prot · GX0976 · 2010-02-17 00:00:00 — Men på vilken punkt skiljer han sig från regeringen? Om detta blev han svaret skyldig. berörde klimatfrågorna, och i många stycken kan jag instämma. Sedan har vi, fru talman, banerföraren i den rödgröna politiken när det gäller utrikesområdet. Han är mer röd än grön. Det blir mer gammal retorik än modern handling och vilja. Svenska folket har i valet att välja mellan en aktiv utrikespolitik som vågar göra skillnad eller att hamna i utrikespolitikens utkant. Då blir det mer plakatpolitik här hemma från läktaren. Det blir mer utanförskap än aktiv medverkan. Jag såg och hörde den rödgröna oppositionen applådera när höll sitt anförande. Jag är övertygad om att det finns andra krafter runt om i världen som också skulle ha applåderat. Jag tänker på och några andra. Men, fru talman, jag måste också för alla som inte hade möjlighet säga att jag såg försiktiga försök till applåd när beskrev den rödgröna röran och även beskrev att en rödgrön utrikespolitik tenderar att bli mer vänster mer än . 17 (): Det har sagts ganska mycket i denna debatt, men kontentan och det besked väljarna har fått är ändå mycket tydligt: Om oppositionen vinner valet kommer det att ske en kraftig förskjutning åt vänster inom utrikespolitiken. Det är det som kommer att ske. Det har varit mycket tydliga besked här , till och med så långt att i praktiken signalerar till : Lita inte på oss! Vi känner ingen solidaritet med er. var vi, utrikesministern och andra, på och demonstrerade för frihet, men är det annat ljud i skällan från oppositionens sida. Det är uppenbart att den stora vinnaren i denna debatt är snarare än någon annan, egentligen. har vi en utrikesminister som mycket aktivt har åkt till världens stora metropoler och huvudstäder för att föra fram den svenska utrikespolitiken, svenska ståndpunkter, europeiska ståndpunkter och försöka baxa utvecklingen framåt. Vart tror ni att en utrikesminister som företräder skulle åka? I valet mellan att åka till eller , vad tror ni att partimedlemmarna kommer att kräva? Vad kommer trycket inom den socialistiska, marxistiska, eftersläntrande rörelsen att kräva? Varifrån kommer inputen till en politik efter valet om de rödgröna vinner som styrs av ? Jag finner väldigt stor oro för detta. Sedan vill jag också notera att det från den sidan talas mycket om solidaritet. Låt oss titta på vad som konkret har hänt! gick den fattiga världen miste om i bistånd eftersom Socialdemokraterna, inte klarade av att nå upp till enprocentsmålet. Vad händer om de vinner valet ? Hur många miljarder ska den fattiga världen gå miste om då 40 miljarder? kanske nöjer sig med 10 miljarder och med 15 eller 20 miljarder. Det är en viktig fråga att ställa. Det är nämligen resultaten vi måste värdera, inte bara de ord som förs fram. 18 (): Yttrandefriheten är den fria världens skarpaste verktyg. ska tända ljus i de mörkaste delarna av världen genom att lysa upp i de vrår där diktaturens och totalitarismens mörker råder för att avslöja brotten mot de mänskliga rättigheterna. Det gäller , , , och många andra länder där yttrandefriheten beskärs och skumrasket har fått fotfäste på initiativ av regimer som inte tål offentlighetens ljus. Det gäller just nu där regimen har aviserat ännu större begränsningar i användandet av Internet. Demonstrationerna i påminner om de demokratiska krafter runt om i världen som behöver vårt stöd. Vi får aldrig sluta att engagera oss och det har heller inte gjort utan vi måste ta vårt ansvar för demokratisk utveckling och yttrandefrihet även i länder som har en lång väg att gå. Direkt kopplat till rätten till yttrandefrihet finns rätten till tankefrihet och religionsfrihet. Människors rätt att finna svar på existentiella frågor och utveckla sin egen livsfilosofi är rättigheter som bygger upp identitet och djup kulturell förankring. FN:s konventioner ger ett heltäckande formellt skydd för dessa mänskliga rättigheter, men bristen på etik och moral hos totalitära regimer leder till att religiösa minoriteter betraktas som andraklassens medborgare. Den internationella rätten när det gäller mänskliga rättigheter reglerar individens rättigheter i förhållande till staters skyldigheter. Enligt artikel 27 i internationella konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter ska stater i vilka det finns etniska, religiösa och språkliga minoriteter tillåta dessa människor att utöva sin religion samt ha tillgång till ett eget kulturliv och språk. 19 (): Förmodligen har nu ett större inflytande i världen än i landets moderna historia. Vi hade visserligen en stormaktstid med inflytande i , men det var på ett helt annat sätt. Jag tror att vi fått inflytande också via Europeiska unionen tack vare ett starkt engagemang tillsammans med andra likasinnade. När det gäller säkerhet, som är central för , för och för världen, finns där nu några centrala, viktiga frågor. Det första är att deklarerar att vi gått från neutralitet till solidaritet. Vi tittar inte bort. Vi är med. Vi tar ansvar tillsammans med goda krafter. Det andra är utvidgningen av Europeiska unionen och västra . Den är alldeles avgörande för fredliga utveckling. Det tredje är det östliga partnerskapet. I sex länder i närheten av vår europeiska union hjälper vi till genom att bidra till deras frihet och suveränitet. Det är viktigt och alldeles avgörande för att dessa länder har kapacitet att själva forma sina beslut. Det är dessutom centralt att EU ställer upp bakom territoriella integritet. har genom historien varit ett stort bekymmer för sig självt och för världen. Om vi tittar tillbaka på ser vi att det var i krigen började, och det var i det värsta förtrycket förekom. Därför är den europeiska integrationen ett stort steg i mänsklighetens utveckling. Det är också därför man på andra kontinenter tittar på , för att se hur man kan omvandla krig och förtryck till frihet och fred. När det gäller relationen till andra kontinenter är det avgörande att vi har ett öppet , ett som inte sluter sig, som inte stänger sig och tror att vi kan bygga vår egen frihet och vårt eget välstånd genom att hålla borta influenser och impulser från andra delar av världen. Vi vet att frihandel och öppna gränser är det viktigaste instrumentet för att hjälpa fattiga länder. Frihandel är det enskilt viktigaste bidraget man kan ge till utrotandet av fattigdomen. När tittar på problemen i kommer man fram till att ett av de största bekymren är bristen på frihandel mellan de afrikanska länderna. Ofta betraktar vi frihandel som en fråga mellan i-land och u-land. Tragedin i dagens läge är bristen på frihandel mellan . Det är en av de största orsakerna till att fattigdomen dröjer sig kvar. Globaliseringen har visat sig vara det mest effektiva instrumentet i mänsklighetens historia när det gäller att minska fattigdomen i världen. Det finns en hel del kvar att göra, men mycket har också gjorts. Då handlar det inte enbart om ekonomi utan också om en stark social utveckling. Medellivslängden ökar i praktiskt taget hela världen, födelsetalen sjunker och kvinnors ställning förbättras snabbt. Det finns en hel del att göra från sida för att främja dessa mekanismer. Låt mig avslutningsvis säga något om , eftersom vårt engagemang där är centralt. Först och främst är det viktigt för afghanerna; det råder bred enighet om det i det afghanska parlamentet. När jag besökte träffade jag företrädare för olika delar av landet. Partiväsen i vår mening finns kanske inte, men det finns ändå företrädare för olika inriktningar. Samtliga underströk vikten av att , , västvärlden och världen i dess helhet känner engagemang för . Det finns också stor enighet i världen. Ett enigt säkerhetsråd har givit mandat för den internationella närvaron i . Vi vet att det inte är ofta säkerhetsrådet är enigt, framför allt inte i känsliga och centrala frågor. Denna breda enighet finns alltså i världen och också i regionen. Länderna runt är mycket angelägna om att , , västvärlden finns där. När man träffar folk från länder som , , och även , länder som inte alls är särskilt västvänliga, betonar de vikten av att vi ska vara kvar i , att vi känner ansvaret och inte sviker det afghanska folket. Det är nämligen vi som måste göra jobbet. De vill inte ha in varandra i , vilket sannolikt skulle hända om vi drog oss ur ISAF. Vad skulle hända då? Det kan vi naturligtvis inte med säkerhet veta, men vi kan väl tro att det vore att gå tillbaka till det inbördeskrig som rasade . Att en talibanregering skulle accepteras i hela är otänkbart. Att gå tillbaka till den typen av mörka krafter och den politik som fördes under talibanerna skulle helt enkelt inte accepteras i stora delar av det afghanska samhället. Därmed skulle det finnas risk för ett inbördeskrig och snart skulle nya trupper, från andra länder, tvinga sig in i kriget, kanske skulle det ske en somalisering av . Det är således glädjande att vi i den svenska har en bred samsyn. Vi har inte enighet för är inte med, men övriga sex partier är med på detta. Att denna breda samsyn finns är väl värt att understryka. 20 (): Det har varit intressant att lyssna här , men jag är också oerhört besviken. Jag hade tänkt hålla ett helt annat tal, men jag har kastat om. Jag hade förväntat mig en omprövning från regeringen, utrikesminister och . I den mediala debatten har vi nämligen hört att nu också ska lägga vikt vid jämställdheten. Men det kom inte. Det är en stor besvikelse. Därför måste vi utöver det som sagts i tidigare anföranden från partiföreträdare och det som vi har lagt fast i dokument upprepa att kvinnors rättigheter som människor och jämställdhetsfrågorna är viktiga för oss. Vi prioriterar dem och ser att det finns allt större anledning att uppmärksamma dem. Det finns förväntningar på som vi inte lever upp till. Jag ska vara rättvis och säga att det heller inte var något vallöfte från alliansen att prioritera jämställdhetsfrågorna. Men det fanns enskilda röster i debatten som var ute och sökte väljarnas stöd. De blåste sina väljare. ser vi resultatet. Då trodde jag att man kanske skulle komma här med en ansats till vad man skulle vilja lägga fram för väljarna i opposition. Men så blev inte fallet. Jag vill lyfta fram en särskild kvinna, . Birtukan Mideksa är en kvinnlig partiledare, den första och en av de få på den afrikanska kontinenten. Hon besökte och träffade Socialdemokraterna och även liberalerna. På grund av vad man lägger henne till last och det hon sade i är ändå ingenting att höja ögonbrynen för fängslades hon vid tillbakakomsten till . Jag har försökt att få besöka henne, men har blivit nekad. Jag hoppas att de aktiviteter vi haft till stöd för henne ändå på något sätt har påverkat hennes situation i positiv riktning. Men när majoriteten talar om lyfter man inte fram Birtukan Mideksa, detta ömmande fall. Hon är en symbol för att man inte har gjort den ansats när det gäller en samlad politik som vi vill göra för . Hon är också ett exempel på att kvinnliga MR-försvarare och kvinnliga politiker är dubbelt utsatta. Det kan vara svårt att bedriva oppositionsarbete och jobba med mänskliga rättigheter generellt, men är man dessutom kvinna kan det bli tredubbelt svårare. De här kvinnorna är värda och förtjänar vår uppmärksamhet. Det har också någon sagt här . Men i praktiken dras det bort från den politiska agendan. Man stänger ambassader där och bedriver en politisk dialog. Det är biståndskontor som uppgraderas. Det kan vara viktigt, men det är en annan diskussion. Mellan och den internationella ligger den utrikespolitiska debatten. Vi står också inför CSW, FN:s årliga uppföljningskonferens av kvinnokonventionen Cedaw. Men vi vet ännu ingenting om vad man tänker ta upp. Vad tycker regeringen om den nya genderarkitekturen? Många vill bara göra det till ett policyinstrument, men jag vill att vi också ska förse det nya organet med muskler för att kunna agera och hantera de brister i jämställdheten som vi ser och som påverkar hur konflikter kan utvecklas. I försöker man förbjuda och röda nallar med hjärtan på. Det är ett tecken. Men problemet är att kvinnor förtrycks på ett osedvanligt och oacceptabelt sätt. Men jag vet också att det finns starka krafter i ett land som som vill föra en dialog kring detta. Det finns inga hopplösa situationer. Vi måste ta vara på de möjligheterna! Vi måste använda EU. I den bilaterala diskussionen och dialogen som återkommer med tar vi inte upp ett av de stora problemen, att våldet mot kvinnor är av stor omfattning. Så många som av gifta kvinnor mellan är offer för våld i hemmet i form av misshandel, våldtäkt eller annat påtvingat sex. Det är UNFPA som säger det, ett FN-organ. Jag vill se en genderbaserad konvention mot våld i hemmet av män, mot våld i nära relationer. Jag tror att många kvinnor, inte bara här i , säger: Vem kan man lita på? Här i är detta även en följd av det vi har sett med en före detta polischef. Men detta är ett ännu större problem i länder där kvinnor har en svagare position i samhället och där samhällets institutioner är svaga. Jag tycker att vi ska dela med oss av våra erfarenheter och vårt engagemang, som också borde delas av majoriteten. Men vi vet att kvinnors rättigheter prioriterades bort under ordförandeskapet i och EU. Däremot vill jag på den lilla sekund jag har kvar säga att jag tycker att det är jättekul att vi också i andra delar än just dessa sammanhang prioriterar de här frågorna tillsammans i det rödgröna samarbetet. S-kvinnor, jämställdhetspolitiska talesperson och den kvinnopolitiskt ansvarige i tar tillsammans ställning för en skärpning av sexköpslagen och för att ska följa efter och . Låt lagstiftningen utan åldersgräns omfatta även sexköp i annat land! Då stöder vi dem som tycker att det här är viktigt och dem som blir utnyttjade. Vi stöder också Försvarsmakten, som vill ha en skärpning, inte minst som konsekvens av att 18 anställda inom Försvarsmakten har utnyttjat prostituerade på ett oacceptabelt sätt i . 21 () replik: Jag tycker att ändå glömmer bort väldigt många viktiga saker man kan göra för kvinnors rättigheter. När vi engagerar oss för innebär det i praktiken ett engagemang för rättigheter i de länder som är på väg in i Europeiska unionen. Vi har en Medelhavspolitik som strävar efter att fokusera på mänskliga rättigheter och demokrati i länderna kring , från i väst till i öst. Den viktigaste frågan just nu är väl vårt engagemang i . Jag har svårt att se att det skulle finnas någon annan plats på jorden där vi hade en viktigare uppgift i kampen för kvinnors rättigheter, som förs genom vårt engagemang och vad vi gör där, både med soldaterna och med de civila insatserna; soldaterna är en förutsättning för de civila insatserna. Vi får inte förringa detta. Vi får inte glömma bort de alldeles centrala delarna i kampen för kvinnors rättigheter. 22 () replik: Det är angelägna geografiska områden som lyfter fram från majoritetens sida. Men å andra sidan, när vi talar om samarbetet kring : Regeringen var arrangör av en stor konferens i . Men vår önskan att man där skulle ta upp de västsahariska kvinnornas situation har så långt jag kunnat utröna inte tagits till vara. Det är alltså fråga om vad man gör vid de möten man har. På samma sätt har jag ganska ofta konstaterat att man inte tar upp frågan om abort när man reser till eller . Vi vet att abort är en viktig fråga och ser den som en mänsklig rättighet. Vi ser sambanden mellan begränsningar av eller totalförbud mot abort och en problematik med skador för kvinnor och mammadödlighet. Det gäller att man använder de instrument man har. Tycker som vi att abort är en mänsklig rättighet? Då har vi ett konkret ställningstagande. 23 () replik: vet mer än många andra om vårt engagemang i internationella organisationer. är själv aktiv i , som är en av de organisationer som tillsammans med och andra verkar för mänskliga rättigheter på alla områden, inklusive kvinnors rätt. Om man verkar för mänskliga rättigheter i allmänhet innebär det att man också verkar för kvinnors och för den delen barns rättigheter också. Vi särskiljer inte detta, utan ser det som en central del. Ofta är det de mest utsatta grupperna som tjänar mest på ett starkt engagemang för mänskliga rättigheter. Vi verkar för detta, och det har jag uppfattat att vi har gjort gemensamt och decennierna genom ett starkt engagemang i dessa internationella organisationer. Detta finns kvar, och jag tycker att det vore synd att utmåla det här som en stor skillnad. Sexuell och reproduktiv hälsa har om jag minns rätt varit en prioriterad del inom ramen för det svenska biståndet länge och är det fortfarande. 24 () replik: Jag konstaterar att inte svarar på min fråga om man från majoritetens sida ser abort som en mänsklig rättighet. Då har vi en skillnad här. De politiska blocken drar alltmer isär. Vi kan ibland hitta gemensamma ståndpunkter på ett konstruktivt sätt där vi finns utanför gränser, men det är inte alltid så. drar det också där åt andra hållet, och man ser en ökad splittring. Det är inte en slump att den moderata delegationen till aktivt röstade för och bidrog till att den grupp som man tillhör har en mycket konservativ gruppledare i Volanti från som inte står bakom FN-dokument som vi kommit fram till gemensamt som Pekingdokumenten. Det speglar också vilken grundsyn man har när man väljer sina samarbetspartner. Vi ser gång på gång att skillnaden är större när vi betraktar politiken utanför vårt lands gränser där det finns en ökad synlighet och granskning. 25 () replik: Jag kände att jag måste begära replik på inlägg. På något sätt känner jag det som att hon är ett offer för sin egen mytbildning när hon tar upp de stora konfliktytorna på jämställdhetsområdet. Jag vet inte om inte hörde när utrikesministern föredrog utrikesdeklarationen. Där pekade man på att försvaret av de mänskliga rättigheterna är en i svensk utrikespolitik. Vi verkar för att stödja MR-förespråkare runt om i världen. Det handlar inte om att exkludera någon. Det handlar om att jobba för dem runt om i världen. Där lyfte man särskilt fram . Det handlar likaså om resolutionerna och 1820. Jämställdhetspolitiken är central i millenniemålen och i fattigdomsbekämpning. Jag hörde om jämställdhetspolitik på många områden. Hur kommer det sig att just inte hör och inte vill ta till sig de signalerna? 26 () replik: Jag hade tänkt att hålla ett helt annat tal. Jag trodde att vi skulle få en helt annan utrikespolitisk deklaration från majoriteten. Jag känner en besvikelse över att de utfästelser som man har gjort i medierna inte blev en realitet här. Jag hade hoppats att vi här skulle stå mycket enigare. Faktum är att det könsgap vi ser i den inhemska politiken finns i allt större utsträckning också i vår utrikespolitik. Det måste vi kunna lyfta fram här. Det är alltmer känt bland dem som betraktar politik. Jag möter det. De frågorna måste också från möta. Vad har hänt i ? Varför stöder ni inte detta längre? Det gäller framarbetade konventioner mot genderbaserat våld. Varför försöker förstöra det arbetet? räddades det av och parlamentariska aktiviteter. Den förändrade bilden måste också lyftas in i den här kammaren. Det är klart att jag är bekymrad över att ser som sitt mandat att försvara en politik som står för en ökad ojämställdhet som är alltmer känd. 27 () replik: Måhända är det så att talar om sin egen politik. När jag hörde föredra regeringens utrikespolitik hörde jag på många områden ordet jämställdhet. Jag hörde det inte när det gäller Socialdemokraternas egen politik. Jag får väl leva med det Vi kan bocka av punkt efter punkt i den svenska utrikespolitiken när det gäller insatser för MR-försvarare, att bekämpa fattigdom, som drabbar kvinnor hårdast, sexuell och reproduktion hälsa och andra områden. Vi har en stark tydlighet i de delarna. Jag hör uppenbarligen, till skillnad från , en tydlig signal om att går i täten när det gäller jämställdhetsarbetet. Jag hade så sent som för bara någon vecka sedan en diskussion i om detta. 28 () replik: representerar ett parti som från början stödde sexköpslagen. har man tagit den ledande rollen i att bedriva krypskytte mot en sådan riktig grundläggande lagstiftning. Vi rödgröna vill se att den lagen sträcker sig till andra länder just för att motsvara de krav som finns från Försvarsmakten och ge den stöd att arbeta utifrån sina uppförandekoder. Ställer och upp på det kravet här ? Vill du se en sådan lagstiftning? Vill du att vi följer efter och och tar in vad man har sagt också i ? (: Vi får betrakta frågor som retoriska.) 29 i (fp): Varje svensk vet numera vem journalisten är. Flera hundra tusen har skrivit under protestlistor med krav på hans frigivning från eritreanskt fängelse. Men ännu är inte väntan över för eller hans fru och tre barn i . Den olidliga, oroliga och omänskliga väntan har varat , bara för att han hade en egen åsikt. Situationen i är grym. Enligt Reportrar utan gränser sitter lika många journalister i fängelse där som i . Fyra av de 30 journalister som har fängslats har avlidit av de rysliga fängelseförhållandena. Runt 3 000 människor sitter fängslade på grund av sin religiösa tro. Kollektiv bestraffning tillämpas genom att armédesertörers hela familjer fängslas. I princip all samhällelig verksamhet är förbjuden. Dagen innan kom dock en liten julklapp, den säkerhetsresolution jag håller i min hand. FN agerar nu mot . antog säkerhetsrådet resolution mot för dess understöd till terroristgrupper som Al-Shabaab som förhindrar fred i och hela regionen. Resolutionen innebär att FN har beslutat om ett vapenembargo mot . I resolutionen ingår också att ska införa precis det som vi i tvärpolitiska har efterlyst: För det politiska och militära ledarskapet införs rese- och viseringsförbud, och deras utländska tillgångar ska frysas. Det är dags att den eritreanske ledare släpper sitt krampaktiga grepp om folk och om . Det är dags att verkställa . Det är dags att ännu fler skriver under protestlistorna och håller protestgrytan kokande. och hans familj behöver vår solidaritet för att orka kämpa vidare. Jag vill också ta upp ett annat land som engagerar mig mycket, nämligen eller som det också kallas . Vid mitt senaste besök ledde jag en delegation från parlamentariska församling. Vi träffade representanter för civilsamhället och oppositionspartierna. De tecknade en dyster bild av utvecklingen. Den luft som hade blivit något lättare att andas under de senaste ett till två åren har åter igen blivit tyngre. Mötet med gjorde ett starkt intryck på mig. Kontrasten mellan den varma, propra möteslokalen där vi möttes och den nya typ av förföljelse som denne ungdomsaktivist utsattes för var stor. blev kidnappad på öppen gata, intvingad i en bil, fick en huva körd över huvudet och mobil och dator konfiskerade. Sedan kördes han långt utanför . Det värsta , berättade han, var hoten om att han skulle dödas och att han skulle tvingas gräva sin egen grav. Till slut blev han utsläppt långt ute i ödebygder i den bitande vinterkylan med en stång instucken i jackan från ärm till ärm för att försvåra hans rörelser. Det går inte att förställa sig hur det är att utsättas för en sådan psykisk tortyr, men detta är verklighet, bara för att han har en egen åsikt. Det är dags för att återupprätta demokratin i ! Det är dags för EU att öka sin press på landet! Det är dags för ännu fler att få upp ögonen för det som hände och andra aktivister! Han och de andra behöver vårt stöd. Någon kanske undrar: Angår detta, som sker så långt borta, verkligen mig? Ska jag som bor här i bry mig? Svaret från är ett tydligt ja. Det pågår en kamp i världen mellan liberalism och totalitarism, mellan frihet och förtryck och mellan demokrati och diktatur. , en amerikansk tankesmedja som mäter frihetsgraden i världen konstaterar att friheten i världen minskar. Den positiva trenden sedan murens fall är bruten. Förtryck och ofrihet ökar. Alarmklockorna ringer för oss som har lyckan att bo i en demokrati. Om kanske supermakten med stort S ligger öster om oss och inte västerut.