prot · GX09127 · 2010-05-27 00:00:00 — Något sådant har inte och inte heller något annat parti i kammaren, tror jag. Jag har dessutom begärt att skulle undersöka hur mycket mjuka bidrag Socialdemokraterna får från fackföreningsrörelsen i form av valstöd, kampanjarbetare och ombudsmän som bedriver valrörelse på betald arbetstid. Tyvärr kan inte ge svar på de frågorna eftersom facket inte kan medverka till att ge de svaren. Jag tror att vi kommer att diskutera grundlagsfrågor och konstitutionella frågor framöver. Det kan handla om partifinansiering, vilket är nog så intressant, monarkens ställning, färre antal riksdagsledamöter och hur trevligt det är i i . 99 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag har tidigare erinrat om vad debatten ska handla om, det vill säga grundlagsfrågor. Men har rätt till replik. 100 () replik: Jag måste få replikera när det gäller partifinansieringsfrågan, eftersom den explicit togs upp. Det visar sig att vi här fick tag på rätt person. Per ville inte svara för partiet. Han kunde bara svara för sig själv, sin egen kandidatur. Men sitter i och kan då, utgår jag från, svara för partiet. Då är min fråga: Är ni beredda att, precis som vi gör från socialdemokratins sida, redovisa exakt vem det är som ger er de stora kampanjbidragen? Är ni beredda att göra det på samma sätt som det nu finns en ordning det finns till och med lagstiftningar i , i och i många andra länder? Är ni beredda att visa den öppenheten för väljarna, att redovisa de större kampanjbidragen, vem det är som ger, som står bakom ert parti? 101 HANS () replik: Även om just det, som sagt, inte riktigt har med den reformerade grundlagen att göra tog ju upp det här i ett replikskifte finns det skäl att svara. Till skillnad från andra partier får stöd uteslutande från privatpersoner. Vi värnar om privatlivets helgd. Vi tycker att det är bra att det finns en princip om att man inte ska avkrävas vilken politisk tillhörighet man har. Därför är det rimligt att man redovisar hur många det är och hur mycket pengar det är men inte vilka personer det är. Däremot finns det andra partier som tar emot pengar från juridiska personer, till exempel fackföreningar. Då tycker jag att det är rimligt att man får se exakt vilka fackföreningar det är, hur mycket pengar de ger men också hur mycket de ger i form av mjukt stöd. Det handlar om att uppskatta värdet av att fackliga ombudsmän klistrar upp affischer, delar ut valsedlar och på andra sätt är kampanjarbetare. För det är mer än de som anges i Socialdemokraternas årsredovisning . Är beredd att som socialdemokrat redovisa såväl de kontanta medel som man får från fackföreningsrörelsen som det mjuka stödet? 102 () replik: Det var ett elegant sätt att försöka låta bli att svara på frågan. Du hänvisar till den personliga integriteten, privatlivets helgd och valhemligheten. Men låt oss säga att det är en stor byggmästare i en kommun som ger en enskild moderat kandidat mycket stora pengar, 50 00070 000, för att finansiera vederbörandes kampanj, kanske kampanj, eller att det är en stor godsägare i en valkrets som gör likadant. Har då inte väljarna rätt att veta det för att eventuellt kunna bilda sig en uppfattning om huruvida det finns några otillbörliga hållhakar som de bör vara uppmärksamma på? Vi redovisar allt penningstöd som vi får från fackföreningsrörelsen. Det är väl kanske där någonstans vi ska börja. Sedan kan man, om vi ska börja diskutera sådant, diskutera vilka kampanjer bedriver å borgerlighetens vägnar och också redovisa det öppet. Men låt oss i alla fall reda ut pengarna till att börja med, följa efter pengarna, som det heter! Det finns lagstiftningar i de flesta länder som just markerar detta. Vi har ännu inte varit beredda att gå in och göra speciella lagstiftningar i , eftersom vi tycker att detta är någonting som partierna borde sköta om själva. Men när vi nu ser att vi drar ned gränsen från ökar riskerna för att det ska krypa in röta i systemet. Därför måste vi vara väldigt öppna. Men vad jag förstår av är ni kvar i samma position. Ni vill fortsätta att hemlighålla vem det är som egentligen ger er dessa stora pengar, . Vad har ni egentligen att dölja, ? 103 HANS () replik: Vi är en bit från en reformerad grundlag, men det är frågor som är ställda. Därför ska de också besvaras. När det gäller kampanjstöd till enskilda ledamöter har vi en sådan ordning att man måste redovisa det för partiet. Och enskilda ledamöter får inte ta emot stöd från juridiska personer, varken företag eller fackföreningar. Precis som Per berättade i sitt replikskifte med har han för avsikt att redovisa allt stöd som han har fått på eller mer. Sedan kan jag berätta vad det handlar om, när vi tittar på partiernas årsredovisningar. Jag har gått igenom och konstaterar att det som mest handlar om i snitt . Då var det en rätt intressant laddning i samhället. Utöver det har det varit bidrag på i snitt . Men jag tycker att det är intressant, fru talman, att vi har en ledamot av som tar så lätt på den personliga integriteten, som tar så lätt på valhemligheten och som tar så lätt på privatlivet. Man säger: Låt folk tvingas fram på det här sättet och avslöja sin politiska identitet och tillhörighet! Det är lite lättare för facket, för där vet vi vem och vilka man stöder vad gäller både det kontanta stödet och det mjuka stödet. Men jag värnar om privatlivet, fru talman. 104 (): Vi fick upp en diskussion om partierna, och från sida fick vi också höra en lidelsefull plädering för folkomröstningsinstitutet. Men debatten har faktiskt saknat en sak. Denna grundlag, den regeringsform vi har, har ett tungt element i följande: Regeringen styr riket. Den ansvarar inför . Vi har ett helt kapitel som skildrar hur det går till, och det finns också andra föreskrifter. En diskussion om vår regeringsform och vår demokrati kan inte ta bort det elementet, på sätt och vis kärnan, parlamentarismen. Jag saknar över huvud taget det inlägget i diskussionen. Det fanns dock lite av det då refererade till min lärofader . Det folkomröstningsinstitut som vi har är väldigt kraftfullt. Vi har ett rådgivande institut, regeringsformen 8 kap. 4 §. Det är i verkligheten ett instrument som väcker stort intresse. Det har varit ett valdeltagande på när vi har haft det kring de europeiska frågeställningarna. Det tillämpas därför att regering och regeringsunderlag är splittrade. Det har en kraftfull effekt därför att partierna och partiledningarna har förklarat att man ska följa resultatet. Den rödgröna koalitionen har sagt att man vill ha en sådan folkomröstning regionalt i kring trafikfrågorna. Det andra instrumentet handlar om att besluta om de frågor som är uppe i kammaren, om grundlagarna. Vi har ett sådant instrument. Man kan säga att vi har en sorts beslutande folkomröstning när det gäller grundlagsändringar. Jag är säker på att utredningen och partierna som har varit med vet att om det inte går att nå det som utredningen och KU har nått, nämligen en bred enighet som går utöver två tredjedelar, kan situationen bli sådan att det blir beslutande folkomröstning, som hålls som det är val till , det vill säga hela regeringsfrågan dras in. Det instrumentet verkar när vi diskuterar grundlagar, enligt min mening med rätta. Visst har partierna problem med rekryteringen, men är partierna fortfarande ytterst vitala delar. Och fortfarande när det gäller vår regeringsform har man i hög grad som sin uppgift att få fram en regering i vårt land. En av kollegerna suckade när vi diskuterade. Är det så svårt att nå ut med vår regeringsform? Den är mastig. Jag lånade talmannens exemplar. Man kan läsa hur länge som helst och undervisa hur mycket som helst. Men det som egentligen har åstadkommits genom utredningen är ett förnämligt tillskott i första kapitlet om statsskickets grunder. Där är det elva paragrafer som fångar in hela vårt statsskick. Låt oss lägga till föreskriften om att är direkt giltig i vårt land med sina fri- och rättigheter. Om vi agerar pedagogiskt är det inte orimligt, med elva paragrafer och möjligen en till, att visa hur vårt statsskick är uppbyggt. Låt mig avsluta med en paradox i sammanhanget. Här nämns inte folkomröstningsinstrumentet. Det är inte reglerat så kraftfullt, kan man säga, i grundlagen, men det är i verkligheten ett ytterst betydelsefullt instrument i den moderna svenska demokratin. Jag ber att få yrka bifall till det förnämliga förslaget i betänkandet skapat i sjupartienighet. 105 (): Jag tänkte säga några ord om förslaget till ändrade regler för personvalet. Min grundläggande inställning till personvalet är att man antingen ska ha ett riktigt personval, med personvalets fördelar, eller så ska man inte ha något personval alls så att man slipper personvalets nackdelar. har vi en dålig ogenomtänkt kompromiss. Det förslag som ligger på bord innebär att vi får en ännu sämre, en ännu mer ogenomtänkt kompromiss. Vilka är det som driver frågan om personval? Det finns några som driver frågan därför att de tycker att det är en intellektuellt spännande tanke som kan röra om i den svenska politiska grytan. Det finns politiker som, om jag får uttrycka det lite vanvördigt, gärna ser sitt eget ansikte på en affisch. Det är någonting med personvalet som talar till politiker. Man vill bli berömd för sin egen person och inte som representant för sitt eget parti. Så finns det en tredje grupp som är stor i opinionen, och det är människor som önskar att ett utvidgat personval skulle göra att vi får självständiga ledamöter som röstar efter sin egen vilja och sitt eget samvete i stället för att göra som gruppledarna tycker. Den här gruppen tror att ett utvidgat personval skulle göra att vi får ledamöter som röstar emot partilinjen och fäller en regerings förslag. Jag tror inte att det finns något parti i riksdag som har en partiledning som kommer att tillåta att dess förslag faller i onödan därför att ledamöter röstar som de själva vill. Det är inte så det kommer att bli. Det kommer i stället att bli en strängare partipiska, och det känns inte som ett steg framåt. Personval diskuteras ofta som en luftig princip, det är bra när väljarna får bestämma. Men låt oss gå ned på det konkreta och fundera på vilka det är som egentligen bestämmer när , eller som , av ett partis väljare i en viss valkrets kan ändra ordningen. Såsom det fungerar är de som blir personvalda sådana som skulle ha kommit in i vilket fall som helst om partiernas egen ordning hade fått råda. Det fanns bara sex undantag i det senaste valet. I de stora partierna har vi i praktiken inget personval. I de små partierna är det extremt svårt att bli personvald. Kan någon förklara för mig varför vi ska ha en ordning som innebär att det är personval i de små partierna men inte i de stora? Den ordningen kommer inte att förändras med den här ogenomtänkta kompromissen. Jag skulle kunna prata länge om detta, men min talartid är begränsad. Slutligen: Vad är det egentligen som antalet kryss en person får i personvalet säger? Är det ett reellt uttryck för folkviljan? Är det ett uttryck för att det här partiets väljare i den här valkretsen verkligen vill att denna person ska stå överst på listan? Efter att ha tittat på mycket valstatistik både från min egen personvalskampanj där jag fick 2 900 kryss vid valet till och från många andra kandidaters kampanjer är mitt svar att jag inte tror att antalet kryss säger så mycket. Det är många andra saker som påverkar. Jag önskar att vi hade en annan diskussion, en mer genomtänkt diskussion. Jag är övertygad om att denna dåliga kompromiss kommer att resultera i att frågan åter kommer att hamna på bord. 106 () replik: efterlyser ett annat samtal om personvalet. Det vill jag gärna bidra till och redovisa ett par av de argument som var viktiga för utgångspunkt i arbetet. Det har ingenting att göra med de argument som lyfte fram. Snarare handlar det om att se personvalet som ett verktyg för att vitalisera vår demokrati, uppenbart i bemärkelsen att mer av personval utformat på ett bra sätt bidrar till att hålla uppe ett redan högt valdeltagande. För alla dem som tycker att ett högt valdeltagande är ett bra kvitto och en bra indikator på vår demokrati finns det skäl att gilla personvalet. På samma sätt som vi brukar säga att konkurrens mellan regeringsalternativ är ett av de säkraste sätten att driva upp valdeltagandet är konkurrens mellan enskilda kandidater ett viktigt sätt att få ett högt valdeltagande. På samma sätt är personvalet ett verktyg för mobilisering. Jag tycker att hade kloka poäng om perspektiv som delvis har blivit utelämnade i diskussionen regeringens roll i vår demokrati, regeringen som styr riket. Det är flera perspektiv som har blivit utelämnade. Ett centralt är väljarnas möjlighet till ansvarsutkrävande. För alla dem som gillar ansvarsutkrävande är personval ett verktyg att stärka väljarnas makt och möjlighet att på valdagen utse de kandidater som de vill ska representera dem i och på det sättet utkräva ansvar av de sittande riksdagsledamöterna. 107 () replik: Om vi hade ett verkligt personvalssystem i av den modell som finns i exempelvis där väljaren får ranka kandidaterna kan man utkräva ansvar även av ledamöter i de större partierna. Då är det möjligt för människor att ta ställning till vem man tycker är bäst, och då kan inte en liten minoritet på av ett litet partis väljare ändra den ordning som ett parti med vissa genomtänkta procedurer ändå har fastställt. Personvalssystemet så som det fungerar och som det kommer att fungera enligt detta förslag har vissa nackdelar. Det innebär att ledamöter och kandidater kommer att vara tvungna att kämpa mot sina egna partikamrater mitt under valrörelsen, som ändå ska vara den bästa delen av hela det partipolitiska livet. Då ska man kämpa mot varandra. Jag har sett så mycket bitterhet som det kan skapa. En annan nackdel med personvalssystemet är att kandidater i jakten på medier profilerar sig, säger kontroversiella saker och skrämmer bort väljare från sitt eget parti i jakten på att skaffa sig nog med kryss för att komma över femprocentsspärren. Det är en fråga för varje parti att försöka se till att den sortens agerande inte premieras eller uppskattas. Men det är ett systemfel med den sorts personval som vi har. Det vore bättre med en irländsk modell. 108 () replik: Systemfelet består väl i stor utsträckning i att partierna bestämmer för mycket över vilka som ska vara representanter i riksdag. Det ökar partimakten och gör att väljarnas roll i det avseendet kommer på undantag när den ska vara som störst, på valdagen. Det blir i stället viktigt för kandidater att ta det bråk som du beskrev och visa de tuffa sidorna tidigare i ett annat läge inne i partierna. Det är viktigare att det kan göras i en mer öppen process vänd mot väljarna. Vi vet att det finns ett starkt principiellt stöd hos svenska folket för personvalet. Det som har varit invändningen mot det är att det har varit för svårt att få det att verkligen ge avtryck. Det finns ett principiellt stöd, men det är svårt att se de praktiska konsekvenserna av det. När vi nu tar steg framåt, lättar på spärren och ökar genomslaget för väljarnas val på valdagen möter vi detta genom att öppna upp för ett större praktiskt utfall. Detta förändrar dynamiken. Det stärker och förbättrar incitamenten, drivkraften, för kandidaten att driva personval. Det är ett steg på vägen som jag tror kan ha en positiv och god effekt vad gäller att stärka banden mellan väljare och valda. 109 () replik: Jag tror inte att man får den positiva effekten att folket får bestämma mer med en sådan liten reform som att sänka spärren från . Det kommer inte heller att innebära att ledamöter börjar rösta som de vill här i kammaren. Däremot kommer det att bli mer och hårdare kampanjer internt. Det kommer att bli mer fulspel, och det kommer att skrämma människor från politiken. När personvalskampanjer fungerar, när saker och ting sköts på rätt sätt och när folket verkligen får inflytande är det bra. Jag tror dock inte att det är den kompromissen vi har landat i. Vi borde gå tillbaka till ritbordet och se om det inte finns ett riktigt personvalssystem som skulle kunna funka i med våra traditioner, våra valkretsar och vår politiska kultur. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Föredrogs betänkande 2009/10:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2009/10:75). 110 (): KU21 är ett enigt betänkande med ett särskilt yttrande från s, v och mp. Betänkandet handlar om en viktig del i uppdrag, nämligen granskningsarbetet. Jag ska lyfta fram ett par frågor som är angelägna i betänkandet. Den första handlar om att regeringen skyndsamt bör återkomma till om hur det ser ut med behandlingen av skrivelser. Det finns en skrivelse som vilar /95. Det har hållits fyra val sedan denna skrivelse lades fram. Det är på sin plats att det sker en hantering av skrivelser och tillkännagivanden av den anledningen att det är som har fattat ett beslut. Dessutom ändras politiken . Majoriteter kommer och går, aktuella frågeställningar i samhället ändras och beslut i kammaren påverkar tidigare tillkännagivanden. Därför är det otroligt angeläget att de skrivelser som görs i också bereds och att behandlingen av hur de har hanterats återkopplas till . Den andra frågan handlar om att de författningsändringar som görs kan tydliggöras på ett bättre sätt med hjälp av den teknik som finns. tillämpas det tryckta ordet när det gäller att tillkännage regeringens författningsändringar, men vi i vill gärna se att det också görs på elektronisk väg. Tänk så smidigt att på ett enkelt och miljövänligt sätt kunna söka och hitta de ändringar som har gjorts. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Säkerhetskopiors rättsliga status Föredrogs betänkande 2009/10:KU23 Säkerhetskopiors rättsliga status (prop. 2009/10:58). 111 (): Jag representerade i den utredning som i stort ligger till grund för den proposition som regeringen har lagt fram i frågan. När alla remissinstanser hade lämnat sina yttranden och regeringen sagt sitt fick man tänka ett varv till. En poäng med remissförfarandet är att ta till sig nya resonemang och aspekter på tänkta lagändringar och givetvis också kunna förbättra lagförslag. I mitt anförande vill jag framför allt belysa förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Det är ett förslag som regeringen har tagit fram och som inte fanns med i utredningen. anser att förslaget undergräver allmänhetens tilltro till det demokratiska samhället. Det handlar om att de så kallade tsunamibanden ska kunna sekretessbeläggas , vilket anser vara helt oacceptabelt. En sekretess är ingen , och det är inte nog med det. När sekretessen i denna bestämmelse har upphört kan andra sekretessbestämmelser som stadgar sekretess fortfarande vara tillämpliga på vissa uppgifter på banden. Låt mig ta lite historik så att man förstår sammanhanget. Allt började då tog tusentals och åter tusentals liv. Bland de döda fanns 543 svenskar. Många var de som befann sig på semester i . Här hemma fick den dåvarande socialdemokratiska regeringen mycket kritik från alla håll för sitt agerande eller icke-agerande efter denna tragiska händelse som satte mer eller mindre djupa spår hos var och en av oss. Under den granskning som KU då gjorde om krisberedskapen och hanteringen frågades efter sparade data. KU fick till svar att alla loggor gallrats bort. Det fick en konsekvens som hette duga. Nästan hela började undra hur något sådant kunde ske och var dessa loggor fanns. Frågetecknen var många. hittades över 100 band 119 blev det till slut, om jag inte minns fel i ett kassaskåp i källaren till . Det visade sig att dessa så kallade tsunamiband innehöll en totalbackup av regeringens loggor över e-post, data, Internetuppkopplingar och dokument från tiden till . På banden finns material som motsvarar ca 10 miljarder A4-sidor. Arbetet med kommissionen fortsatte. kom ytterligare kritik, inte bara mot regeringen utan även mot statssekreterare och flera andra tjänstemän. I samma veva, mina vänner i KU, kommer ni ihåg att ett papper damp ned på KU:s bord. Det var en överenskommelse mellan sex partiledare, dock inte partiledare . Handlingen gick ut på att med sex partiers goda minne kunde regeringen föreslå absolut sekretess för banden. Efter initiativ från KU beslutade att absolut sekretess skulle gälla endast fram till . beslutade att sekretessen för tsunamibanden skulle gälla till , men inte med absolut sekretess. Den utredning som jag började referera till och som jag själv satt med i tillsattes. lämnade vi över betänkandet Säkerhetskopiors rättsliga status till justitieminister . är vi vid något som absolut motsätter sig, nämligen att det kan vara upp mot sekretess på tsunamibanden. Det får vi om vi röstar ja till det lagförslag om sekretessbestämmelser som ligger på bordet. Ska vi aldrig riktigt få veta vad som skedde i i samband med denna katastrof? Har vi inte rätt till det? Har inte de anhöriga, som mist nära och kära i katastrofen, rätt till det? Har inte alla som på något vis har blivit drabbade rätt till det? Har vi inte alla rätt till det? Svaret är för mig solklart. Jo, det har vi. Offentlighetsprincipen är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle. En grundläggande tanke med offentlighetsprincipen är att det ska råda insyn i samhällets verksamheter. En annan princip, nämligen likställighetsprincipen, innebär att medborgarna ska ha tillgång till samma information som myndigheterna. Det är två oerhört viktiga principer som vi verkligen måste ta på allvar och leva upp till. Många är de som miste sina nära och kära annandagen 2004. Det har fört med sig stor sorg och saknad som de fått lära sig att leva med livet ut. Ska allt det som hände här hemma i samband med katastrofen verkligen jag menar verkligen få ett slut kan vi inte besluta om den sekretessbestämmelse som är på förslag. Det kan resultera i att tsunamibanden sekretessbeläggs . Vi måste få tillgång till allt som kan ge svar på det vi undrar över. Vi måste få klarhet i det som vi inte har fått klarhet i. För att vi måste förstå det, annars fortsätter spekulationerna. Vad gjordes inte? Varför får vi inget veta? Det ligger sannolikt en hund begraven. Så kommer det att låta även i fortsättningen om lagförslaget röstas igenom. Till detta anser att ytterligare en utredning ska tillsättas för att se över möjligheten att säkerhetskopiera på ett sådant sätt att allmän handling och icke allmän handling kan hållas åtskilda. Jag yrkar härmed bifall till reservationen i betänkandet. 112 PER (): Det är roligt att så många vill debattera konstitutionella frågor med sådan intensitet och gärna en bra bit över den tid man har satt upp sig på i kammaren. Jag ska försöka hålla mig inom mina minuter. Jag börjar med att tacka för att hon är en sådan ärlig politiker och talar om att hon först var med i utredningen, att vi var överens och att hon sedan har tänkt om. Det är hedrande. Ett stort tack också för redogörelsen! Den del som handlar om tsunamibanden kommer att tala om. Utöver detta finns det något som är viktigt. Det finns ett ordspråk som säger att det alltid kommer ut något gott av elände. Det goda som kom ut av det här eländet är att vi satte fingret på något som vi inte tidigare hade behandlat rent legalt. Vad innebär de olika backupkopiorna? Vad innebär det med olika filter? Innebär det att någon kan gå in till ett departement och säga att man vill ha alla uppgifter som har gått igenom ett visst filter eller alla uppgifter som har gått igenom ett visst backupsystem? fick vi verkligen titta på vad de olika backuperna är. Vi kom fram till att syftet är att om det händer en olycka i datormiljö ett åsknedslag eller en elektromagnetisk puls kan man återställa datormiljön med hjälp av banden. Vi kom fram till att så länge band och andra backupmöjligheter används enbart till detta ska de inte anses vara allmän handling.