prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — Vi kan konstatera att dagens pensionssystem inte höll för den första finansiella krisen och att det är hög tid att vi gör en parlamentarisk översyn. Systemet har visat sig vara instabilt. Regeringen menar däremot att pensionssystemet är stabilt och skriver i budgetpropositionen att det är av särskild vikt för dem med små marginaler. Enligt regeringen är alltså bromsen och sänkningen av pensionen särskilt positiv för personer med små inkomster. Jag kan säga att varken jag eller mitt parti delar den uppfattningen. I budgetpropositionen säger regeringen också att man vill föra en dialog med Pensionsgruppen om ändringar i LAS. Men lagen om anställningsskydd är väl inte en del av det nya pensionssystemet? Pensionsgruppen är väl inte något organ i och inte heller någon myndighet? Vill partierna bakom det nya pensionssystemet prata med varandra får de naturligtvis göra det, men det är inget skäl att överge normala former för hantering av riksdagsärenden. Pensionssystemet måste bli stabilt och förutsägbart. Pensionerna ska följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen. Pensionssystemet ska garantera att även de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och se till att kvinnor inte missgynnas. Och utvärderingen ska givetvis vara öppen för alla partier och ske i dialog med bland annat pensionärsorganisationerna. Jag vill bara understryka att inte vill ha tillbaka det gamla ATP-systemet, men vi vill se ett annorlunda system än det vi har . Till slut vill jag framhålla att vi tycker att det är dags att utreda vårt framtida pensionssystem i en parlamentarisk utredning. Jag yrkar därför bifall till reservation 23 och till reservation 11, som jag glömde nämna tidigare. 198 (SD) replik: Jag skulle vilja börja med att upplysa om hur det ligger till med avgifterna i PPM-systemet. Den jämförelse hon gjorde är nämligen inte adekvat. Att ställa kostnaderna för förvaltning mot utbetalningarna från PPM-systemet är helt irrelevant. Ännu har ju inte särskilt mycket pengar börjat betalas ut från systemet, utan än så länge handlar det om att spara pengar för förvaltning. Då är det klart att förvaltningskostnaderna är stora i förhållande till det som betalas ut . Det förstår vem som helst. Så kommer det dock inte att se ut , när folk börjar få ut PPM-pengar i högre grad. Som jag sade i mitt anförande satsar mest av alla partier på att ge mer pengar i plånboken till pensionärer, men vi satsar pengar som vi har. Problemet med att plocka bort bromsen, som parti vill göra, är att vi då hamnar i en situation där vi satsar pengar som vi inte har. Jag undrar hur har tänkt sig klara av det ekonomiska åtagande som det skulle innebära att inte ha bromsen. Var tar vi de pengarna ifrån? 199 (V) replik: Det är lite svårt för mig att säga var vi skulle ha tagit de pengarna ifrån. Hela systemet är vi inte bara tveksamma till, utan vi ifrågasätter det helt och hållet. Det är ingen felaktig siffra att det kostar 1,7 miljarder att betala ut en hälften så stor summa. Det är ju rimligt i sig. Men det är inte hela sanningen, och vi i säger inte att vi sitter inne med sanningen om hur vårt framtida pensionssystem ska se ut. Vad vi vill är att det ska tillsättas en parlamentarisk utredning som ser över om systemet verkligen är hållbart till nästa istid när det redan på något sätt har frusit fast och man måste tricksa och fixa och backa och bromsa varenda gång det händer något i systemet. Jag vet inte hur det skulle se ut. Jag tycker dock att det vore rimligt att det i en pensionsgrupp sitter inte bara de av partier som var överens om att införa det här systemet. Det börjar nu få på nacken. Då kanske man också måste se över pensionssystemet. Det finns kanske andra sätt att lösa det som är hållbara och till exempel också är kopplade till inkomstbortfall, så att man inte bara måste lita till börsutvecklingen utan också kan se till inkomstbortfallsprincipen. Nej, jag har alltså inget facit eller något svar. Vi bjuder in och tycker att vi borde tillsätta en parlamentarisk beredning där samtliga riksdagspartier naturligtvis ska vara med. 200 (SD) replik: invändning bygger på felaktiga antaganden. Det är mig veterligen inte 1,7 miljarder som är en kostnad för utbetalningar, som du repeterar. Det är en förvaltningskostnad för PPM-fonderna. Det är en helt annan sak. Det kan inte ställas i relation till utbetalningar. Det är samma sak som om jag har privat fondförsäkring. Jag betalar en förvaltningsavgift även fast jag inte plockar ut en krona. Det är upp till mig. Det är därför att jag har ett kapital som växer. Det kostar pengar det också. Men förhoppningsvis ger det ett mervärde i förlängningen. Problemet med ett system där man inte har någon form av inbromsningseffekt när det inte finns statsfinanser att bära pensionssystemet är att man riskerar att få en situation som i och inte minst i . Där finns inte en ekonomisk grund för de pensionsutbetalningar man har. Det kanske är kul så länge det varar. Men när det väl faller så faller det samman rejält. Jag tycker att det är mer ansvarstagande att ha ett system som har en bromseffekt av något slag där vi begränsar utbetalningarna när det inte finns ekonomiskt utrymme. har det fallit ut ganska väl. är första gången som bromsen faller in. Det går att kompensera, som vi har bevisat i vår budget, med att satsa mer på att sänka skatten för pensionärer. hade vi ändå kunnat få en positiv nettoeffekt för pensionärerna utan att för den skull riskera att äventyra statsfinanserna. 201 (V) replik: Att det kostar pengar att förvalta är egentligen inte det stora problemet. Det stora problemet är att vi först och främst har en likabeskattningsprincip. Vi tycker att inkomst ska beskattas lika oavsett det är pension, a-kassa eller vilken typ av inkomst man än har. Det är inte givet att man ska straffas för att man inte arbetar. Men det är regeringens arbetslinje. Det är svårt att säga hur det nya pensionssystemet skulle kunna fungera på ett bra sätt. Du jämför oss med . Det låter sig inte riktigt göras. Vi har möjlighet att arbeta tills vi är . Väldigt många gör det också, och vi vill att människor ska arbeta ännu längre. I var det vanligt att människor pensionerades vid 52 eller . Det är klart att det kostar pengar när fullt friska arbetsföra människor i sina bästa år går i pension. Men det är inte en utveckling som någon av oss här vill se, såvitt jag känner till. Det handlar om att vi ska jobba längre upp i åldrarna därför att vi dess bättre blir friskare och också gärna vill vara med och bidra. Att jämföra oss med är därför inte ett dugg relevant i sammanhanget. Det finns en ödmjukhet. Men vi vill ha system som i varje fall bygger på ett kollektivt gemensamt ansvar för pensionen och inte på att var och en ska bli sin egen spekulant på börsen. Det tycker inte vi är rimligt. En parlamentarisk beredning skulle med lite olika förutsättningar kunna komma fram till någonting bra. Det tror vi på. 202 (M): En av de viktigaste frågorna som finns för ett land att hantera är hur ersättningen blir till de människor som lämnar arbetslivet. Tittar man ut i världen kan man lätt konstatera att de finns en uppsjö av system som på olika sätt försöker fylla pensionärernas behov av försörjning. Det finns förmånsbestämda system där man redan i förväg kan få veta vilken pension man kommer att få i procent av sin slutlön. Det finns också konstruktioner av avgiftsbaserade modeller där pensionen bestäms av hur mycket ekonomin har växt . första pensionssystem, den så kallade folkpensionen, kom 1913, som vi har hört tidigare här . Modellen var enkel. Man fick ett litet belopp lika för alla när man fyllt . Det kan vara intressant att veta att medelåldern i var . Det gjordes ändringar i systemet på både . var det ett grundsystem lika för alla, men man tillförde änkepension och andra förmåner vid för tidig död. Det kan också vara intressant att veta att kom den så kallade utredning om pensioner. Det var ett förslag där folkpensionen fortfarande var grunden som man sedan byggde på med avtals- och tjänstepensioner. Det kan också vara av intresse att det florerade en rejäl debatt inom Socialdemokraterna mellan och om man skulle fortsätta med en grundpension som hade gällt eller gå in på ett inkomstrelaterat system. kom den stora förändringen av pensionssystemet då ATP infördes. Beslutet fattades med minsta möjliga marginal, och den föregicks av en stor debatt om vilken väg man skulle gå i pensionsfrågan. Det var också ett paradigmskifte på det sättet att man nu fick en inkomstrelaterad pension utefter vad man tjänade upp till ett visst tak. Pensionsåldern var fortfarande , och den sänktes inte till nuvarande . Det är också intressant att veta att förutom sänkningen av pensionsåldern byggde man ut förmånerna så att fler människor omfattades och att ersättningarna blev högre i det nya ATP-systemet. Detta gjorde det naturligt att man fick höja avgifterna ett stort antal gånger. Efter ett flertal utredningar kom en stor majoritet i riksdag fram till att man måste göra om pensionssystemet om det skulle hålla . Den så kallade fempartigruppen låg bakom det förslag som slutligen kom. Ett annat alternativ skulle vara att höja avgifterna i ATP-systemet till betydligt högre nivåer, men detta ansågs redan då orealistiskt om man ville ha en växande ekonomi med fler i arbete. Detta nya system som infördes är mycket mer kopplat till just arbete, precis som det var i utredning . Det är samma grundkonstruktion. Man tjänar in sina pensionspoäng krona för krona upp till en maximinivå, och som man har lön räknas till pension om man bara kommit över en viss miniminivå. Dessutom finns det inte längre någon övre gräns som man kan tjäna in en bättre pension. Men en sak måste poängteras helst , eftersom många inte har klart för sig hur pensionssystemet är konstruerat. Det är att dagens arbetstagare genom pensionsavgifter betalar dagens pensioner, och framtidens pensioner betalas av framtidens arbetstagare. Det är alltför många som fortfarande tror att deras pensionsavgifter har betalats in i några AP-fonder, och där ligger pengarna och väntar på dem tills de går i pension. Det är egentligen bara premiepensionerna som har den konstruktionen. Där ligger pengarna i bästa fall och väntar på dem. Dessa AP-fonder, eller buffertfonder som de också kallas, är bara en liten del av den totala pensionsskulden till befolkning. Någonstans mellan en åttondel och en tiondel av den totala skulden finns i dessa fonder. Deras uppgift är att mildra och utjämna skillnader mellan generationer och konjunkturer. Därför är det viktigt att poängtera att det bara finns en sak som kan betala pensioner och ge systemet stabilitet , nämligen arbete, arbete och åter arbete. Det är just därför som alliansregeringen benhårt i alla lägen prioriterar och stimulerar återgång till arbete. Det är heller ingen nyhet för någon att det nya pensionssystemet som konstruerades är mycket stabilare och robustare än det tidigare. Det är ett eget självgående system som ska ticka och gå utan att politiska hänsynstaganden ska ändra förutsättningarna för att få pension. Jag anser att detta är i grunden bra, för det ger systemet en möjlighet att verka över blockgränserna utan stora och snabba förändringar för de försäkrade. Vi ska också veta att många länder är mycket nyfikna på vårt system och avser att införa hela eller delar av detta i sina egna stater. Detta är ju som bekant alldeles nödvändigt i många länder inte minst i , eftersom de har undermåliga pensionssystem som inte kommer att hålla till. Det är just av den anledningen som tagit upp denna viktiga fråga för hela samarbetet i . Men det hindrar inte att vi står inför stora utmaningar framåt. Den demografiska utvecklingen i vårt land gör att pensionssystemet utsätts för stora påfrestningar. Den stora fyrtiotalsgenerationen har börjat gå i pension, och detta gör att det kommer att fattas människor på många arbetsplatser, inte minst i vården. gick det tre arbetstagare på varje pensionär. kommer den siffran vara två arbetstagare på varje pensionär. Dessutom kommer situationen att se så ut även i andra länder i , även om den högsta peaken är lite längre fram i tiden som genomsnitt i . Detta kommer att innebära ett stort arbetskraftsbehov, precis som vi har pratat om tidigare i ett par andra frågor. Dessutom blir vi allt äldre i västvärlden. Medelåldern har ökat med i . Medelåldern beräknas dessutom öka fem till , detta på samma gång som vi sänkt pensionsåldern sedan starten . Vårt svenska pensionssystem tål och är konstruerat för denna typ av förändringar. var förut inne på att pensionssystemet är utsatt och i fara. Det är det inte alls. Däremot kan det bli en sänkning av pensioner för de enskilda. Men det återkommer vi till. Pensionsnivån riskerar som sagt att bli för låg om man inte har tillräckligt med tjänstepension. Därför har vi utmaningar som handlar om att lösa dessa frågor om en högre pensionsålder för utträdet från arbetsmarknaden. Pensionsgruppens framtida sammanträden kommer att ha detta som en hög prioritet. Kan vi hålla pensionsåldern , eller finns det en möjlighet att höja den? Om vi ska göra detta är det också viktigt att ta hänsyn till de människor som inte orkar fortsätta till en högre pensionsålder. Jag ger er rätt som har varit inne på de frågorna. Därför är det viktigt att vi kan få ett så flexibelt system som möjligt för i vilken ålder man inträder som pensionär på heltid. Vi har en stabil majoritet för vårt svenska pensionssystem. Det är fem partier över blockgränserna som tagit sitt ansvar för att har fått ett stabilt pensionssystem som ska klara olika påfrestningar från allt från demografi och ökningar av medelåldern till kraftiga konjunkturväxlingar. Jag har några frågor till de rödgröna partierna. Tydligen har inte möjlighet att vara kvar, men jag får säga till : Så länge som jag varit med i socialförsäkringsutskottet har ni klagat och opponerat er mot vårt nuvarande pensionssystem. Då blir min fråga till er: Vad är det ni vill ha i stället? Ni ville tydligen inte heller gå tillbaka till det gamla ATP-systemet. Är det pensionssystem som står som föredöme? Ni måste faktiskt svara, . Att bara säga nej håller inte i längden. verkar det som att ni ska sätta in det ideala pensionssystemet som ger eller någonting. Men någon ska betala, och det blir den arbetande befolkningen som betalar till sina egna pensioner. Det håller inte. Till Socialdemokraterna vill jag säga: Ni har varit kritiska till Alliansens jobbskatteavdrag, även om ni godtagit de flesta av dem efteråt. I er retorik om jobbskatteavdraget har det låtit som om pensionärerna har fått höjd skatt jämfört med ni hade makten . Ni vet mycket väl att det inte är så. Vi har sänkt skatten för pensionärer om vi räknar in den kommande skattesänkningen . Den skattesänkningen har sammanlagt varit på 12,8 miljarder, alltså nästan 13 miljarder. Om jag inte missuppfattar något gjorde ni inte en enda skattesänkning på de ni regerade . Jag vet att min företrädare hade flera meningsutbyten med er just om detta. Ändå hördes det i valrörelsen att pensionärerna hade en perverst det var faktiskt det ordet som användes hög skattenivå som hade blivit högre med alliansregeringen. Men sanningen är att skattenivån var på socialdemokratisk nivå och att den blivit lägre med den borgerliga regeringen. För att ytterligare styrka detta har jag tagit fram siffror på hur det ser ut för pensionärerna mellan och nu . En garantipensionär född eller senare fick, när ni hade makten , netto. kommer samma pensionär att få . Det är en höjning på , vilket är en höjning på . Det är inte så dåligt när man betänker att vi har haft den största lågkonjunkturen . Dessutom har vi höjt bostadstillägget . När det gäller en pensionär som tjänar betydligt bättre, nämligen brutto, som man tagit här som exempel, har denne pensionär efter skatt . Det är en höjning med , detta trots lågkonjunkturen. Det tycker jag är ganska bra jobbat av Alliansen, även om det hade kunnat vara ännu bättre. Jag såg till min glädje i en undersökning som AMF hade gjort att våra pensionärer hör till de nöjdaste och lyckligaste i och att deras disponibla inkomst ökat precis som jag nu har visat. Så lät det inte riktigt i valrörelsen om man gick in i en rödgrön valstuga. En av de saker som vi och De rödgröna inte är överens om i nästa års budget är att de vill höja bostadstillägget lite mer än alliansregeringen, nämligen från till . Det är självklart en höjning för en del pensionärer som oppositionen här föreslår. Men det har också en mycket begränsad betydelse eftersom man inte höjer taket för hyran, och det ligger på som alla vet. Det här kan ge en höjning på , som max . Det ska jämföras med höjningen för en garantipensionär som blir enligt regeringens förslag. Jag vill också kommentera de motioner som inkommit under utgiftsområde 11. Där finns allt från änkepension till olika regeländringar om bostadstillägg och några andra pensionsfrågor som detaljändringar i premiepensionssystemet. Jag vill med dessa ord yrka bifall till förslaget i socialförsäkringsutskottets betänkande 2010/11:SfU1 och avslag på motioner och reservationer. Jag skulle vilja sluta med följande mening: Ja till fortsatt arbetslinje, ja till fortsatt kontroll över statsfinanserna och ja till ett stabilt pensionssystem! 203 (S) replik: Det är intressant att pratar om historien, men då ska vi erinra oss att varje gång som pensionsfrågan har varit uppe har det tidigare röstat emot ATP och andra förmåner. Det är viktigt att tillägga till historien. Jag går över till dagens situation. Den är viktigare att prata om, tycker jag. Jag fick inget svar när det gäller utvecklingen inom premiepensionssystemet, som jag tycker är en rätt allvarlig fråga och där partikamrat som är minister har varit väldigt tydlig i sina uttalanden på olika sätt: Man ska på något sätt se till att de här förvaltarbolagen inte finns kvar inom premiepensionssystemet. Hur ser på det? Den andra frågan som jag tror är väldigt viktig att lyfta upp och föra en diskussion om är det nämnde, nämligen att det nu kommer en stor fyrtiotalistgrupp som blir pensionärer. Om detta har de tidigare konstruktörerna av systemet konstaterat att det blir en ansträngd tid i pensionssystemet som kommer att vara märkbar. Här måste man nog allvarligt ta och fundera på avgiftsfrågorna, alltså inkomstförstärkningen till pensionssystemet. Det valde att inte alls kommentera. Jag lade fram några alternativa möjligheter till att förstärka det. Ytterligare en fråga som jag tycker att det finns anledning att märka i det här sammanhanget är skattefrågan. Jag lyfte inte upp den, men det gjorde , och då vill jag gärna ta den. sticker ut kraftigt vid en jämförelse i när det gäller beskattning av pensionerna. Jag har ställt denna fråga tidigare utan att ha fått något svar. Hur ser det ut med utjämningen av skatteuttaget mellan pensioner och löner , ? 204 (M) replik: Tack för frågorna, ! Vi kan börja bakifrån med skatterna. Precis som jag sade i mitt huvudanförande har vi inga höjda skatter jämfört med . Vi försöker att plocka ned dem. Vi har kommit ned tre steg. Jobbskatteavdraget har sedan jämförts så att det skulle vara ett mål för alla om det går att komma ned ännu mer. Vi kommer att fortsätta att försöka sänka skatter även för pensionärer. De höga skatter som pratar om är faktiskt gamla socialdemokratiska skattenivåer . Sedan var det frågan om inkomstförstärkning av pensionssystemet. Självklart är det en viktig fråga. Dock beräknar man att om vi får en någorlunda normal utveckling av konjunkturer ska AP-fonderna klara detta. Problemet är om vi får fler lågkonjunkturer av den dignitet vi fick för två . Då kommer pensionerna att sänkas. Pensionssystemet kommer att klara detta, men det blir en broms i systemet med en sänkning av nivån. Då kommer inkomsterna att sänkas för alla i samhället. När det gäller premiepensionssystemet tror jag att vi måste göra ändringar så att vi inte blir av med fler fonder. har redan upphört. Jag ställde en fråga om det sista. Utredningstjänsten i har sagt att har kommit med förslag , ända , till skattesänkningar för pensionärer. Socialdemokraterna var alltid emot även miljöpartisterna och vänsterpartisterna. har Alliansen totalt sänkt skatten , med den sänkning som kommer , med hela . Då vill jag påstå att vi har sänkt skatterna kraftigt för pensionärerna. 205 (S) replik: Efter den förra krisen som den tidigare borgerliga regeringen ställde till med genomförde vi ett kraftigt grundavdrag för att kompensera pensionärerna. Men det jämställer tydligen inte med att de fick mer pengar i plånboken. Det var egentligen samma sak, men den vokabulären håller tydligen inte i den moderata agendan. har vi haft en borgerlig regering , och det är första gången som bromsen går in ordentligt på allvar i pensionssystemet. Det gäller och även . Effekten av den förda politiken ser vi tydligt. Den slår igenom kraftigt i pensionssystemet. Vi kommer att fortsätta att driva dessa frågor. Vi tycker att pension och lön ska beskattas på samma sätt. I jämförelse med länderna i , , sticker ut. är det land i , och i världen, som beskattar pensionerna mycket hårdare än andra länder. Vi kan alltid diskutera vilket sätt som ska användas. Men det är en rättvisefråga hur man ser på beskattningen av de personer som faktiskt har arbetat in pensionen. Där är vi tydliga. Vad ser för alternativ när det gäller inkomstförstärkningen? Socialavgifterna ser ut att ha ett visst utrymme när det gäller att justera och tillföra pensionärerna ett utrymme när kostnaderna sjunker för andra delar. I grunden har ett löneutrymme använts för att hantera dessa frågor. Det borde vara ett alternativ i detta sammanhang. Hur ser på det? 206 (M) replik: Vi har ett grundproblem, som egentligen inte har kommit upp här över huvud taget . Vi pratar ofta om huruvida vi ska skjuta upp pensionsåldern, från 65 till 67 eller en övre gräns vid 69 eller kanske ännu högre . Men vi glömmer ofta att vi faktiskt höjer pensionsåldern underifrån. är det relativt vanligt att ungdomar inte blir etablerade på arbetsmarknaden förrän de närmar sig . Ofta är de 26, 27 eller upp till . De åren gör att de riskerar att få en betydligt lägre pension . Det är ingen som tänker på det vid det tillfället. När vi pratar om ålder det kommer att vara en viktig del i pensionsgruppen måste vi också föra upp den frågan. Det här är ett av svaren på om vi ska försöka sätta in åtgärder för att hålla upp pensionsnivån. Den andra frågan gäller den automatiska bromsen, balanseringen, som var inne på förut. Det här är ingen kris för pensionssystemet. Pensionssystemet håller och klarar sådana saker, men det riskerar att bli lägre pensioner. Än så länge, och , hade vi tur genom att var en av bästa länder totalt sett ur statsfinansiell synvinkel. Så länge sitter som finansminister kanske det är ordning och reda, men historiskt kan vi se att andra regeringar inte har haft lika bra koll på statsfinanserna. Då är det faktiskt riktigt farligt när det inte går att kompensera befolkningen när pensionsnivåerna går ned. Det är viktigt att vi har bra statsfinanser och att vi har ett stabilt pensionssystem. 207 (SD) replik: Jag vill börja med att tacka för en föredömlig föredragning av pensionssystemet. Jag tror att det finns en i grunden relativt stor samsyn mellan våra partier om pensionssystemets utformning. Vi kommer att tacka ja om ni bjuder in oss till Pensionsgruppen. Jag tror att det kan vara strategiskt smart att något minska Socialdemokraternas utrymme att förhandla i och med att de ändå inte har en egen majoritet med De rödgröna att kontra med. Det var något jag reagerade på som jag återkommande har hört och som jag inte riktigt kan ställa upp på. Det gäller att fyrtiotalisterna ska gå i pension och att de lämnar ett stort vakuum efter sig på arbetsmarknaden. Denna vinter är det mindre än en tredjedel av fyrtiotalisterna som förvärvsarbetar. Det är långt ifrån alla dessa som arbetar fulltid.