prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — Lyssnar man på denna debatt, och om man har lyssnat på många andra debatter , framgår det att det här är frågor som är intressanta och får många människor att engagera sig. Arkitektur, planering och byggande är för de flesta av oss, och för många andra svenskar, både intresseväckande och fascinerande. Städernas planstruktur och arkitektur vittnar om våra företrädares mödor såväl i landets byggnadsnämnder som i lagstiftande församlingar att få en god samhällsplanering. Dock förändras samhällets krav och strukturer . Det som var krav är det inte . I planeringen har framför allt mer långtgående krav på såväl miljöåtgärder som tillgänglighet blivit starkare . Den nuvarande planlagen kom till i sina största delar 1987, alltså . Bakom den nya plan- och bygglag som vi debatterar och ska besluta om finns, precis som några av de föregående talarna har sagt, ett flertal års arbete med diverse utredningar från regeringen till regeringen . Det är en lagstiftning som bygger på ett gediget arbete. Det är bara att titta i det betänkande vi har framför oss för att se vilka utredningar som man har tagit del av och också arbetat in i lagstiftningen. Det kanske viktigaste är kravet på byggprocessen. Byggprocessen ska förenklas, men kontrollen av de byggnader som uppförs ska stärkas. Jag har läst det här på ett annorlunda sätt än , kanske med annorlunda glasögon, och kommit fram till att det är ganska många och ganska långtgående förslag som finns i den nya lagstiftningen. Det kan vara alltifrån tillgängligheten till kraven på hur man ska behandla bland annat miljökonsekvensbeskrivningarna, men också till exempel större olyckor, alltså samhällsolyckor. När det gäller den erfarenhet som man har haft från den gamla finns det många som har vittnat om vilken besvärlig värld man ger sig in i när man ska bygga om eller till eller kanske till och med nybygga sin fastighet. Det är väldigt långa väntetider, och misstag från den enskilde kan bli dyra i form av sanktionsavgifter med mera. Jag har träffat en stadsarkitekt som brukar skämta om att mannen som skulle bygga carport hade hunnit flytta och inte hade råd med bilen när han väl fick sitt bygglov. Det är klart att en sådan inställning till lagstiftning och handläggning aldrig är bra. Därför är jag väldigt nöjd och glad med att den lagstiftning som vi tar fram är väldigt mycket tydligare och har väldigt mycket mer fokus på den enskilde och kommunens ansvar för att informera och se till att ge god handledning till dem som söker bygglov. Det är som sagt bra med förenklingen. slår man fast viktiga värden. Till exempel att söka bygglov har för många inneburit att de fått vänta . Därför är en viktig del att kommunerna måste ge svar angående bygglovet , som man nu slår fast i lagstiftningen. Det är också bra och rättssäkert att ett bygglov ska vinna laga kraft, att man har ett papper i handen på att det beslut som har fattat också ska gälla och även att man inte ska kunna överklaga det ganska . Det som också är bra med den nya lagstiftningen är att man ska redogöra för villkoren för ett bygglov, att man även här sätter den enskilde i fokus och säger: För att få det här bygglovet måste du uppfylla de här kraven. Det är också någonting som man har efterlyst på många håll. Det behövs en plan när man gör om en detaljplan. Då ska det också finnas en tidsram för när man ska kunna få reda på att det krävs en plan. Det är både klara besked och dialog och tillgänglig och bra information som man slår fast i den här . Det som man också slår fast och som är viktigt att ha med sig är att det kommunala självstyret ska fortsätta att gälla. Genom det kommunala självstyret har kommunerna tillsammans med länsstyrelser och regioner ansvaret för planeringen. Kommunerna har det slutgiltiga planmonopolet. Man har fört fram i den här diskussionen att det skulle ha gått väldigt snabbt och hafsigt. Den uppfattningen delar inte jag. Jag tycker att det är bra att Lagrådet har synpunkter och tar sin uppgift på fullt allvar när man svarar på en så pass ingående och viktig lagstiftning som är. Men som det står i betänkandet har man från regeringens sida i många fall både följt Lagrådet och följt upp en del av de oklarheter som finns. Det som också har tillkommit är att man från regeringen gav generaldirektör i uppdrag att implementera den här lagstiftningen. En viktig erfarenhet från den gamla lagstiftningen var att det tog väldigt för kommunerna, länsstyrelserna och andra att implementera lagen som antogs 1987. Därför är detta ett jättebra initiativ från den borgerliga regeringen. Jag yrkar bifall till propositionen och ger regeringen väl godkänt för dess arbete. 18 () replik: Vi har diskuterat den här frågan både i utskottet och i kammaren. Jag vill understryka att vi från oppositionens sida anser att många delar i propositionen är bra. Däremot tycker jag att majoriteten i utskottet tar väldigt lättvindigt på den kritik som har framförts från väldigt många. Jag har själv med mig ett nummer av Byggindustrin, där man i stort sett kräver att ska dras tillbaka för att det finns så många oklarheter och otydligheter i den. När kritiken är så massiv från tjänstemän, industrin och jurister borde regeringen ha tagit frågan på större allvar. Remissinstanserna var kritiska, Lagrådet var kritiskt och är väldigt många andra kritiska. Varför har man inte tagit kritiken på större allvar? Det finns till och med tjänstemän i som säger detta står att läsa i ett nummer av Byggindustrin som kom att det finns stora fel och att det kommer att skapas stor osäkerhet. När man som tjänsteman säger detta måste det sända signaler till regeringen om att man kanske skulle göra en bedömning, låta lagstiftningen vila lite grann och implementera den senare, så att vi får en tydlig och säker lag när klubban faller här i riksdag. 19 () replik: För det första är det positivt att man får en proposition där Socialdemokraterna delar mycket av det som innehållsmässigt finns med i . Från oppositionen har man på något sätt inriktat sig mer på processen än på innehållet, vilket jag tycker har varit lite olyckligt i diskussionen. Jag är fullt medveten om att man från regeringen verkligen har tagit remissinstanserna, dialogmöten man haft under resans gång och olika utredningar på fullt allvar. Det har också skett ganska stora förändringar från det som från början kom i utredningen jag lov? och fram till den slutliga lagstiftningen. Man har lyssnat på de åsikter som har kommit fram. Sedan behöver man inte alltid dela åsikterna, och det är kanske därför man i några lägen inte har följt dem. När det gäller Lagrådet menar jag att man från regeringen har tagit seriöst på den kritik som kommit och också arbetat om de delar som Lagrådet har fört fram. 20 () replik: Processen har varit väldigt brokig. Det sorgliga är att det här inte är den enda proposition där regeringen har hastat och slarvat. diskuterade vi en proposition om kärnkraft där Lagrådet också fällde oerhört kraftig kritik. Det är ett återkommande fenomen att regeringen slarvar. Det kan inte vara så att det i ett av de största lagstiftningsärenden vi har på vårt bord under den här mandatperioden, det vill säga en ny plan- och bygglag, finns tjänstemän från och även politiska företrädare för majoriteten som säger att det första som måste göras är att göra om lagstiftningen. Vi kommer då till själva implementeringen. Regeringen har avsatt pengar och kommer att avsätta pengar för kompetensutveckling och utbildning i de här frågorna. Men vad ska man utbilda och kompetensutveckla i? Ska man göra det i den lagstiftning som antas eller i den som kanske kommer att bli den slutgiltiga lagstiftningen? Man har nämligen gett generaldirektör i uppgift att se över vad som behöver göras om, som det ska vara någon typ av tillsynsmyndighet. Jag tror att det kommer att bli väldigt rörigt. Varför ska vi nu slänga ut massor av pengar på kompetensutveckling och utbildning när vi inte vet i vad vi ska kompetensutveckla de politiker och tjänstemän som finns runt om i kommunerna? Alla ledande företrädare säger att lagstiftningen ska göras om . Sedan kan det bli eller . Hade det inte varit bättre om regeringen hade släppt på prestigen och avvaktat lite grann och lagt fram ett lagförslag som var tydligt, klart och inte innehöll någon osäkerhet? 21 () replik: uttrycker det som att man skulle ha hastat fram ett lagförslag. Den uppfattningen delar jag inte. Man har hållit på under både regeringen och regeringen med att förändra den nuvarande . Det har tagit , och jag kan se att det arbete som man har gjort är gediget. Där delar jag inte din uppfattning. Jag delar inte heller din uppfattning om implementeringen i och kommunstyrelsens processer med mera. Jag hade förmånen att få vara byggnadsnämndsordförande när den förra lagen implementerades, 1987. Det var samma sak då. Det tog innan man hade hittat ett arbetssätt. Så fungerar ju lagstiftning, och så fungerar också en kommunalförvaltning. Det tar en del år innan man till exempel har den utbildningsnivå som krävs. Jag tycker att det är jättebra att man nu har satsat pengar och att man gör det på en person som kan denna del av svensk samhällsstruktur. Jag tycker att lagen är bra. Det finns många delar som är jättepositiva. Man har tittat på både planprocessen, byggloven och detaljplanen. Man har också tagit bort en del onödigheter i processen, till exempel detta med planprogram och annat, för att få fram ett lite snabbare och enklare byggande men framför allt också så att språket i lagtexten blir föredömligt i förhållande till gammal lagstiftning. Jag tror att det här blir en utmärkt lag. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig att återigen bli byggnadsnämndsordförande för att se till att den fungerar också i en kommun. 22 (): En enklare plan- och bygglag heter den proposition som vi nu debatterar. Ordet enklare ska dock inte förväxlas med enkel, för är inte enkel. Däremot hoppas och tror vi att den blir enklare, både för beslutsfattare och för allmänheten. Jag vill berömma som har kommit i mål med denna tunga och svåra lagstiftning. Utöver själva strukturen på de olika avsnitten och ett modernare språk, som inte ska nonchaleras i betydelse, ska det bli enklare och smidigare i samband med bygglov, planfrågor och överklaganden, bland annat. Den kritik som kommer från den röda oppositionen grundar sig nästan helt på Lagrådets synpunkter, trots att huvuddelen har åtgärdats av departementet. Det finns nästan inga egna förslag om förbättringar i lagstiftningen utan det är enbart formalia man hänger upp sig på. Jag uppfattar det som att man står bakom propositionen, men av partitaktiska skäl vill man ha något att kritisera och då hakar man på Lagrådets synpunkter. är en omfattande och komplicerad lag. Det är därför helt naturligt att det kan finnas saker som behöver korrigeras. Vi har sett och kommer att få se exempel på det även i annan lagstiftning. Om vi skulle gå till med en helt perfekt lag skulle vi ha fått vänta i evigheter. Det är inte heller att begära när det gäller en så omfattande lag som . Jag upplever att en stor del av den kritik som framförs av folk som arbetat med PBL förmodligen grundar sig på en rädsla för förändring. Att behöva tänka om och tänka nytt kan skapa osäkerhet, men det behöver inte innebära att det är fel. Dessutom ska det ju vara enklare inte bara för tjänstemännen utan även för de som söker till exempel planbesked eller bygglov, och som företrädare för allmänheten ska vi ha det för ögonen. Jag ska göra några nedslag i propositionen och börjar med översiktsplanen. Det kommer att bli tydligare med aktualitetskraven, det vill säga att planen ska antas av kommunfullmäktige en gång per mandatperiod. Detta har ofta missförståtts och tolkats som att en helt ny översiktsplan ska göras varje period. Så är ju inte fallet. Det räcker att ha planen uppe till beslut. Den behöver alltså inte göras om. Många kommuner är snabba i bygglovshanteringen, men det finns tyvärr för många undantag. Därför är det bra att sätta en gräns på tio veckors hanteringstid från det att ärendet är komplett. Det är ett mycket tydligt medborgarperspektiv, och det är en viktig markering i synen på myndighetsutövningen. Den utövningen både kan och ska kombineras med ett servicetänkande. Kommunerna blir skyldiga att lämna planbesked när någon entreprenör eller exploatör vill börja bygga på ett icke planlagt område. Även här finns det en tidsbegränsning och den är , och dessutom ska ett eventuellt avslag motiveras. Precis som när det gäller byggloven finns här alltså ett medborgarperspektiv, trots att inte planbeskeden går att överklaga, och det är en riktig bedömning. Kommunerna har och ska ha planmonopol, och då är det också rimligt att inte ha en överprövning av besluten. Medborgarnas rätt att överklaga är annars en oerhört viktig och nödvändig i rättsstaten. Ska vårt samhälle ha en rimlig chans att utvecklas på ett hållbart sätt ska det dock kunna ske på rimliga villkor. Här har den nuvarande inte uppnått sitt syfte. Huvudregeln är att endast den som är berörd av frågan kan överklaga, och dessutom ska det beslut som överklagas ha gått emot den som klagar. Det ska inte heller vara möjligt att först överklaga enligt och därefter enligt . Det finns alltså en synkronisering mellan PBL och . Det är rätt tänkt och kommer att snabba på processer och beslut. För övrigt hoppas jag att större delen av och kan slås ihop till en lagstiftning. Jag tror att det skulle både förenkla och förbilliga om vi kan nå dithän . När det gäller skrivelse om buller konstaterar jag att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder och att det just nu inte finns skäl för att göra något tillkännagivande till regeringen. Däremot är det viktigt att följa frågan eftersom buller kan påverka vår hälsa på ett negativt sätt. Av respekt för mina kolleger vill jag avrunda nu och spara så att vi klarar dagen i dess helhet. Det har inget med fester att göra utan är med tanke på andra som kommer till kammaren och ska hålla sina anföranden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motioner och reservationer. 23 (): Jag börjar med att instämma i mina allianskolleger anföranden här. Jag delar naturligtvis deras uppfattning. Vi debatterar två betänkanden här . Det ena är CU25, som handlar om en ny och enklare plan- och bygglag, och det andra är CU26, som gäller styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i båda betänkandena och avslag på reservationerna. När vi tar beslut om en ny plan- och bygglag är det ytterligare ett steg i den strategi som Alliansen har för att skapa långsiktiga spelregler för samhällsplanering och byggande. Det här är naturligtvis ett väldigt viktigt steg. Man kan inte sticka under stol med att det har varit en väldigt lång process som har föregått den proposition som ligger på bord och det betänkande som vi har arbetat med i civilutskottet. började sitt arbete . har vi haft en byggprocessutredning, en klimat- och sårbarhetsutredning, en energieffektiviseringsutredning och en del uppdrag till som har handlat om ansvar och tillsyn över plan- och byggväsendet och om tydliga bestämmelser om enkelt avhjälpta fel. Nog finns det väldigt mycket kunskap att bygga det här på. Alla dessa utredningar och uppdrag har totalt sett lyft fram 250 förslag till ändringar i . Det är en av anledningarna till propositionen, förutom att man vill ha ett modernare språk. Alla dessa förslag gör att propositionen är väl grundad på fakta. Man skriver en helt ny lag, även om den naturligtvis innehåller mycket av det gamla. har man från Alliansens sida genomfört en del förändringar. Bland annat finns tydligt inskrivet att man vid planläggningen ska ta stor hänsyn till översvämningar och erosion. Det var en direkt följd av att Klimat- och sårbarhetsutredningen kom fram till att man måste ta hänsyn till de klimatförändringar som kommer, så jag förstår över huvud taget inte kritiken att detta inte står tydligt här. Det står otroligt tydligt i lagen, och det har det gjort ända . Det var också då vi införde att friggebodar skulle få vara lite större, från tidigare , om ni minns detta. Det finns motstående motionsyrkanden som har lagts fram med anledning av propositionen. Men i och med att man nu har valt att avslå propositionen och därmed alla motioner känns det inte helt meningsfullt att beröra dem i sammanhanget. Jag väljer i stället att konstatera att vi, som sagt, från Alliansens sida sedan maktskiftet 2006 har jobbat väldigt intensivt för att förenkla och förtydliga . När det gäller den kritik som kommer kan jag instämma med föregående talare som har sagt att den bygger mycket på att man har fastnat i formaliteter. Till exempel när det gäller processen med Lagrådet är det ju inte så märkvärdigt att det blir en lång rapport från Lagrådet när det är en så pass komplicerad och omfattande lagstiftning. Det hänger liksom ihop på något sätt. Lagrådet är ju en del av processen. Den delen av processen går man igenom, och man förhåller sig sedan till det som Lagrådet säger, och det har man även gjort från regeringens sida. Jag kan också konstatera att i den tydligare och enklare finns de grundläggande syftena kvar. Där finns det kommunala självstyret och kommunens ansvar för planeringen, som stor vikt har lagts vid medborgarens rätt att medverka i en öppen och rättssäker process, att kunna få sin sak prövad rättsligt och så vidare. Syftet är naturligtvis att förenkla och effektivisera. Det gäller framför allt tillämpningen, som har varit ett av de stora problemen med den plan- och bygglag vi har . Lagstiftningen kan man ha kritik emot, men ett än större problem har nog tillämpningen varit. Den har inte varit enhetlig över landet. En övergripande målsättning är att begränsa den totala tidsåtgången för olika processer, bland annat planläggning. Det säger sig självt att det blir mer förutsägbara processer. Men en sak som jag vill lyfta fram är att det ökar konkurrensen inom byggbranschen. En kritik mot den gamla var att processerna blev så långa och komplicerade att det bara var de stora bygglagen som orkade dra runt dem. De små och medelstora byggbolagen hade inte de finansiella resurserna. Det var en av de stora anledningarna till att konkurrensen ströps på den svenska byggmarknaden. Kan vi öka konkurrensen gynnar det naturligtvis alla. Jag ska drista mig att lyfta fram några exempel på viktiga förändringar i förslaget. Det första är, som har konstaterats här, att många av förslagen utgår från den enskildes perspektiv. När det gäller bygglov är en väldigt viktig reform att man ska få besked . Jag kan konstatera att det i stort sett är det enda som tydligen har upptäckt att lagstiftningen innebär. Men jag har läst lite längre och kan konstatera att när det gäller planläggning ska man få besked . Ökade klimat- och miljöhänsyn tas i planeringsarbetet. Bedömningar av tillgänglighet görs redan vid bygglov. Rätten till grönområden kopplade till boendet säkerställs genom att den alltid ska beaktas vid planläggning. Det blir bättre kontroll av byggandet. Översiktsplanens roll stärks, och var inne på det. Planprocessen förenklas genom att obligatoriskt programförfarande före detaljplaneläggning tas bort. Det finns krav på samordning av processerna enligt och som gör att det blir mycket enklare för den enskilde medborgaren att följa processen, och samråden sker vid samma tillfälle. Från sida vill jag särskilt lyfta fram att frågan om tillgänglighet tas in redan i bygglovsskedet och att lagstiftningen om enkelt avhjälpta hinder i lokaler där allmänheten har tillträde förtydligas och skärps. Den nya lagstiftningen kommer att gälla från och samordnas då med mark- och miljödomstolarnas, som vi hade en debatt om alldeles före den här debatten. Det innebär en ny instansordning som med stor sannolikhet kommer att förkorta processerna och gör det mer förutsägbart. I propositionen och betänkandet behandlas också ett stort antal följdändringar i annan lagstiftning som följer av detta. När det gäller byggfelsförsäkringen innebär förslaget i propositionen att kravet på byggfelsförsäkring tas bort för så kallade självbyggare. Det är en reform som är högst efterlängtad med tanke på att detta försäkringssystem har varit lite orimligt i och med att en självbyggare som begår fel inte kan få ersättning, så byggfelsförsäkringen har inte var tillämplig för självbyggare. Jag kan konstatera att det yrkas avslag också på detta förslag från oppositionens sida. några ord om styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen. Det har varit en tydlig kritik från att det har varit en dålig samsyn mellan de statliga myndigheterna när det gäller att definiera buller och hantera bullerproblematiken. Det finns då rekommendationer från till regeringen att ta tag i den här frågeställningen. Något som jag tycker är oerhört viktigt, och som även tas upp i betänkandet som en central punkt, är att utskottet konstaterar att buller är ett stort problem i många miljöer och att det i förlängningen kan leda till hälsoproblem. Vi konstaterar dock att regeringen är medveten om problematiken och arbetar aktivt med frågan, så ett tillkännagivande i detta läge känns inte alls nödvändigt och aktuellt. Jag har redan tidigare yrkat bifall till förslaget i betänkandet. 24 () replik: Jag ska börja med, medan jag kommer ihåg det, att tacka för alla intressanta och spännande debatter vi har haft under den här mandatperioden. Jag hoppas att vi kan mötas med förnyade krafter och diskutera både plan- och bygglag, byggande av fler hyresrätter och andra spännande utmaningar. har sedan jag lärde känna honom gjort en oerhört stor sak av regeringens arbete med en reformerad plan- och bygglag. Det skulle verkligen vara intressant att veta vad tänker innerst inne om resultatet . Jag kan hålla med om att jag kanske var lite spydig i mitt anförande. Men jag tycker att det lite liknar en tummetott med tanke på hur starkt och offensivt regeringen och även ni som företrädare för regeringen har gått ut och pratat om plan- och bygglagens reformering som det stora arbetet . Om man ska betygssätta regeringens arbete på det här området kan det inte anses som godkänt, och jag tror inte att ni heller innerst inne tycker det. Sedan var det naturligtvis bra att hittade några godbitar i det från er sida sett. Vi fick höra här att alliansföreträdarna tycker att detta är en utmärkt lag. Det är en lite anmärkningsvärd sammanfattning. Det skulle vara en effektivare och enklare plan- och bygglag som skulle snabba upp byggprocessen och planprocessen, och det skulle vara långsiktiga och hållbara villkor för plan- och byggfrågor. Mycket av det här har vi gett er kredit för. Men alliansföreträdarna borde ta till sig den massiva kritiken som kommer från branschen och de som i första hand ska vara behjälpta av lagen och inse att det här är någonting som vi kanske hade behövt titta på en vända till. 25 () replik: Jag får naturligtvis återgälda detta tack för intressanta debatter. Det som jag tycker är lite märkligt i den här debatten är att oppositionen har fastnat i formaliteter och inte sätter in i sitt sammanhang. frågar om det här är vårt stora nummer, men det är ett av de stora nummer vi har haft, skulle jag vilja påstå. Listan på de förändringar som Alliansen har genomfört som är kopplade till byggande och samhällsplanering börjar vid det här laget närma sig 20 punkter. Det här är alltså bara en del, men det är en väldigt viktig del. Jag har inte hört någon konkret kritik från oppositionen. Man hänvisar till andras kritik men förhåller sig inte till kritiken på något sätt utan talar i svepande ordalag om massiv kritik och om 153 sidor. Jag kan inte gå ed på att det inte finns någon paragraf som kan behöva ändras när man gör om en sådan här stor lagstiftning. Det kan säkert ha smugit sig in ett fel någonstans.