prot · GY0911 · 2010-11-09 00:00:00 — Det hade varit bra om det hade funnits någon som hade kunnat ingripa där och kanske drivit detta hårdare med en större konsekvens. Det hade varit bra för de två länderna, och det hade varit bra även för omvärlden. Vi kan diskutera den rättsliga grunden. finns förslag om att man ska ha konditionalitet i de här olika fonderna som finns i EU så att man inte ska kunna få riktigt lika mycket pengar som man brukar från dessa fonder om man missköter den egna ekonomiska politiken. Det är naturligtvis en fråga om detta strider mot fördraget eller inte, men såvitt jag förstår är slutsatsen från de rättslärda att det skulle vara förenligt med fördraget. Jag hinner tyvärr inte utveckla detta närmare. 21 (V): Det är två saker som jag skulle vilja ta upp. Jag vänder mig först till : Det går inte att komma ifrån att ränteinstrumentet är ett av de bästa, kanske det allra bästa, som ett land kan använda sig av när man befinner sig i ekonomiskt trångmål. EMU handlar om att vi sätter samma rock, samma ränta på alla länder. När den irländska ekonomin var överhettad och de skulle ha behövt höja räntan kunde de inte göra det. När den grekiska ekonomin behövde stimulanser och sänkt ränta kunde man inte göra det, eftersom det bestäms från . Det bestäms av EU. Det är ett väldigt viktigt instrument för att hantera ekonomiska kriser som länderna har avhänt sig. Jag har också en fråga till finansministern. Vi hörde här, och vi vet att vill ansluta fullt ut till EMU. Under den gångna valrörelsen var jag med på flera debatter. Jag ska inte nämna några namn, men ledande moderater som sade precis samma sak, faktiskt alla representanter på den borgerliga sidan, pratade om att vi ska in i , och flera var beredda att utlysa en ny folkomröstning under den här mandatperioden. vill jag höra säga klart och tydligt till mig, till alla andra debattörer och till hela svenska folket att det inte kommer att utlysas någon ny folkomröstning om EMU under den här mandatperioden och kanske heller inte under nästa mandatperiod. Då skulle jag i alla fall bli lite lugnare. 22 Finansminister (M): Jag vill passa på att framföra samma tack som yttrade. Det är bra att vi får den här diskussionen, för det är en viktig och komplicerad fråga som debatteras för lite. Låt mig nu krångla till diskussionen med att gå igenom röstreglerna för sanktioner: Tanken är att kommissionen ska föreslå till rådet att det föreligger en situation där man antingen i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten är på väg att få en obalans eller att man gör bedömningen att vi ser att en sådan obalans är på väg att växa fram. I det läget ska rådet fatta beslut om ett tidsförlopp, varpå landet ska säkra att man åtgärdat detta. Det sker med vanlig kvalificerad majoritet, det vill säga om det föreligger en kvalificerad minoritet kommer förslaget inte att genomföras. Därefter ska man i nästa skede, som jag tror ska ske inom loppet av , ånyo pröva om man har vidtagit tillräckliga, nödvändiga och rimliga åtgärder givet krisen. Detta beslut fattar rådet med kvalificerad majoritet, det vill säga återigen vanlig kvalificerad majoritet. Om man då har tagit sig förbi de olika häckarna är vi framme vid tillämpningen av sanktionerna. Då har vi en situation att det är omvänd kvalificerad majoritet, det vill säga att det krävs en majoritet för att blockera att sanktionerna tillämpas. Det är alltså tre rådsbeslut som ska fattas och ett kommissionsbeslut varav två av rådsbesluten fattas med vanlig kvalificerad majoritet. Det var åtminstone så förslagen såg ut när de lämnade det sista mötet i som jag deltog i. Det är alltså för enkelt att säga att det alltid är reverserad kvalificerad majoritet. Det är både och, och det kan nog vara klokt, för detta är svåra beslut. Det är svåra avvägningar. Det är omdömen som ska tillämpas. Men det finns en poäng med att öka graden av automatik i detta. Vi vet att när pakten en gång skulle prövas på och så hamnade vi i sitsen att och inte ansåg att pakten borde tillämpas på dem. Ska vi små länder ha en trygghet i detta måste det finnas en högre grad av rättssäkerhet och därmed en högre grad av automatik. Jag vill påpeka att jag delar syn när det gäller hur olika länder har påverkats. Låt mig ta exemplen: , , och har haft relativt stora bnp-fall men små eller till och med stigande sysselsättningseffekter. De , det vill säga och är naturligtvis ett särfall har haft begränsade bnp-fall men mycket stora sysselsättningsfall. hade ett bnp-fall på men ett sysselsättningsfall på . Det vill säga, när vår sysselsättning har ökat med 40 000 personer skulle den på motsvarande sätt ha fallit med 320 000 personer. Såvitt jag kan förstå är , och lite olika när det gäller valutan. Man kan alltså få stora negativa kriseffekter. och har på samma sätt gjort olika val men har närmast siamesiska tvillingeffekter på vår ekonomi i den här krisen. Vi har fallit kraftigt, vi kommer ut ur den snabbare, och jag tror att detta sammanhänger med att vi har haft en större stabilitet, mindre av obalanser med bytesbalansunderskott, mindre av obalanser i sparande och huspriser och en större makroekonomisk stabilitet, både i offentliga finanser och i ekonomin som helhet. Här har vi ramverket. Det ska finnas en förebyggande del mot obalanser. Det ska finnas en förebyggande del vad gäller offentliga finanser, och det ska finnas en sanktionerande del. Jag skulle vilja säga något även om krismekanismerna, men jag ska försöka komma förbi frågan om euromedlemskap på den korta tiden. Min uppfattning är att bör bli medlem av euron. Det är inte enligt min uppfattning ett ekonomiskt beslut, för de ekonomiska för- och nackdelarna tycker jag är relativt jämställda, utan det är en politisk uppfattning jag har att bör bli medlem. Vi ska vara med i ett globalt beslutsfattande, governance, i ekonomisk politik. Detta bör ske efter en folkomröstning. Den folkomröstningen bör vi hitta ett brett stöd för i innan den sker. När ett sådant stöd kan föreligga kan jag naturligtvis bara spekulera om, för det förutsätter att fler partier än de jag, och företräder ska ha en uppfattning i frågan. 23 (V): Jag vill tacka finansministern för dessa svar, inte minst de sista på frågorna om euromedlemskapet. Om jag får ställa en följdfråga skulle jag vilja höra: Anser finansministern att det har varit en fördel för svensk ekonomisk utveckling att vi har stått fria från valutaunionen , att vi exempelvis har haft en lägre ränta och en växelkurs som inte har följt euron? Skulle man till exempel kunna hävda att vi sannolikt hade haft en högre arbetslöshet om vi hade haft högre ränta? Är det rimligt att komma med ett sådant påstående? När det gäller inlägg och möjligheterna att kyla ned en ekonomi utan en egen ränta är det naturligtvis så att det finns fler verktyg i verktygslådan. Men det är ju synd att bara ha slägga om man också kan ha såg när man ska bygga någonting här i världen. Det har visat sig i praktiken att man har svårt att hantera spekulationsbubblorna i en rad euroländer. Det är en viktig bakgrund till den kris som de nu genomgår. Det är naturligtvis inte den enda orsaken men en viktig. Jag är väl medveten om de regler som finns för beslut om sanktioner, men mitt frågetecken för beslutsfattandet när det gäller den omvända kvalificerade majoriteten är om över huvud taget ger utrymme för den sortens beslutsprocedur . Allt är stadgat i . Det kan hända att jag inte har hittat den stadgan när jag har bläddrat i fördraget, men jag tror inte att den finns där. Här har man hittat på något som inte finns i . Jag skulle vilja återkomma till det som var min huvudingång i debatten. Svenska folket hade en folkomröstning med högt valdeltagande och en klar majoritet. I mitt eget hemlän var det tre av fyra röstande som röstade nej till EU:s valutaunion. Det handlade inte i första hand om vi skulle ha euro eller kronor i plånboken, utan det handlade om var makt och beslutsfattande ska ligga. Om man ska ge upp detta och svika de väljare som röstade nej genom att införa delar av det regelverk de röstade nej till i efterhand menar jag att man tar på sig ett stort politiskt och ekonomiskt ansvar. 24 Finansminister (M): Låt mig resonera något om krismekanismen eftersom jag inte hann med det i mitt förra inlägg. Enligt min uppfattning är det rimligt och nödvändigt att ha en kollektiv mekanism för att hantera länder i kris. Låt oss tänka på att har ställt upp för både och . Vi har vid många tillfällen tidigare givit bilateralt stöd till länder i kris, till exempel där var ett av få länder som ställde upp utanför närområdet. Är det rimligt att det är så? Ja, det är rimligt att vi försöker hjälpa länder i kris. Det är en grundläggande solidarisk utgångspunkt som jag tycker att vi ska ha i internationell politik. Om man är så liten, fragil och beroende som är har man inget annat val än att vara solidarisk. Det är egoistiskt att vara solidarisk om man är ett så litet land som . Har vi förlorat pengar på att ställa upp i dessa sammanhang? Vi har normalt sett fått en överränta på när vi har deltagit, och vi har faktiskt aldrig förlorat pengar på utlåning till andra stater. Vi har valt att skriva av skulder och det kan vara rimligt i olika sammanhang men vi har aldrig förlorat på att göra det. Betyder detta att jag anser att bör vara med i en eurolandsmekanism? Min bedömning är att det aldrig kommer att bli aktuellt för att delta eftersom det kommer att bli en renodlad eurolandsmekanism. Vi har nämligen en annan mekanism, betalningsbalansmekanismen, för länder utanför euroland. Jag tycker naturligtvis att det på lång sikt vore naturligt att euroländer och icke-euroländer, europeiska länder, behandlas lika, att vi utövar samma solidaritet mot , eller för den delen något annat av våra grannländer. På kort sikt bedömer jag att detta är helt orealistiskt. Därför kommer inte, såsom situationen är , att delta i mekanismen. Låt mig igen understryka att här handlar det inte alls om att smyga igenom några eurobeslut. Nästa gång vi prövar frågan ska det ske i en folkomröstning. Då ska vi naturligtvis fråga svenska folket om de vill ha kronan eller euron. Sedan ska vi naturligtvis följa det beslutet. Det är bra att vi har strama finanspolitiska ramverk i och i , men det är en annan fråga än ett euromedlemskap. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2010/11:4 till socialutskottet /11:28 och 32 till skatteutskottet /11:35 till utrikesutskottet Skrivelse 2010/11:29 till socialförsäkringsutskottet Motioner 2010/11:Ub4Ub7 till utbildningsutskottet /11:T1 till trafikutskottet 8 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM13 Förordningar för nät- och informationssäkerhetsbyrån (2010)520, KOM(2010)521 till trafikutskottet /11:FPM14 Strategi för jämställdhet 20102015 KOM(2010)491 till arbetsmarknadsutskottet /11:FPM15 Direktiv om angrepp mot informationssystem KOM(2010)517 till justitieutskottet /11:FPM16 Unga på (2010)477 till utbildningsutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2010/11:33 Återanvändning av upphovsrättsligt skyddat material i radio och tv Redogörelse /11:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Motioner med anledning av prop. 2010/11:30 Avgifter i Transportstyrelsens verksamhet 2010/11:T2 av m.fl. (V) 2010/11:T3 av (S) 2010/11:T4 av m.fl. (S) 2010/11:T5 av m.fl. (MP) Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /11:MJU7 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen EU-dokument KOM(2010)597 Förslag till och rådets förordning (EU) om ändring av förordning (EG) nr 648/2004 vad gäller användningen av fosfater och andra fosforföreningar i tvättmedel för hushållsbruk KOM(2010)611 Förslag till och rådets förordning (EU) om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:40 Bristande granskning av jobbcoacher av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:41 Konkreta åtgärder mot det fortsatta systemet med bonusutbetalningar av (S) till statsrådet (M) 2010/11:42 stöd till kolkraftverk i av (V) till statsrådet (M) 2010/11:43 Polisingripanden vid misstänkt terrorism av (V) till justitieminister (M) 2010/11:44 agerande för energieffektivisering i EU av (V) till närings- och energiminister (C) Interpellationerna 2010/11:40 och 41 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationerna 2010/11:4244 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:39 Jämställdhet på arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:40 Jämställdhetsfrågornas departementstillhörighet av (S) till statsrådet (FP) 2010/11:41 Prövning av den burmesiska juntan i () av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:42 Konsekvenser av apoteksmonopolets avreglering av (S) till socialminister (KD) 2010/11:43 , och informationsutbyte av (S) till finansminister (M) 2010/11:44 Hästnäringen och situationen för unga kvinnor av (S) till landsbygdsminister (C) Frågorna 2010/11:3941 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Frågorna 2010/11:4244 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:28 Fruktindustrin, miljökrav och arbetarskydd av (S) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.