prot · GY097 · 2010-10-26 00:00:00 — Talmannen meddelade att HG (M) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade att avsagt sig uppdraget som ledamot i styrelsen för Stiftelsen , att avsagt sig uppdraget som ledamot i styrelsen för Stiftelsen och att avsagt sig uppdraget som suppleant i styrelsen för Stiftelsen . Kammaren biföll dessa avsägelser. 1 (M): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter. De listorna gäller Stiftelsen och svenska delegation. I egenskap av ordförande i valberedningen skulle jag vilja överlämna listorna till talmannen och med glädje konstatera att det i kammaren finns kopior på dem och även på föredragningslistorna, vilket är bra. Talmannen meddelade att en promemoria med föreslagna namn och valperioder för de olika valen hade delats ut till ledamöter. 3 § Val av ledamöter i styrelsen för Stiftelsen Företogs val av nio ledamöter i styrelsen för Stiftelsen . Sedan den av för detta val avlämnade gemensamma listan godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till ledamöter i styrelsen för Stiftelsen till och med : Finn (M) (C) (S) , professor em. , professor , finansdirektör till och med : (S) till och med : , professor , professor 4 § Val av ordförande och vice ordförande i styrelsen för Stiftelsen Företogs val av ordförande och vice ordförande i styrelsen för Stiftelsen . Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen valdes till ordförande , professor em. vice ordförande (M) 5 § Val av personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen Företogs val av nio personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen . Sedan den av för detta val avlämnade gemensamma listan godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen till och med : (M) (FP) (S) , professor , professor till och med : (M) (S) (S) till och med : , professor 6 § Val av ledamöter och suppleanter i svenska delegation Företogs val av sex ledamöter och sex suppleanter i svenska delegation. Sedan de av för dessa val avlämnade gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer valda från till motsvarande tidpunkt efter nästa riksdagsval till ledamöter i svenska delegation de (M) (S) (M) (S) (M) (S) suppleanter i svenska delegation (FP) (S) (C) (S) (KD) (S) 7 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 8 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott och i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 22 till 23 i utrikesutskottet från 20 till 21 i socialförsäkringsutskottet från 22 till 23 i socialutskottet från 19 till 20 i kulturutskottet från 23 till 24 i arbetsmarknadsutskottet från 31 till 32 i Kammaren medgav dessa utökningar. 9 § Val av extra suppleanter i vissa utskott och i Företogs val av extra suppleanter i vissa utskott och i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i utrikesutskottet (V) suppleant i socialförsäkringsutskottet (C) suppleant i socialutskottet (V) suppleant i kulturutskottet (V) suppleant i arbetsmarknadsutskottet (V) suppleant i (V) 10 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:4 i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från miljö- och jordbruksutskottet. 11 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 12 § Meddelande om allmänpolitisk debatt Talmannen meddelade att den allmänpolitiska debatten skulle inledas efter partiledardebattens slut ca . Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 13 § Meddelande om information från regeringen Talmannen meddelade att skulle statsminister (M) lämna information från Europeiska rådets möte . Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 14 § Meddelande om frågestunder Talmannen meddelade att ett meddelande om frågestunder delats ut till ledamöter. 15 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider delats ut till ledamöter. 16 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:7 Till Interpellation 2010/11:7 De utförsäkrades situation av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är ett i . Socialdepartemenet (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2010/11:12 Till Interpellation 2010/11:12 Kvaliteten i välfärden av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:13 Till Interpellation 2010/11:13 Ett växande regeringskansli av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:14 Till Interpellation 2010/11:14 röst i klimatförhandlingarna av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2010/11:16 Till Interpellation 2010/11:16 Ländernas självbestämmande angående GMO av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 17 § Svar på interpellation 2010/11:7 om de utförsäkrades situation 2 Statsrådet (M): Det är roligt att vara tillbaka i en interpellationsdebatt i kammare så här efter den senaste. Något får mig att tro att det inte kommer att dröja till nästa gång. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att mildra verkningarna av sjukförsäkringsreformen. En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden som till stor del bestod av sjukfrånvaro. Regeringen har under föregående mandatperiod genomfört en rad åtgärder som syftar till återgång i arbete. Åtgärderna har stor bredd och omfattar såväl ändringar som rör regelverket för sjukskrivningsprocessen, exempelvis tidsgränser för bedömning av arbetsförmåga, som nya samverkans- och stödåtgärder för att underlätta för sjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Sjukförsäkringsreformen har gett resultat. Sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Färre individer blir sjukskrivna, och sjukperioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till en kraftig minskning av utanförskapet. Regeringen anser därför att den nuvarande inriktningen ska gälla även i fortsättningen. Det är viktigt att säkerställa att avsikterna med reformen upprätthålls, exempelvis att den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska kunna få ersättning, som reformen ska öka drivkrafterna och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar likt sjukförsäkringsreformen kan dock leda till att enskilda människor drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Regeringen avser därför att fortsätta följa utvecklingen i detta avseende. Det innebär att regeringen i närtid kommer att se över om regelverken och deras tillämpning har fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. 3 (S): Tack, statsrådet, för svaret, och välkommen tillbaka till kammaren! fanns inte jag här. Men jag säger: Välkommen! Det ska bli spännande. Jag tror att vi kommer att ha intressanta debatter här framöver. Statsrådet har fått den kanske inte helt enkla uppgiften att ta över och försvara ett av regeringens absolut största misslyckanden. Dessutom har statsrådet fått uppgiften att försöka ta över efter ett statsråd som slets ut arbete med den här frågan. Även om gratulationen i fråga om att återkomma är ärligt menad kan jag också skicka med en viss sympati i och med den uppgift som statsrådet har fått. Det handlar alltså om stupstocken i sjukförsäkringen och det stora antal tragedier som vi har sett utspelas i samband med den. Tusentals människor lever i ovisshet, och svårt sjuka tvingas att som ytterligare börda få ekonomiska problem. Regeringen har så här långt kommit med dubbla besked, otydliga besked, men inget konkret som kunnat hjälpa de drabbade. Det var det som var bakgrunden till den här interpellationen. Frågan var då om statsrådet skulle vidta några åtgärder för att mildra verkningarna av den här så kallade sjukförsäkringsreformen. Tyvärr, herr talman, måste jag konstatera, när jag hör svaret, att det inte finns några sådana besked från regeringen. Man kommer inte med några besked alls om att mildra de saker som man har ställt till med. Jag tycker att svaret förtjänar att gås igenom lite grann punkt för punkt, så att man kan se vad det egentligen innehåller. Till att börja med konstaterar statsrådet att en av de viktigaste frågorna för regeringen, när den tillträdde, var att minska det så kallade utanförskapet. Då kan vi i alla fall vara överens om att man har misslyckats med sin viktigaste fråga. För detta har man inte lyckats med. Sedan säger man att sjukförsäkringsreformen i alla fall har gett resultat. Det är klart att där blir det kanske inte riktigt lika enkelt att konstatera det ena eller det andra, men då blir det mer en fråga om definition. Om man nu har lyckats med att ge av de personer som är utförsäkrade arbete kan man naturligtvis välja att betrakta det som ett resultat. Jag tror däremot att det är väldigt tveksamt att många skulle ställa upp på den definitionen. har man sett att av dem som är utförsäkrade har återgått till arbete. Man säger att man har minskat ohälsan genom det här. Åtskilliga människor har genom telefonsamtal, brev och e-post till mig vittnat om hur deras ohälsa har ökat när de förutom sin svåra medicinska situation har drabbats av oro för sin ekonomi. De har kanske till och med drabbats av fattigdom utanpå sjukdomen. Det här har ökat ohälsan för de personer som jag har varit i kontakt med. har statsrådet varit i sin funktion så att statsrådet kanske inte har haft möjlighet att ha kontakt med så många av de drabbade. Men jag lovar att det bland kamraterna här i kammaren finns väldigt många som kan vittna om hur människor vänder sig till oss riksdagsledamöter och framför sin förtvivlan inför den situation som har uppstått. Och de har inte vittnat om någon minskad ohälsa. Sedan är man klar med att den nuvarande inriktningen fortsättningsvis ska gälla. Och så säger man att enligt den inriktningen ska den som inte kan arbeta få ersättning. Men om det hade varit på det sättet hade jag inte ställt den här interpellationen. Om det inte hade varit så att tusentals personer inte har kunnat få ersättning genom det här systemet, som regeringen ansvarar för och har genomfört, hade inte den här interpellationen ställts, herr talman. 4 (M): förre premiärminister, , var i . Han talade om komplexa reformer, bland annat utifrån sina mycket läsvärda memoarer. Bland annat sade han: Min erfarenhet är att man kritiseras när man föreslår reformer. Man idiotförklaras när man genomför dem. Men efteråt ångrar man att man inte gick längre. Den internationella bilden är tydlig. Regeringar som vågar genomföra svåra men viktiga reformer gör ofta ett bestående positivt avtryck i sina länder. Mot dem står ofta populister som försöker vinna tillfälligt stöd genom att vara förändringens motståndare men som talar mot bättre vetande. Så ser också reformhistoria till stor del ut. Titta på förskolorna! När det föreslogs att vi skulle ha fristående förskolor var det en stor debatt. Det var hemskt, och det var farligt. har vi detta. Alla tycker att det är självklart. Alla är vana vid det. Vi hade telekom. Sedan skulle man avreglera den marknaden, sälja och privatisera. har vi detta. Vi har massor med operatörer. Vi har lägre priser. Vi har fri konkurrens. Detta är självklart för alla, fast det var ett stort motstånd mot den reformen. Jobbskatteavdraget har genomförts i olika steg. Vi har sett vilket enormt motstånd det varit mot varje enskilt steg från dem som har velat känna ett tillfälligt stöd genom ett populistiskt missnöje. Men har man i efterhand accepterat alla stegen. Alla var överens om att sjukförsäkringsreformen var viktig. Det fanns ett mycket stort behov, på grund av utanförskapet. Men hur var det då med frågan om en bortre tidsgräns? Var den delen nödvändig? Ja, vi kan ju fråga expertisen. En förändring vi bedömer som närmast oundgänglig är att en tydlig tidsgräns sätts för sjukpenningen. extrema sjukskrivningstider är unika och det är också det faktum att vi saknar en bortre gräns för hur länge man kan uppbära sjukpenning. - - - En tidsgräns bör kombineras med vissa väl definierade och sällan förekommande undantag och en stramare bedömning av rätten till varaktig ersättning. Det här är hämtat från , som leddes av , tidigare socialdemokratisk socialförsäkringsminister. Den stora frågan blir nu: Vad är det som har fått Socialdemokraterna att överge välgrundade position? Varför blev det som hon ansåg så viktigt plötsligt en stupstock? Hon var länge Socialdemokraternas främsta företrädare i socialförsäkringsfrågor. När blev det så att hon hade så otroligt fel? Var omprövningen grundad i en saklig analys eller är det samma gamla populistiska förändringsmotstånd som sedan kommer att innebära att man ändå accepterar reformen i efterhand? 5 (S): Den här debatten tycker jag är ganska viktig, om sjukförsäkringen och hur den utförsäkrades situation ser ut. Vi har hört statsrådet läsa upp ett svar till . Statsrådet sade så här: Stora förändringar likt sjukförsäkringsreformen kan emellertid leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Det står att det kan leda till det. De som följde med i de här frågorna i valrörelsen och också efteråt har hört talas om fallet . Jag vet att statsrådet inte kan kommentera det, men hon är bara ett av många fall som vittnar om att den här så kallade sjukförsäkringsreformen har slagit hårt mot människor. Människor har drabbats hårt. har riktat stark kritik mot regeringen i frågan. sade dåvarande socialförsäkringsminister att den ändrade sjukförsäkringen syftade till att man skulle kunna finansiera skattesänkningar. Det var ganska tydligt att om färre var sjuka skulle man kunna sänka skatten för människor. Min fråga till statsrådet är ganska enkel: Tror statsrådet och tror regeringen att sjuka människor har blivit friska av att bli fattiga? 6 FINN (M): Jag får också tacka interpellanten för att han lyfte upp den här frågan. Det är nämligen väldigt viktigt att konstatera någonting när det gäller det som nämnde i sitt anförande. Det handlar om frågan om att enskilda riksdagsledamöter får enskilda människors synpunkter på sitt bord och hur detta stämmer överens med vad som är bäst för befolkningen. Jag måste först konstatera att det som ministern säger i sitt svar är korrekt. Försäkringen har i sin reformering gett resultat. Sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Färre individer blir sjukskrivna, och sjukperioderna har blivit kortare. Detta är helt korrekt. Man kan titta på det här ur en vetenskaplig synpunkt, vilket inte minst vårt kammarkansli önskar att utskotten ska göra. Man kan titta på hälsoläget. Precis som beskrev hade vi, när man iscensatte arbetet, ett utanförskap i form av sjukförsäkringsanvändande som var ungefär det dubbla i förhållande till jämförbara länder i . Det finns forskning som visar att en av de mest ohälsosamma situationer som en människa kan befinna sig i är att leva i ett utanförskap där man alltså inte har någon gräns för sin sjukskrivning, utan man väntar egentligen på förtidspensionering. Är man förtidspensionär råkar ens hälsoläge rent statistiskt vara sådant att man har en sju gånger ökad risk att dö . Detta är verkligen att göra människor en otjänst. Det är därför som denna reformering var synnerligen nödvändig. Den har givit de goda resultat så här långt som ministern beskrev. Sedan ska vi också påminna oss om att det i det vidare arbetet nu finns en parlamentarisk utredning som arbetar. Förhoppningsvis är slutdatum . Det gör att man tar ett rejält omtag i hela denna process. Det som har förvånat mig är att Socialdemokraterna, förutom , har blundat för denna fråga . , jag måste påstå att det är allvarligt att man inte ser till de ohälsorisker som föreligger när man inte har någon planering för människor som faktiskt inte behöver förtidspensioneras. Det är faktiskt inte bara sjukligt farligt. Det är dödligt. 7 (KD): När man pratar om sjukförsäkringsfrågan är det viktigt att se bakåt och se den situation som faktiskt rådde innan vi genomförde de stora förändringar som vi har genomfört. Det var inte ett system som gjorde att människor mådde bra, utan det var ett system som gjorde att väldigt många mådde extremt dåligt. Många mådde så dåligt att de inte ens orkade höra av sig. Det var den situation som vi behövde komma bort ifrån. Men vi måste också våga se framåt. Det gäller alltså att inte bara titta på vad det var som gällde och vad det var i detta som kanske ger fel effekter. Det gäller att vi vågar titta framåt och se vad det är för situation som vi ska komma till. För mig som kristdemokrat är det helt centralt att vi har ett trygghetssystem och en socialförsäkring som ger alla som är för sjuka för att jobba en ersättning. Men det ska också vara ett system som ger alla som skulle kunna arbeta en chans att också få göra det genom att de får tillräckligt med stöd, hjälp och rehabilitering för att komma tillbaka till arbete. Vi ska självklart följa upp denna reform och titta på vad som kan ha blivit fel och vad det är som gör att människor upplever att de har kommit i kläm. Men vi måste också titta på hela trygghetssystemet, för det finns stora risker att det finns saker som vi inte har ändrat på och som gör att människor fortfarande inte får rätt hjälp. Vi håller på att göra detta i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. I den är arbetsuppgiften klar och tydlig: Vi ska ha ett trygghetssystem för sjuka och för arbetslösa som gör att människor får rätt hjälp så att de känner sig trygga i vårt samhälle. 8 Statsrådet (M): Jag tackar för välkomsthälsningar och sympatiyttringar. Det uppskattar jag. Men det är inte mig som det är synd om. Det är vi nog ganska överens om. Dem som det är synd om, och framför allt dem som det var synd om, var de människor som vi faktiskt bär ett gemensamt ansvar för att vi inte har hjälpt tidigt nog. Det stora misslyckandet är, uppriktigt sagt, att vi så länge lät någonting pågå som vi så ofta visste var fel. Vi visste att vi hade dubbelt så långa sjukskrivningstider som man hade i många jämförbara länder. Vi visste att vi förtidspensionerade 50 000 personer i . Vi visste länge att snittåldern bland kvinnor i den gruppen var . Och vi visste väldigt länge att vi dolde ganska omfattande lokal och regional arbetslöshet bakom omfattande förtidspensionering. Allt detta visste vi. Redan i budgetpropositionen 2003 påpekade den förrförra regeringen att detta var ohållbart. Halveringsmålet när det gäller sjukfrånvaron sattes redan då. I de direktiv som gavs i utredning av den förrförra regeringen står det uttryckligen att denna frånvaro 2003 motsvarar 750 000 årsarbetare av befolkningen i arbetsför ålder. Det råder ingen tvekan om att det i dessa direktiv också står: Så här kan vi inte fortsätta. När vi diskuterar dessa saker så låt oss inte för en sekund sväva på målet: Det var en orimlig situation som vi var tvungna att göra någonting åt. Jag har haft mitt jobb . Jag är den förste att medge att jag inte kan allt, att det är mycket mer att sätta sig in i, att jag inte är färdig med egna analyser och att det är åtskilligt som måste göras och som ännu inte är gjort. Men jag är helt övertygad om att vi har gjort en viktig reform och att grundpelarna i den reformen ligger fast. Om man dessutom är övertygad om att vi har gjort en viktig reform som har stor betydelse ser jag ingen prestige i att också själv leta efter de fel och brister som kan finnas. Ingenting är svårare än att genomföra stora reformer. Ingenting är lättare än att göra någonting fel när man gör stora reformer. Låt oss därför bedriva detta arbete seriöst, analytiskt och sakligt. Det är viktigare att det blir rätt än att det går snabbt. Vi kommer att lyssna på alla människor som har konstruktiva synpunkter på vad som kan göras ännu bättre. Men vi kommer inte att följa dem som i praktiken menar att vi ska gå tillbaka till hur det var 2003, 2002 eller 2001, därför att det vore rent ansvarslöst. Jag tycker inte heller att vi ska förringa de problem som många sjuka eller tidigare sjuka människor har när de ska närma sig arbetsmarknaden igen. Det är ingen lätt uppgift. Jag har sett det på mycket nära håll i mitt tidigare jobb. Men vi ska inte heller förringa den seger som ligger i att komma snäppet närmare arbetsmarknaden. Det gäller dem som plötsligt får ett helt eget arbete i en bransch som de aldrig har varit i närheten av tidigare. Det gäller dem som kan jobba nu fast de inte kunde det tidigare. Och det gäller dem som bara har kommit några steg närmare ett jobb som kan ligga några månader bort. Detta är enorma segrar för dem som tror att arbete är viktigt för självständighet, för egen inkomst, för arbetskamrater och för så mycket av det som vi värderar så högt i det svenska samhället. Förringa inte dessa segrar. Låt oss däremot se till att varje pusselbit hamnar exakt rätt. 9 (S): Nej, jag förringar inga segrar. Jag tycker att det är jättebra att de av de utförsäkrade som har fått arbete har fått det. Vi har inga skilda synpunkter på den delen. Denna interpellation handlar om de utförsäkrades svåra situation. Där är det den stora merparten som inte har fått arbete. Många av dem har hamnat i stora ekonomiska trångmål. Det är det som denna interpellation handlar om. säger att alla som är sjuka ska få ersättning. Om det vore så hade det inte varit några bekymmer. Bekymret är att de inte får det. Det är det som vi pratar om. Här hamnar man långt från verkligheten. Det gör man även i statsrådets svar där det står att den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska få ersättning. Problemet är att de inte får det. Det är detta som interpellationen handlar om och som jag vill återkomma till. Om statsrådet skulle vara seriös i sin oro för de misslyckanden som denna reform har åstadkommit skulle man till exempel kunna sätta stopp för utförsäkringarna medan man utreder de systemfel som gör att svårt sjuka människor inte får någon ersättning och hamnar mellan stolarna. Det skulle kunna vara ett sätt för statsrådet att visa handlingskraft och visa någon form av empati när det gäller de saker som denna reform har ställt till med. Men det finns inte tillstymmelse till någon som helst känsla från statsrådet, från den tidigare regeringen eller från denna regering för dessa människors svåra situation. Det varnades för detta under hela vägen fram till att denna reform trycktes igenom. efter att den hade tryckts igenom, som ett brev på posten, och 15 000 utförsäkrades såg man det ena människoödet efter det andra och hur oerhört illa dessa människor behandlades. Det är inte brist på kunskap som det handlar om här. Vi vet att denna reform har dessa effekter. Jag skulle vilja vädja till statsrådet att ni sätter stopp för utförsäkringarna medan ni ser över denna problematik. Då kanske det kan bli som vill, nämligen att den som är för sjuk för att arbeta ska få en ersättning. Jag kan berätta för att det inte fungerar på det sättet. Den politik som står bakom fungerar inte på det sättet. kom kanske lite grann in på svaret när det gäller vad regeringen håller på med. Det säger är att man kan genomföra reformer och i början sprattlar de som drabbas, de sprattlar och de sprattlar, men till slut vänjer de sig.