora riskkapitalbolag, för vi över medel från den gemensamma vården till de privata bolagens vinstutdelning. Vi vill använda de pengarna i vården. 32 FINN (M) replik: I stället för att diskutera vad som är mer eller mindre effektiv vård kan vi titta lite grann på vad egentligen har för exempel i sin filosofi. Vilket land i världen har en totalt offentligdriven vård? Jag kan inte påminna mig något demokratiskt land som har det. Det är bara totalitära samhällen som bedriver vården i totalt offentlig regi. Sådana länder har jag besökt, och där är inte vården effektiv. 33 (V) replik: Att skydda vården från vinstintressen behöver inte betyda att alla verksamheter ska in i landstingen. Det finns möjligheter att till exempel ha stiftelser, men så ser det inte ut . Om man lägger ut något på entreprenad är det den som kommer med det bästa anbudet som får bedriva verksamheten. Det är ganska vanligt att personalkooperativ har vinnande anbud en gång. Nästa gång är det Carema eller något annat stort bolag som har det vinnande anbudet, och sedan går pengarna ut i vinster i form av aktieutdelning. Det är inte smart. 34 (FP) replik: För är det självklart att hälso- och sjukvården ska vara solidariskt finansierad och att den ska vara så bra att privata försäkringar inte behövs. Har tagit reda på varför man vill etablera sig privat? Min bild är att det är för att få mer tid för patienterna än vad man får i det offentliga systemet. Det är en väldig morot för dem som arbetar i vården att de, när de går hem efter arbetsdagen, ska kunna känna att de verkligen har mött patienterna, haft tid och möjlighet att ge dem den vård och omsorg som de behöver, medan det är klagomål från den offentliga vården om att det här får man inte tid till. 35 (V) replik: De problem som finns inom den offentliga sektorn ska givetvis hanteras; dem ska man givetvis göra någonting åt. Inom många offentliga verksamheter jobbar man väldigt aktivt med verksamhetsutveckling och lärandeorganisationer. Man lär av varandra och sprider goda exempel. Det är ett annat problem när man styckar upp det i privatisering, att den privata verksamhet som har ett effektivt eller smart sätt att jobba på inte vill sprida det till någon annan. Det är ju en affärshemlighet. Det hindrar snarare utvecklingen av goda och bra exempel. Man kan faktiskt förändra saker i offentlig verksamhet utan att bara slänga ut den och föra över pengarna till de privata bolagen. 36 (FP) replik: För mig som kommer från vården är påståendet att det här skulle vara hemligheter som man inte vill dela med varandra inom en yrkeskår ett enda stort frågetecken. Jag vill ställa en fråga till. Vi har ett ökande antal stafettläkare i vården, och det är samma problematik där, att man är otillfredsställd i den offentliga vården. Vad har för recept mot detta? 37 (V) replik: Det kommer i alla fall inte att bli bättre möjligheter att utveckla den offentliga vården om vi dränerar den på pengar. Vi måste ta krafttag för att utveckla den verksamhet vi har i stället för att göra oss av med den. 38 (M) replik: En solidariskt finansierad vård och en vård av bra kvalitet är det som är absolut viktigast och att patientens behov ska komma i första hand. har ett anslag och en tro att all icke offentligt driven sjukvård skulle ha något annat syfte, att vinstintresset skulle vara det viktigaste och att man inte skulle göra riktiga prioriteringar. Jag skulle vilja ta ett exempel från ett S- och V-styrt län där man utför behandling av alzheimerpatienter med de nya och moderna medicinerna men som ligger sämst till i landet. Vi har också ett hälsotillstånd bland kvinnor i vår norra landsdel som är det sämsta i landet. Då skulle jag vilja fråga : Hur är det möjligt att ett landsting som har haft styret i en region inte lyckas bättre? Är inte det ett bevis på att systemet inte fungerar? Vi behöver ytterligare utövare, och vi behöver förnyelse och ny kraft. 39 (V) replik: De som arbetar i privata verksamheter har givetvis, som alla andra som arbetar i vården, ett intresse, oavsett om de jobbar inom privat eller offentlig vård, av att göra ett så bra jobb som möjligt för patienterna. Men om det är ett aktiebolag och om det är ett vinstdrivet bolag är syftet att göra vinst, och man använder en bra vård som affärsidé. Och man måste gå med vinst. Det funkar liksom inte annars om det är ett aktiebolag. Det är också en vinst som ska betalas ut. En offentlig verksamhet kan gå plus minus noll. Huvudsyftet är att bedriva verksamheten för medborgarnas och invånarnas bästa. 40 (M) replik: Jag tycker att ger ett konstigt intryck med sin syn på medarbetarna i vården. De flesta som jobbar inom sjukvården har legitimation och en rätt så lång utbildning och jobbar naturligtvis utifrån sin yrkesprofession. Hur detta skulle kunna förändras av att man byter arbetsgivare, att man helt plötsligt skulle få ett girigt sätt att se på sina patienter, förstår inte jag. Jag tycker att det är ett tråkigt sätt att se på alla de människor som jobbar i sjukvården och som behöver olika arbetsgivare. 41 (V) replik: Jag sade att alla som arbetar inom vården har samma höga ambition. Problemet är att det ofta är personalen som får ta stryk när man för över verksamheten i privat ägo eftersom personalen kostar, och där kan man ta hem vinsten. Det finns flera exempel på utförsåld verksamhet där personalen får gå ned i arbetstid, får färre semesterdagar, saknar kollektivavtal och möjlighet att ta ledigt för anhörigvård och så vidare. Personalen får ta stryk. Men de försöker slå knut på sig själva, för det är klart som sjutton att de vill ge en bra vård. 42 (FP) replik: Jag vet inte vilken verklighet lever i. Att jämföra sjukvården med övriga branscher är helt fel. Jag har själv varit landstingsråd och ordförande i . Det är fortfarande som har den totala kontrollen när det gäller de kvalitativa kraven och priset. Tycker du, , att det är fel att patienterna får välja? 43 (V) replik: Nej, det är inte fel att patienterna får välja. Det är däremot fel att bolagen kan få välja bort patienter. Det är självklart att man som patient ska kunna välja vilken vårdcentral man vill inom ett landsting eller i hela landet. Man kanske inte vill gå till sin närmaste vårdcentral eftersom grannen jobbar där. I stället vill man gå till en annan vårdcentral. Det har inget att göra med att vårdcentralernas ägare ska kunna öppna vårdcentraler hur som helst på andra ställen beroende på var det passar dem. Jag sade just att det är helt fel att jämföra vården med andra branscher. Man kan inte göra det, och därför kan man inte heller behandla vård och mänskliga grundläggande behov som en vara vilken som helst. Man kan inte gå in och testa olika behandlingar och sedan byta som man kan om man köper ett par jeans. Man är helt beroende av vården som patient. Man ska kunna vara säker och trygg med att den vård som ges är den bästa och att ingen behandling väljs bort för att den är för dyr eller så. De riskerna känner man som patient. 44 (FP) replik: Det finns ingenstans i där man inte har ställt krav på de vårdföretag som du tar upp, . Tvärtom bestämmer man i förväg vad det är för villkor som gäller. Det är inte att det till varje pris ska vara landstingen som ska äga dessa frågor, utan det är upp till patienterna att välja utifrån vilken vård de får privat eller offentligt. Det är patientens val. Med ditt sätt att resonera väljer inte patienterna. 45 (V) replik: Visst ställer landstingen krav. I de fall de upphandlar ställer de upphandlingskrav, och de som lägger bäst anbud får uppdraget. Men då har anbudsgivarna räknat med att de ska kunna skära en del i personalkostnader och annat så att de kan plocka ut vinst till bolaget. Jag menar att man ska se över och ha en effektiv organisation, men de pengar som blir över ska användas till vård och inte delas ut som bolagsvinst. 46 (KD): Jag delar känsla att det är lite speciellt att gå upp första gången i talarstolen i riksdag. är det också ett speciellt år; 2010 är europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. Året uppmärksammas i samtliga medlemsstater. Regeringen har gett i uppdrag till Europeiska socialfonden att genomföra temaåret. Det genomförs en hel del aktiviteter där bland andra våra kristdemokratiska ministrar och medverkar. Det är min fasta övertygelse att ett lands välfärd i hög grad bedöms utifrån hur man tar hand om sina fattiga medborgare. arbete i i en organisation som arbetar med hemlöshet har jag lärt känna problematiken bland de personer som hamnar i denna svåra situation. Jag har också lärt känna många av dessa människor, och det har satt djupa spår i mitt sätt att tänka. Jag såg mycket sorg över brutna löften, förlorade kontakter med anhöriga och förlorad möjlighet att känna glädje.