prot · GX09118 · 2010-05-07 00:00:00 — Det är ingen annan som kan stå för notan för de rödgrönas prioriteringar. De rödgrönas prioriteringar handlar inte om kommunerna. Det är 6 miljarder till kommunsektorn. Det finns säkert många områden i kommunsektorn som behöver pengar, men den stora prioriteringen i De rödgrönas budgetförslag är och förblir bidragen och Amspolitiken. Det är där vi talar om 161718 miljarder. Det är dit pengarna går. De som sätter sig i bilen är tre miljoner. lovade att ingen låg- eller medelinkomsttagare skulle betala höjd skatt ingen. Så visar det sig att det är tre miljoner. Tre miljoner kan knappast beskrivas som ingen. Det är den prioriteringen Socialdemokraterna och De rödgröna gör: höjda skatter på transporter, på ungdomar och på hushållen. De pengarna ska läggas till bidragsdelen. Kommunerna är inte en prioritering från Socialdemokraternas sida. Vi diskuterar KI:s prognos här. Det finns inte några 13,5 miljarder i det rödgröna alternativet till höjda statsbidrag till kommunerna. Det finns inget i närheten av det. Det är inte ens halva beloppet. Prioriteringen är bidrag, inte verksamhet. 20 (): talar så föraktfullt om bidrag. Det handlar om sjuka människor som han ska tvinga ut till en stupstock. Han talar så föraktfullt om de arbetslösa som har blivit av med sina ersättningar fast det är de som har förlorat sitt arbete. Ni tror att blir de sjuka bara fattigare hittar de ett jobb. Blir de bara fattigare kommer även de arbetslösa att hitta ett jobb. Det är mycket föraktfullt att se människor på det sättet, . Det klär inte en finansminister att tala så nedsättande om sjuka människor och om arbetslösa människor. Vi satsar 12 miljarder på kommunerna, eftersom vi tycker att det är så viktigt. Välfärden är så viktig för människorna. Om inte litar på må det vara hänt, men det kan finnas andra som litar på de utredningstjänster som vi har. De visar det som vi beskriver i vårt rödgröna alternativ, nämligen att den tiondel av befolkning som är allra rikast, som har de högsta inkomsterna och de stora förmögenheterna är de som kommer att få vara med och bidra mer fortsättningsvis till vår gemensamma välfärd. Alla andra tjänar på vår politik, för vi vänder på steken. Ni hade en omvänd . Vi drar det tillbaka till en , för vi tycker att den svenska modellen är bra. Vi tycker att det är bra att ha en välfärd som betalas av det gemensamma, där alla är med och bidrar på sitt sätt. Vi vill ha en rättvis skattefördelning, rättvisa och solidaritet. Vi ska ställa upp för varandra och inte tala så föraktfullt om sjuka människor och arbetslösa som gör här. Vi satsar 12 miljarder på kommunerna , och det är jag stolt över. 21 Finansminister (): Den ekonomiska utvecklingen i kommunerna präglas nu av att skatteintäkterna enligt SKL ökar med 11 miljarder respektive 33 miljarder . Sysselsättningen stiger med lite över 20 000, och utgifterna för verksamhet ökar med 40 miljarder. Det är ett uttryck för att vi har kunnat prioritera den kommunala verksamheten, fört en aktiv stabiliseringspolitik och har en aktiv politik som gör att sysselsättningen gradvis ökar. talar om omställningsförsäkringar. Det är det vi är för: omställningsförsäkringar. Det är det som bekymrar mig. A-kassa ska vi ha. Sjukförsäkring ska vi ha. Förtidspension ska vi ha. I största möjliga utsträckning ska de vara omställningsförsäkringar, ett stöd för människor för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det är därför jag tycker att det är så märkligt att Socialdemokraterna har som sin tyngsta prioritering att förvandla dem till bidragssystem, att ta bort kontrollerna, höja ersättningarna och ta bort spärrarna. Det är det som är det rödgröna alternativet, att vräka ut pengar över de olika transfereringssystemen. Det är inte kommunsektorn som är prioriteringen. KI hänvisas det till. De säger 13 ½ miljard. De rödgröna tillför 6, eftersom vi talar , 2011, då det är 6 miljarder. Det ska ställas mot de 1617 miljarderna. Jag kan naturligtvis lägga ihop de 1617 miljarderna år för år. Lägger vi ihop dem nästa mandatperiod talar vi om i runda slängar över 60 miljarder, om vi ska ackumulera siffrorna. Men det är det som är prioriteringen. Hur får de fattigare det bättre av höjda bensinskatter? Hur får de som har trånga ekonomiska villkor det bättre av att priserna stiger på grund av kilometerskatten? Hur får de det bättre för att lärare och får höjd skatt? Det är en väldigt märklig fördelningspolitik, där fattiga människor ska få betala höjda priser. Sedan ska man säga att detta är en förbättring. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2009/10:330 om ökade inkomstklyftor 22 Finansminister (): har frågat mig vad finansministern avser att göra för att minska inkomstklyftorna. Regeringens huvudfokus har sedan den tillträde 2006 varit att minska utanförskapet och återupprätta full sysselsättning. När fler arbetar och färre försörjer sig på sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället gradvis. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är därför att få fler i arbete. har flera viktiga steg tagits för att långsiktigt förbättra sysselsättningsgraden. Drivkrafterna till arbete har blivit starkare, arbetsmarknads- och utbildningspolitiken har reformerats, och vägarna tillbaka från sjukskrivning till arbete har blivit fler och bredare. Kostnaderna för att anställa personal har sänkts, och det har blivit enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Den internationella lågkonjunkturen i finanskrisens spår har inneburit en kraftig ökning av arbetslösheten. har dock klarat sig bättre än många andra länder. Aktiva insatser för jobben och välfärden tillsammans med ett ansvarstagande för de offentliga finanserna har varit viktiga ingredienser i regeringens politik för att överbrygga krisen. Fördelningspolitiken har varit i fokus. Det är viktigt att de som drabbas hårdare än andra också ska få ta del av förbättringarna när utvecklingen vänder. I vårpropositionen har därför åtgärder riktats mot de grupper som står längst från arbetsmarknaden och för att motverka en utslagning av ungdomar och äldre arbetskraft. Andra grupper som har drabbats hårt av krisen är pensionärer och barnfamiljer. Regeringen har därför föreslagit en höjning av flerbarnstillägget och en förstärkning av grundavdraget för pensionärer. I budgetpropositionen genomfördes dessutom en höjning av bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Därmed hålls inkomstfördelningen samman, och de långsiktiga förutsättningarna för hög sysselsättning och stark tillväxt förbättras. 23 (): I den förra interpellationsdebatten påstod att man inte kan lita på . Han hade andra beräkningar, påstod han. Jag hävdar ändå att är en mycket bra utredningskälla. De har räknat ut att den tiondel med de största inkomsterna har fått nästan lika mycket av regeringens skattesänkningar och reformer som av svenska folket. De har också räknat ut att den allra rikaste procenten, de som tjänar eller mer, tillsammans har fått lika mycket som av dem som tjänar minst. Det här är klassisk moderatpolitik. påstår att han tycker att det är viktigt med fördelningspolitik ja, han fördelar till de rika och tar från de fattiga. Det är moderatpolitik, och den här regeringen bedriver det. Det beklagar jag, men vi kan få en ändring . Vi kan nu tydligt se att vi rödgröna har ett väldigt bra budgetalternativ, där vi vänder på steken och ser till att utsatta människor faktiskt får en möjlighet att försörja sig igen, eftersom vi sätter jobb och utbildning först. Vi satsar på 100 000 fler jobb och utbildningsplatser. Det är sådant som föraktfullt kallar för Amspolitik. Han tycker att det är fult när människor får en arbetsmarknadspolitisk utbildning. Sådant gillar inte . Har man sabbat chansen när man är ung ska man inte få en chans till, enligt . Det beklagar jag. Det är 100 000 färre som har fått jobb under den här mandatperioden. Den rikaste procenten har fått 25 gånger mer än de fattigaste. Ni har sänkt skatten i stället för att satsa på välfärden. Arbetslösheten ökar snabbare i än i andra länder. är ett socialbidragsparti eftersom socialbidragen har ökat i av landets kommuner. Ett socialbidragsparti är vad är. Ni ser till att människor blir beroende av socialbidrag. Jag uppskattar att det finns sådana skyddsnät, men det är ni som har försatt människor i den här situationen. Det gäller särskilt unga människor. Ännu fler har fått socialbidrag. Det är tur att det finns socialbidrag, men det är ni som har fört en politik så att de har hamnat i det läget. Ni har bedrivit en mycket tydlig politik. Ni tycker att allt som har med aktiva åtgärder för de arbetslösa att göra är Amstrams, som kallar det, och det ska skäras ned. Ni för en politik som gör att de sjuka inte har någon trygghet. Vi vill ändra på detta. Vi vill vända på det, precis som jag har sagt , och se till att inkomstklyftorna minskar i stället för att öka. Det var det min interpellation handlade om: hur vi ska minska inkomstklyftorna. politik och hans svar här visar väldigt tydligt att han tänker fortsätta på den inslagna vägen, nämligen att se till att det blir ännu större klyftor. Han nöjer sig väl inte förrän han sett till att det blir låglönejobb även i det här landet så att fler putsar skor och bara erbjuds dag-för-dag-jobb, eftersom fler och fler tillfälliga jobb nu uppstår. Det är ingen bra politik. Vi behöver ha ordning och reda i ekonomin, och vi behöver satsa på att minska klyftorna, inte öka dem. 24 (): Jag tycker att debatten om inkomstskillnader är intressant. Jag läste i om en rapport som hade gjort. Finansministern brukar hänvisa till olika forskningskällor och liknande för att rättfärdiga sin politik. Den här har tittat på hur det ser ut i olika länder, om man för en utjämnande politik eller om man för en politik som ökar de ekonomiska skillnaderna. I studien har man satt upp fem punkter som gäller om man vill skapa en jämn fördelning som ger möjligheter för människor att få större chanser under livet. Den första punkten handlar om att det ska vara en skola som är socialt blandad, där lärande sker gemensamt och där många barn tidigt börjar i förskolan. Den andra punkten handlar om högre grad av omfördelning och progressiva skatter. Den tredje punkten handlar om generösa arbetslöshets- och sjukförsäkringssystem. Punkt fyra handlar om hög facklig organisationsgrad och hög kollektivavtalstäckning. Punkt fem handlar om små inkomstskillnader. De här fem punkterna säger innebär att man kan föra en mer utjämnande fördelningspolitik i ett land. Vi kan konstatera med borgerlig regering att vi har gått i precis motsatt riktning. Det är också det interpellationen handlar om. Jag kan ta ett annat exempel som jag fick ta del av . Det var en annan rapport som tittade på hur a-kassorna har utvecklats i olika . låg vi på femte plats när det gäller ersättningsnivåer. har vi rasat ned till 21:a plats. Vi börjar så att säga nå bottenligan när det gäller a-kassan i . Det kan väl ändå inte innebära att den politik som finansministern talar sig så varm för handlar om att skapa ett utjämnande samhällssystem där människor ges lika chans. Det är väl snarare tvärtom, att ni för en politik som resulterar i ökade ojämlikheter på område efter område. Det är detta som den politik företräder står för. Det vore väl bättre att erkänna det i stället för att i ett interpellationssvar försöka påstå någonting annat? Fakta talar ju sitt tydliga språk. Vi har tagit del av SCB:s siffror i som har visat att inkomstklyftorna aldrig har varit så stora som sedan de började mäta . På område efter område kommer alltså fakta från andra som pekar på att vi har en utveckling i där inkomstklyftorna ökar och att regeringen inte gör något för att förhindra det utan snarare tvärtom jagar på för att skapa ökade inkomstklyftor. 25 Finansminister (): Ett bra samhälle präglas av sammanhållning, begränsade ekonomiska skillnader, trygghet och välfärd och på att detta byggs på en arbetslinje, det vill säga att många är på arbetsmarknaden och arbetar. Det är så vi bygger långsiktig sammanhållning. Jag har inte hela inkomstspridningstabell framför mig, men jag har ett tjugotal länder. Jag noterar att de länder som klarar sig bra är till exempel , , och . Det är några exempel, alla länder styrda av partivänner till mig. Alla dessa länder styrs av regeringar som bygger arbetslinjen och som därför skapar ett sammanhållet land. Sedan har vi andra länder som klarar sig sämre: , , . Där är det en större inkomstspridning. Det är länder som styrs av socialdemokratiska partier. Det kan tyckas häpnadsväckande att alla de välskötta välfärdsstater som skapar trygghet styrs av progressiva mitten-höger-regeringar. Länder med stora klyftor och stor oordning tycks genomgående styras av socialdemokratiska partier. Tittar vi på utveckling här ser vi ett långt socialdemokratiskt maktinnehav innan vår regering kom till. Vi ser en kraftig ökning av inkomstspridningen och förmögenhetskoncentrationen som resultat av det långa socialdemokratiska maktinnehavet, och det beror på att prioriteringen i politiken är så tydlig för Socialdemokraterna: höjer skatten för dem som sätter sig i bilen och åker till jobbet. Man lägger pengarna på att nedmontera arbetslinjen. Det är huvuddragen i den socialdemokratiska politiken, det är huvuddraget i De rödgrönas politik och det är huvuddraget i den politik man bedrev under sitt regeringsinnehav. Det får effekter. Det spelar roll med politik. Jag nämnde bensinskattehöjningen som undergräver köpkraften. var väldigt stolt över budgetalternativet, så det måste vi diskutera. Men ta i stället de unga! Det blir en höjning på av arbetsgivaravgiften per ung människa. Ett företag med 20 anställda som är får i höjda sociala avgifter. Det finns inga vinster att ta dessa pengar ifrån. Vi har nedpressade vinster som sätts utifrån de internationella avkastningskraven. Detta landar i färre sysselsatta. Man måste dra ned på sysselsättningen för att betala de 600 000 till i skattehöjning bara på ungdomsarbetsgivaravgiftssidan, som är vad vi talar om. Skulle det vara ett företag som erbjuder RUT-tjänster är det bara nedläggning som framstår som möjligt med den här skattechocken. Det kan bara leda till färre sysselsatta eller till att man rullar över det här i höjda priser. Vi vet ju vem som får betala de höjda priserna. Det är inte slumpmässigt. Det var därför sade att vi skulle hata inflationen. Inflationen tas ju ut hårdast på dem som är pensionärer, hårdast på dem med lägre utbildning och lägre inkomster, hårdast på dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden och hårdast på dem som inte har stora tillgångar. Vårt mål för politiken är arbetslinjen. Det är det som är kärnan i den här regeringens arbete full sysselsättning. Alla som vill och kan ska ha ett arbete, unga, invandrare, äldre, alla ska vara på arbetsmarknaden så långt det går, därför att det bygger välfärden. Det bygger en möjlighet att ge trygghet till alla medborgare och det ger oss en grund för att skapa ett samhälle som präglas av sammanhållning. 26 (): Det hade varit bra om det hade stämt. Det går ju att säga en sak men göra en annan. påstår att han sätter jobben först, men arbetslösheten har ju ökat dramatiskt. Ni påstår att ni behöver ha på er för att komma ned till det läge på 6 procents arbetslöshet som gällde när ni tog över. Ni måste ha på er för att komma ned till det igen. Ni sätter inte jobben först, det är ju vi som gör det. Jobben, jobben, jobben! Jobb och utbildning är det som vi satsar på och ska se till att vi genomför när vi har vunnit valet . Full sysselsättning ja! Självfallet är det det absolut viktigaste målet för oss. Det är därför som vi vill att människor ska få möjligheter. Vi ska inte stänga dörrar för dem som har strulat i skolan utan de ska få en chans till. De ska till och med få en chans till och en chans till. Man ska inte bara hålla på och stänga dörrarna för de ungdomar som så väl behöver en utbildning just . säger att det är fult med Ams, fy vad hemskt! Kalla det något annat då, men ge dessa ungdomar en möjlighet att skaffa sig en utbildning så att de står rustade när det vänder igen, så att de får en möjlighet. Låt dem inte bara gå där ute och inte ha någonting att göra. Ungdomar behöver en bra utbildning. Det tänker vi rödgröna satsa på , när vi har vunnit valet. Återigen: Vi sänker arbetsgivaravgiften för småföretag, för vi tycker att det är viktigt. vice statsminister påstod ju att hon skulle satsa på småföretagen, men det första hon gjorde var att ge dem en smäll på käften genom att höja skatten för dem med 37 000. Det är väldigt mycket pengar för ett litet företag. Det gör ni. Dessutom tar vi bort arbetsgivaravgiften, eller motsvarande, helt för dem som anställer en arbetslös ungdom. Det är viktigt att bryta långtidsarbetslösheten, , så att ungdomar faktiskt kommer in på arbetsmarknaden och får en chans. Därför är det viktigt att rikta åtgärder och inte hålla på och slösa med skattepengar på det viset, att bara smeta ut på alla och ge bidrag till arbetsgivare som redan har ungdomar anställda. Det är alltså viktigt att rikta stöden så att de går till rätt personer, nämligen till dem som är arbetslösa och till de arbetsgivare som anställer en arbetslös. Det är mycket mer ansvarsfullt att göra på det viset än att smeta ut det på alla. Det vet och han har fått påpekanden av många som har sagt att det är ett ineffektivt sätt att göra ett utsmetande på 10 miljarder som har gjort. Men vi riktar stödet särskilt. Bara lite kort, eftersom älskar bensinskatten. Det vågar inte ni tala om för väljarna. Ni har höjt bensinskatten under den här mandatperioden, men ni är fega nog att inte våga tala om det för väljarna. Dessutom handlar det, om man kör , om en kostnad på . Det är vad ni redan har ökat kostnaderna med för bilisterna. Det har blivit dyrare att ha en bilförsäkring. Det blir också dyrare att gå till bilbesiktningen med er politik. Ni har ju lagt pålagor, fasta kostnader på bilisterna, sådana fasta kostnader som gör att människor tycker att de inte tjänar någonting på att ställa bilen hemma. Vi ska ju se till att vi riktar åtgärderna miljösmart så att industrin börjar tillverka bilar som blir energisnålare. Vi ger bidrag till dem som konverterar sin bil till ett annat bränsle. Det är mycket smartare, . 27 (): började med att säga att det är andra länder som styrs av socialdemokrater som har svårigheter att klara den ekonomiska krisen. Det är väl korrekt. Ändå kan man komma ihåg att utvecklingen i beror på den nordiska modellen, som vi också företräder från svensk socialdemokrati och har gjort , nämligen att man ska ha en stor offentlig sektor som omfördelar resurserna för människor i samhället. Det är det centrala i vår politik. Det har vi också pekat på. De lever ju kvar med den modellen. Det intressanta är hur utvecklingen har varit. Det är därför som de siffror som jag tog fram från är intressanta, att vi faller ned nu när ni har gjort de här drastiska förändringarna. Interpellationen handlar om vad finansministern avser att göra för att minska inkomstklyftorna. När jag läser i interpellationssvaret kan jag notera att det står lite längre ned på första sidan att det är viktigt att de som drabbas hårdare än andra också ska få del av förbättringarna när utvecklingen vänder. Men det kommer ju inga sådana förslag. Det görs inga förändringar, utan det är tvärtom så att människor som har drabbats hårt drabbas ännu hårdare. Vi har diskuterat sjukförsäkring och a-kassa. Det som händer i kommunerna är att man får ta en allt större del av sina pengar till och lägga pengar på försörjningsstöd därför att de centrala trygghetssystemen inte fungerar för människor, vilket gör att du har en kostnadsexplosion på socialkontoren runt om i landet som innebär att kostnaderna ökar med . Det är sådana pengar som i annat fall skulle ha använts till välfärdsbygget som man får använda för att kompensera människor som inte har tillräcklig ersättning från trygghetssystemen. Det är det som är problemet. Det är det finansministern inte ser. 28 Finansminister (): återkommer till temat säga och göra. Det är ett bra tema. Vilka stater är det som erbjuder människorna stabila villkor, sammanpressad inkomstfördelning, låg fattigdomsrisk, högkvalitativa välfärdstjänster och en stabil ekonomisk miljö? Jag vill tacka för att han kom in i debatten. Det gav mig anledning att ta fram den här inkomstspridningslistan från och där göra noteringen att det är , det är , det är och det är . Det är länder som inte ska skära ned och sanera. Det är länder som har liten inkomstspridning, som har klarat arbetsmarknaden bättre i krisen och som kan ha en trygg välfärd därför att man upprätthåller arbetslinjen, därför att det är regeringar med samma inriktning som den i som sköter de länderna. Vi har andra länder i med större ekonomiska skillnader, , , och . Där kommer vi nu att få se vad som kommer att hända, med drakoniska nedskärningar av välfärdssystemen, dramatiska skattehöjningar, social spänning och oro. Det blir resultatet när man tappar greppet om de offentliga finanserna, när man inte kan föra en ansvarsfull ekonomisk politik därför att man har lyssnat på dem som ständigt ropar för lite och . Säga och göra är ett väldigt bra tema. Det ska vi uppehålla oss vid. Socialdemokraterna ökade inkomstspridningen de satt i regeringsställning. Det är viktiga fakta i en diskussion om inkomstspridning. Man kan fråga sig vad som är mål och medel här. Är inkomstspridningen medlet för Socialdemokraternas ambition att öka förmögenhetskoncentrationen? Är det det som är mål och medel här? Hur hänger det ihop? All politik har fördelningskonsekvenser. All politik kan analyseras utifrån fördelning. Låt oss göra det med kilometerskatten. Jag råkade åka förbi hemma i . De säljer tidningspapper därifrån. Det är en bransch som tappar . För oss i är det en central och avgörande bransch. Därifrån går det bilar i långtransport. De får i ökade årskostnader. Det kan inte kompenseras med några 54 000 i sänkt arbetsgivaravgift på lönesumman. Det är som man höjer kostnaderna med. kan inte gå till sina tidningar i eller i och säga att de behöver mer betalt därför att de har fått en socialdemokratisk regering som tänker bygga ut bidragssystemen: Kan ni betala? We have something that we call kilometerskatt. Tidningarna kommer att säga: Tack och hej. Vi går någon annanstans och handlar. Det här kommer att tas på sysselsättningen i pappersindustrin. Det här kommer att tas på sysselsättningen i hela skogsindustrin. Holmen kommer att pressa över detta på sina leverantörer, det vill säga de killar som står i skogen med skogsmaskinerna och röjer. Det är de som får bära kilometerskatten. Det är därför den har så regressiva fördelningskonsekvenser. Det här vet vi; det visar utredningarna. Det är fråga om vad man säger och vad man gör. nämner en sänkning av arbetsgivaravgifterna. Låt oss se på företaget med 20 anställda . De får en arbetsgivaravgiftshöjning på mellan 600 000 och 800 000. Låt oss hoppas att de inte har några transportbehov. Annars är det fråga om 600 000800 000. Då säger att de får en generös kompensation på 54 000. Vi vet vad som händer om företagen får så kraftiga kostnadsökningar. Det motsvarar en extra avtalsrörelse. Det blir kostnadshöjningar och färre sysselsatta. Alla människor som har arbetat i ett företag vet att om kostnaderna höjs måste de tas ut någonstans antingen på priserna eller på andra kostnader. 29 (): Jag trodde inte att finansministern skulle blanda äpplen och päron. Men okej, låt oss tala klarspråk, . vet att det var en borgerlig regering i som gömde och glömde. har berättat för oss i finansutskottet att det var den borgerliga regeringen som inte hade ordning och reda, och har socialdemokraterna fått ta tag i situationen. Det glömmer att berätta när han räknar upp andra länder. Det är inte lika kul. Han vill inte nämna heller, men det är väl för att de inte är med i EU kanske. Vi vet hur det är, nämligen att vi har byggt upp den svenska modellen.