prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Jag tror inte att man ska tro att man kommer till en fullständig tydlighet . Det finns målkonflikter här, och dem får man leva med och försöka hantera. Det är möjligt att man också ska ha en grundläggande inställning att från tid till annan får man ändra de formuleringar av uppdragen som finns för statliga företag. Det här företaget ska generera en marknadsmässig avkastning, det vill säga stimulera effektivitet, styrbarhet och inte minst ansvarsutkrävande. Har man en otydlig målformulering är det väldigt svårt att sedan ställa någon till ansvar för att vederbörande styrelse eller vad det nu är inte har uppfyllt målen. Det ska också vara en oberoende aktör, det vill säga en aktör som bidrar till mer konkurrens och lägre priser i slutledet för konsumenterna. Dessutom ska man inte ha stora egenintressen som slutanvändare av skogsråvara. Avslutningsvis bör bolaget enligt propositionen kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Här finns dock en risk som jag vill peka på. Det gäller att se upp så att det sista inte tolkas som att det är fritt fram för till exempel fortsatt ägande av Setra. När bildades beslutade att Setra skulle avvecklas. Det har inte skett, vilket strider mot varje rimlig tolkning av riksdagsbeslutet . har påpekat att är i sådana här sammanhang. Att ägandet har fortgått är klandervärt, anser jag. Motivet till riksdagsbeslutet att ska avyttra Setra är förbättrad konkurrens. Det samhällsintresset delas nödvändigtvis inte av bolaget som ur ett rent företagsekonomiskt perspektiv mycket väl kan tjäna på och njuta fördelar av fåtalskonkurrensen på konsumenternas bekostnad. Jag tror att var inne på det. Ett sådant här företagsekonomiskt perspektiv accepterar dock inte och har inte accepterat . beslut att Setra ska avyttras ligger fast, och denna hållning upprepas i propositionen och betänkandet. Som jag sade inledningsvis kan man inte komma undan kravet på avyttring av Setra med hänvisning till att bolaget enligt propositionen bör få bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Att behålla Setra skulle kunna öka bolagets avkastning, men denna text är inte tillämplig på innehav av Setra. Att , som det har antytts i några medier, genom förvärv skulle öka aktieinnehavet ytterligare i Setra är mot denna bakgrund självklart inte acceptabelt och skulle helt strida mot riksdagsbeslutet. Låt mig citera ur betänkandet: För att stärka och renodla roll som oberoende aktör anser regeringen och att delägarskapet i Setra ska avyttras. Andra aspekter på det förändrade uppdraget för kommer att tas upp av mina kolleger i Alliansen. Jag stannar här för tids vinnande. 161 () replik: Jag hade inte tänkt begära replik, men jag önskar ett förtydligande av uttalande om att det blir en samhällsekonomisk vinst och en förbättrad konkurrens om man avyttrar Setra. Vad blir det för samhällsekonomisk vinst och förbättrad konkurrens om man säljer ut Setra? Givetvis ska man göra det har beslutat. Det är inte det saken gäller, utan jag undrar vad det är för samhällsekonomisk vinst och förbättrad konkurrens vi får. 162 () replik: Per var inne på detta. Gynnar en aktör sitt eget bolag sker det på någon annans bekostnad. Det vill man undvika. är en dominerande skogsägare. Om använder andra företag som utför samma tjänster som Setra och har ett fritt förhållande till dem förbättras dessa aktörers situation. Det innebär en förbättrad konkurrens som kommer att gynna konsumenterna i sista hand. Det finns då ingen risk för positiv särbehandling av Setra från . Så har jag också uppfattat resonemang. 163 () replik: Jag kan konstatera att regeringen har en helt annan uppfattning. Man tycker att det har fungerat utmärkt med som oberoende virkesleverantör på affärsmässiga grunder. Det skriver man. I praktiken skulle en utförsäljning av Setras tolv sågverk innebära att någon av de andra stora aktörerna köper upp dem. Det kommer inte att bli någon person utifrån utan kunskap om den här marknaden som går in som ägare. Så har det inte fungerat historiskt, och så kommer det inte att fungera . Det är bara i teoretiska ekonomihandböcker man kan måla upp sådana bilder. I verkligheten ser det annorlunda ut. Konkurrensen kommer inte att öka genom utförsäljning, utan den kommer att minska. Vi kommer att få en större koncentration av sågverk och en omstrukturering som i och för sig kan vara av godo i förlängningen. Utförsäljning ökar inte konkurrensen. Och vilken är den samhällsekonomiska vinsten? 164 () replik: Hur vet att Setra nödvändigtvis skulle köpas upp av andra? Vi vet inte vem som skulle köpa det. Vi vet inte om hela företaget skulle säljas till en enda aktör. Den samhällsekonomiska vinsten är lägre priser vilket gynnar konsumenterna. 165 HANS (): är största skogsägare och därmed också en betydande aktör både inom det svenska skogsbruket och på virkesmarknaden. Att bruka skog innebär utmaningar när det gäller att göra lämpliga avvägningar mellan skogens ekologiska och ekonomiska värden. har skogens roll inom klimatdebatten fått en mycket större uppmärksamhet än tidigare, och även dess betydelse som källa för olika sociala värden och dess betydelse som virkesproduktionsresurs. Bland naturvårdsarbete kan särskilt nämnas att ta naturhänsyn i produktionsskogar, vårda ekoparker och ta till vara naturvårdsskogar. Detta gör man i kraft av sin storlek. har som mål att av skogsmarknaden nedanför fjällskogsregionen ska avsättas för naturvård. ska liksom alla andra statligt ägda företag vara ett föredöme vad gäller klimat, miljöansvar och socialt ansvar som man ska agera affärsmässigt och effektivt både inom skogsbruket och på virkesmarknaden. Målen går igen, är konsekventa och används oavsett om det handlar om , SAS eller . ska kunna agera på samma villkor som övriga konkurrenter på marknaden, vilket kan kompliceras av de särskilda uppdrag som bolaget har ålagts. Det är därför viktigt att har ett tydligt uppdrag som grund för sitt agerande. Det blir nu lättare för att hantera sådana målkonflikter som förekommer inom bolagets verksamhet när både kommersiella och samhälleliga intressen ska tillgodoses. Innebörden av det förändrade uppdraget för är att bolagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning och att man ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. Därom har vi hört i tidigare inlägg. De nuvarande ekonomiska målen för gäller och rör bland annat direktavkastning, avkastning på operativt kapital och eget kapital etcetera. Jag ska inte trötta kammaren med detta. Nya ekonomiska mål kommer att fastställas för när beslutat om ett förändrat uppdrag för bolaget. Detta är en levande rörlig materia. Det är viktigt också i det statliga ägarutövandet att vara flexibel och lyhörd för när det är läge att justera de ekonomiska målen. Ändringar av målen kan bli aktuella som en följd av förändringar i omvärlden eller, som i det här fallet, på grund av ett förändrat uppdrag. Genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor ska det bli möjligt att göra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske tills av den areal bolaget hade vid bildande är avyttrad. uppdrag, att tillhandahålla ersättningsmark till staten, ska upphöra vid utgången av 2010. Därutöver ska regeringen bemyndigas att överföra fastigheter med en sammanlagd areal av högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersättningsmark. Ersättningsmark kommer fortsättningsvis att hanteras, dock inte i regi. En ökad tydlighet angående roll på marknaden som fullt ut affärsmässig aktör är önskvärd. Det är ett bolag som bidrar till att skapa likviditet på marknaden genom att vara oberoende aktör med relativt stora virkesvolymer som är frikopplade från industriella intressen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. passar jag på tillfället att tacka avgående fru talmannen för en väl svingad klubba . Jag vill tacka goda meddebattörer. Vi har haft en del glada och en del hårda ordväxlingar, precis som det ska vara i den här kammaren. Speciellt när det gäller statligt ägande har det varit en del mustiga och livfulla repliker. Vi började tidigt att göra musikreferenser till Staten och kapitalet i samband med försäljningen av Vin & Sprit. Med debatten om är vi väl tillbaka på Woodstock. 166 (): I har skogen onekligen en speciell ställning. Det är ingen överdrift att säga att skogen har varit en av grundpelarna för vårt välstånd. Det har under århundradenas lopp handlat om export av allt från trätjära till papper och sågvirke. Även om skogen har haft oerhört stor ekonomisk betydelse för landet är skogens betydelse mycket större än så för många människor. Den har en central betydelse för många människors friluftsliv och fritid. Skogen bidrar tveklöst till att höja många människors livskvalitet. Vad vore livet utan älgjakt till exempel? debatterar vi den skog som via ägs gemensamt av svenska folket. Det är självklart att den frågan engagerar. Betänkandet behandlar förändrade uppdrag. Det är inga jättedramatiska förändringar. Det handlar om att tydliggöra uppdrag och roll som innebär att i fortsättningen kan koncentrera sig på kärnverksamheten. Signalen är glasklar: ska generera marknadsmässig avkastning utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. Utöver denna precisering beslutar vi att mark från blir möjlig bytesmark till markägare som avstår mark för reservat. Det är en mycket bra inriktning, tycker jag. Det gör att vi kan uppnå delmålet för långsiktigt skydd av skogsmark som vi har respekt för äganderätten. En av skiljelinjerna mellan blocken är hur vi ser på reservat och långsiktigt skydd av skogsmark. Med detta vill jag i mitt sista anförande tacka utskottskamraterna för en trevlig mandatperiod. Jag yrkar bifall till majoritetens förslag och avslag på reservationerna. 167 () replik: Jag har en ganska kort fråga till . Jag citerade : Det enda rimliga är att staten lägger fram en plan för en tydlig strategi för en utförsäljning av statliga företag. Utifrån det ställde jag en fråga i mitt anförande som varken eller kommenterade. Jag önskar nu svar från representanten för som är ansvarigt för näringspolitiken i regeringen. Kommer man att sälja om ni, mot all förmodan och olyckligtvis, vinner valet? 168 () replik: Om hade lyssnat uppmärksamt på och hade hon haft svaret. På vår sida är vi överens om detta. Det är inte så att en av oss står i talarstolen och är bekymrad över köpsågverken och en annan säger att vi definitivt ska behålla Setra. På vår sida håller vi en gemensam linje. sade att det, när det gäller skogsmarken, handlar om av det ursprungliga innehavet som vi vill föra över i privat ägande. När det gäller dotterbolag tycker vi inte att ska vara ägare till . 169 () replik: hänvisar till att man är så enig på den borgerliga sidan. Jag vill påminna om att i förra veckans debatt om kärnkraft sade tre borgerliga företrädare att det blir mer kärnkraft med beslutet, medan en borgerlig företrädare, , hävdade att det inte blir mer kärnkraft. Det är svårt att veta. Jag frågade om det blir en försäljning av om borgarna vinner valet. Den frågan tycker jag är relevant. Vad som kommer att hända utifrån det nya uppdraget har jag förstått av propositionen och av vad utskottets majoritet har sagt. Jag har konsekvent under hela den här mandatperioden ställt frågor till näringsministern om de statliga bolagen . När vi nu har en företrädare för och näringspolitiken är det intressant att få reda på om man förbereder en så kallad utförsäljning som nämnde inför den förra mandatperioden? 170 () replik: säger att det är svårt att veta. Det borde inte vara svårt att veta att dagens debatt inte handlar om kärnkraften i alla fall. De försäljningar som vi tycker ska göras är Setra, som jag sade i min förra replik. ska inte vara ägare av en stor aktör på förädlingssidan. Det handlar också om att sälja skog i vettiga bitar som folk kan köpa, av ursprungsinnehavet. Det är mycket tydliga svar. 171 PER () replik: säger här att regeringen har uppnått målet för biologisk mångfald. Det är viktigt att upplysa om att det är ett delmål och att vi har långt kvar till det långsiktiga målet. En viktig fråga är hur denna markavsättning fördelar sig över landet. Där har regeringen läst detta delmål som att det bara handlar om så att säga en klump och inte alls varit intresserad eller engagerad i hur fördelningen ser ut. Det är jag bekymrad över. Det är klart att det för den biologiska mångfalden krävs att avsättningarna finns även i söder och inte bara i norr. Tittar man på uppdelningen mellan olika delar av landet är det uppenbart att det är mycket avsatt i norr men alldeles för lite avsatt i söder. Det vore intressant att höra hur ser på denna problematik och om det inte finns ett uppdrag att vidta åtgärder för att det ska bli en jämnare fördelning av den avsatta marken. har granskat och är tydlig i sina rekommendationer till regeringen och till regeringspartierna. De ska redovisa hur ett eventuellt framtida behov av ersättningsmark för samhällsnyttiga insatser ska lösas. Man föreslår att de ska precisera vad det innebär för att vara ett föredöme inom miljö och hållbar utveckling. Speciellt om den sista punkten, hur ska vara ett föredöme inom miljö och hållbar utveckling, vore det intressant att höra en kommentar från . Läser man det förändrade uppdraget står det inte ett ord om miljö och hållbar utveckling, inte någonting över huvud taget. ska vara en oberoende aktör, man ska verka marknadsmässigt, man ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk och så vidare. Men det står inte ett ord om biologisk mångfald, miljömål eller någonting åt det hållet. Hur tycker att det rimmar med den kritik som kommer från ? 172 () replik: Jag ska börja med det miljömässiga och att vara ett föredöme. Alla statliga bolag ska vara föredömen inom sin bransch, och där är inte undantaget. När det gäller ersättningsmarken säger i sitt anförande att detta kommer att innebära att vi inte har någon ersättningsmark i fortsättningen. Det är precis det som är meningen med det förslag som vi nu antar. Vi sätter av som vi har som utbytesmark för att permanent, eller långsiktigt, kunna skydda viktiga biotoper. Hur har det varit nu med det system som vi ärvde från oppositionen? har man skrapat loss från för att använda som utbytesmark. Det betyder att om vi skulle nå upp till en nivå med det system som vi ärvde av oppositionen skulle vi vara klara med det 2060, om ungefär . 50 gånger blir . Det är därför en märklig inställning att säga att detta på något sätt stoppar möjligheten att erbjuda ersättningsmark. 173 PER () replik: Vi har inte klagat över denna avsättning. Frågan om att man skulle avsätta mark från har vi drivit även innan den här regeringen kom till makten. Det är någonting som vi stöder. Däremot är jag kritisk just till den begränsning som man faktiskt skriver in i propositionen. Man skriver: uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten ska upphöra vid utgången av 2010. ska man alltså inte kunna avsätta någon mark. Då ska marken inte längre användas. Det tycker jag är en konstig princip. Då säger man i princip från regeringens och regeringspartiernas sida: är vi nöjda. Detta är tillräckligt. Vi har nått så långt som vi behöver. Det borde vara uppenbart för alla som sätter sig in i problemet med den biologiska mångfalden att vi inte har nått i närheten av vad vi behöver göra utan vi behöver arbeta på alla fronter. Inte minst handlar det om att faktiskt avsätta pengar i budgeten för att också köpa in skog som är skyddsvärd runt om i landet. Där är vi djupt bekymrade över att denna regering med aktiva stöd har dragit ned på satsningarna att köpa in och skydda biologiskt värdefull skogsmark. Det är en politik som är extremt kortsiktig och som gör att man inte kommer att kunna nå de långsiktiga målen. Det tycker vi är en oansvarig politik. Man avsäger sig möjligheten att använda ekonomiska resurser eftersom man inte i tillräcklig utsträckning avsätter dem i budgeten. Man avsäger sig också möjligheten att använda mark . På det sättet avhänder man sig egentligen alla möjligheter att nå det långsiktiga målet att skydda tillräckligt mycket skyddsvärd skogsmark för att man ska kunna nå målet om att skydda den biologiska mångfalden i . Därmed kommer inte heller de miljömål som handlar om ett rikt djur- och växtliv och om att skydda skogen att kunna nås. Det tycker vi är en kortsiktig politik. 174 () replik: skog plockar vi ut från för att kunna använda som bytesmark. Det kan inte vara ett självändamål att det är just som ska stå för bytesmarken. Det är mark som vi för till staten för att kunna byta den mot skyddsvärda områden. Det måste väl ändå vara det som är målet, alltså att vi permanent ska kunna skydda skyddsvärda områden, även om vi sedan gör det på ett mycket smidigare och snabbare sätt än vad oppositionen gjorde under den förra mandatperioden? Att vid varje enskilt objekt prisförhandla med har visat sig vara ett mycket ineffektivt sätt att få loss bytesmark jämfört med de som vi nu sätter av. Per säger att vi plockar ned pengen i budgeten. Det är klart att man kan plocka ned pengen i budgeten när vi sätter av att byta med. är också en ekonomisk resurs. Den marken behöver vi inte betala, utan då byter vi mark och lyckas på det sättet uppnå delmålet Levande skogar. Jag tycker att det är närmast plakatpolitik när man pratar om budgetsiffror och inte om man uppnår målet eller inte. Det må väl ändå vara det som är det viktigaste. 175 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Förändrat uppdrag för heter detta betänkande. Mer än hälften av landareal utgörs av skog. Det är skogen som vi gärna beger oss ut i. Det är där som vi plockar bär och svamp och upplever stillhet och naturligtvis naturen. Men skogen är också av stor betydelse för samhällsekonomin. Man räknar med att av varuexport, eller , utgörs av skogsindustrins produkter. arbetar närmare 90 000 människor inom skogsindustrin. Skogen ger resurser som i sin tur ger jobb. I denna bransch spelar en mycket viktig roll, dels som största skogsägare och leverantör av sådant som sågtimmer, massaved och biobränslen, dels som aktör för att skydda skyddsvärd skog. För oss kristdemokrater är dessa två uppgifter två sidor av förvaltarskapstanken. Den bygger på att man ska förvalta det som vi har så att det skapar välstånd och arbete för dem som bor och verkar här i men också på att man ska förvalta den skyddsvärda skog som vi har i så att även kommande generationer ska kunna njuta av den. För att kunna nå upp till allt detta är det viktigt att uppdraget för förändras och förtydligas. verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Detta har mina kolleger i Alliansen på ett föredömligt sätt redogjort för. Jag skulle ändå vilja nämna försäljningen av mark som ska ske till dess att av den areal som bolaget hade 2002 har avyttrats. uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten ska upphöra vid utgången av . Alliansregeringen föreslår att fastigheter med en sammanlagd areal av högst produktiv skogsmark överförs från till staten för att därefter användas som ersättningsmark. Överföringen ska ske genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av ägt dotterbolag. Den kritik från oppositionen som alltid riktas mot regeringen går bland annat ut på att regeringen inte gör tillräckligt för att nå miljömålet Levande skogar. Här tycker jag att det kan vara på sin plats att informera om att regeringen når upp till ett av delmålen, till delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. Det uppnås genom ett formellt skydd av värdefull skog och bestående av frivilliga avsättningar från skogsägare. Den måluppfyllelsen står i skarp kontrast till den tidigare regeringens, det vill säga den nuvarande oppositionens, politik. var det bara ca skyddsvärd skog som var skyddad av det statliga ansvaret . Det är det viktigt att komma ihåg när man hör oppositionens hårda kritik här från talarstolen. Kritik riktas också mot beslutet om att vid utgången av detta år ska upphöra med att tillhandahålla ersättningsmark till staten. Men det innebär inte att staten framöver frånhänder sig markbyten som instrument; det vill jag gärna understryka. Staten kommer även i fortsättningen att ha tillgång till ersättningsmark men utan att behöva involvera . Även har på några punkter riktat kritik mot verksamhet. Jag vill gärna passa på att bemöta kritiken på en av punkterna. anser exempelvis inte att har gjort tillräckligt för att avyttra sin industri i , som tidigare nämnts här i debatten. Det finns visst fog för denna kritik, men det ska sägas att den kritiken kan riktas till samtliga partier i denna kammare eftersom beslutade att sälja av skogsindustrin. Att jag säger det ska inte ses som ett sätt att skylla ifrån sig. Nuvarande regering har förstås ett ansvar att leva upp till detta beslut, men det sagda sätter ändå frågan i sitt sammanhang. , 2007, påbörjades en process för börsnotering av för att bryta mark för, som man säger på bolagsspråk, en ägarbreddning. Den fick dock avbrytas på grund av den numera ganska välkända kris som ramlade över oss och som drabbade också träindustrin hårt och därför bidrog till att Setras resultat rasade. när konjunkturen vänder uppåt är det att igen ta tag i detta och att se till att få ut ett bra värde för den tillgång som bolaget utgör. För oss handlar det om att renodla roll. Det är anledningen och drivkraften bakom den här försäljningen. Att avyttra är ett viktigt steg i det arbetet. Det är, för att återvända till oppositionens kritik, mycket stirrande på siffror. Man hävdar att regeringen sänker ambitionsnivån genom att med 210 miljoner mellan och minska på anslaget till åtgärder för biologisk mångfald. Men faktum är att en sådan minskning kan göras eftersom medel tidigare avsatts till detta anslag för att nå delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. Det hela är således mer en budgetteknisk fråga där jag upplever att oppositionen försöker ta politiska poäng, något som tyvärr är lite tråkigt för debatten. Jag har redan yrkat bifall till utskottets förslag i betänkandet så det behöver jag inte upprepa. Däremot vill jag precis som övriga talare här gärna tacka kansliet och också andre vice talmannen för den här mandatperioden. Jag vill rikta ett stort tack till er på kansliet för ert stöd och er hjälp och till kolleger i utskottet. I sammanhanget är jag en riktig duvunge. Jag har bara haft några månader på mig i näringsutskottet. Jag känner en stor respekt för den demokratiska debatten och för den kunskap som ni besitter och har ofta imponerats av det och känt en stor ödmjukhet inför uppdraget och också en fantastisk glädje över att få vara en del i det här demokratiska sammanhanget. 176 () replik: talar om värdet av de som ska avyttras till staten. I utskottet har vi ställt frågor om hur mycket just dessa är värda men utan att kunna få svar. Eftersom kommer att fortsätta att vara ett bolag ägt av staten är det intressant att få veta hur mycket värdet minskar. I min hand har jag en karta över innehav. Mörkgröna markeringar visar var har sin mark. Men vi vet inte vilken del man ska avyttra. Därför vet vi inte heller vilket värde som försvinner från bolaget. Min fråga blir därför om är medveten om hur stort värde som försvinner från . Att ska hantera ersättningsmarken och att man säger att det blir enklare genom att inte blanda in gör att jag undrar: Tappar man kompetens när det gäller försäljning och markbyte? Kommer att ha samma kompetens som som ju är ett bolag som enligt alla som varit uppe i talarstolen som jag uppfattat det i alla fall har en ganska stor kompetens på området. Det vore intressant att få veta.