prot · GX09139 · 2010-06-17 00:00:00 — När det gäller förslaget att inrätta en ny fond för kapitalförsörjning genom extra utdelning från på kan man inte låta bli att nämna, som andra har gjort här, slopandet av förmögenhetsskatten. har tidigare gjort uppskattningen av effekterna av detta. De uppskattningar som har gjort ligger en bra bit över det som föreslås i denna fond som, som någon har sagt här, bidrar till att dränera på pengar. Låt mig avsluta med det vi är överens om inom oppositionen och majoriteten. Det är att det behövs utvärdering, att det finns en potential för effektivisering vad gäller statliga insatser och att samordning är nödvändig. I övrigt kan jag bara notera vad som sägs från oppositionen. Jag tycker att bröstar sig väldigt här. Det finns väldigt få konkreta förslag i oppositionens motion på propositionen. Min sammanfattning är att oppositionen vill avslå, utreda och återkomma. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 231 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande NU25. Jag vill kommentera regelförenklingsarbetet lite. Det har varit mycket aktuellt . var här som analyserat regeringens förenklingsarbete. gav regeringen mycket beröm men kom också med en hel del bra förslag. Jag kommer tillbaka till det. fick vi riksdagsledamöter också tillgång till regeringens rapport om regelförenklingsarbetet. Det är en mycket välskriven rapport där man i detalj kan studera en mängd olika förslag och genomföranden som har gjorts. Enligt rapporten har regeringen sparat våra bolag . Det är en hel del blanketter som människor har sluppit att fylla i. Det är tveklöst väldigt bra. Men det motsvarar av företagens kostnader för byråkrati. Vi måste därför konstatera att målet att sänka de administrativa kostnaderna ännu inte har nåtts. Trots detta har vi sett en bra insats från framför allt . ser vi ut att nå vårt mål på . Det har kommit 1 150 förslag från . Det är jättebra. Vad är det då som har hänt? Det tog helt enkelt tid att finna ett lämpligt system för att beräkna administrativa kostnader för företagen. Att sätta samman och att få dess konsekvensanalyser av reformer som gjorts var tidskrävande. Men är alla olika byråkratiska parametrar på plats. är det full fart på dess verksamhet. Som tidigare talare sade är våra byråkratiska system i anpassade för större företag och inte tillämpliga på våra små och medelstora företag. För bättre villkor för små och medelstora företag behöver vi förändra kulturen i hela vår förvaltning. Det är inte lätt. Jag vet hur det är att ändra kulturen i ett företag. Trots att man byter företagsledning brukar det ta upp till två, . Här måste man ha samma organisation och ändå få en ändring i organisationens kultur. Vi välkomnar förlängningen med att förenkla reglerna fram det är jättebra och att förlängs till slutet av 2014. Vi kommer att behöva dessa extra år för att verkligen genomarbeta statliga och kommunala organisationer för förändringar. Den har misslyckats med detta förut såsom med Simplex. Vi har upplevt ett stort engagemang från vår alliansregering. Det gäller speciellt men även och andra. Statsministern och naturligtvis även näringsministern och finansministern stöder projektet helt och hållet. Vi instämmer med om att en grupp inom som enbart ska arbeta med lagändringar och direkt med statliga och kommunala organisationer behövs. har 39 statliga organisationer varit delaktiga i detta arbete. Det är inte tillräckligt. Man har haft arbetsuppgifter för många som är delade. Man behöver skapa en egen organisation med ett antal personer som direkt kan gå in i myndigheterna och arbeta med regelförenklingsarbetet. En sak som har fungerat bra är samarbetet mellan , , , som vi känner till, Företagarna och . Det funkar mycket bra. Organisationerna har varit mycket hjälpsamma med att ge synpunkter på förändringar som behövs. De är beredda att fortsätta att göra detta. Arbetet fortsätter med bra fart. Informationsflödet har också förbättrats, men det finns fortfarande arbete att göra. Det behövs mer information för den personal som arbetar med förändring av regelverket om vad vi åstadkommer samt mer information från företagen om vad som finns kvar att göra. Det finns också mycket användbar information som ska samlas in utanför ramen för näringsverksamhet. Vårt mål är att få allmänheten mer delaktig i regelförenklingsarbetet. Det var också vad kom fram till i sin analys. av reglerna inom näringslivet har sitt ursprung i EU:s förordningar, så det finns ett jättestort behov av arbete inom EU om vi ska nå vårt svenska mål att minska de administrativa kostnaderna . Det ska också EU göra till 2012. behöver människor i EU som lägger fram förslag på regelförenklingar, vilket man också har gjort i mycket stor utsträckning, speciellt under vår ordförandetid. Men vi måste fortsätta att arbeta med detta och aldrig ge upp utan påverka, påverka och påverka. ger också rådet att vi bör bryta ned 25-procentsmålet för de olika departementen. Vi håller med om att detta skulle ge oss en bättre uppfattning om hur arbetet med regelförenklingar fortgår och därigenom effektivisera arbetet och naturligtvis uppföljningen av det. I företagen försöker man sätta mål, och utifrån det bryter man ned målen på lägre nivåer. Sedan mäter man detta. Jag har jobbat i näringslivet, och jag kan garantera er att de mål och de resultat som man mäter blir det resultat av. Det är utmärkt. Detta var vad jag ville säga om regelförenklingarna. Jag går över till att kommentera rymdsektorn, som är trevlig att jobba med. Jag vet inte och ni var på . Ministern kanske var där. Vi skickade upp en prismasatellit som är tillverkad och utvecklad av vårt statliga rymdbolag. Det är verkligen en högteknologisk produkt, med bland annat mycket små motorer. Det är ett utmärkt exempel på nanoteknikens utveckling. Prismasatelliten visar världen att är världsledande på att utveckla och bygga små högteknologiska satelliter och att dessutom göra det billigt. I de europeiska projekten kommer mycket stora belopp att investeras. Vi talar om miljarder euro. Det gäller nu att och svenska företag är med på vagnen. ska ersätta det amerikanska GPS-systemet, och GMES är ett miljö- och säkerhetssystem. Vidare har vi klimatsatelliten som har utvecklats i . Den mäter vattenångan i atmosfären vilket är mycket viktigt för att få ökad säkerhet vad gäller de olika klimatmodellerna. Vi måste skjuta till ytterligare resurser till ; det är verkligen ett framtidsprojekt. Som avslutning vill jag kommentera finansieringen av våra små svenska företag. Det finns fortfarande ett glapp i finansieringen av dessa. Bankerna har höjt sina krav för utlåning efter den globala finanskrisen. Lån i bank kan man bara erhålla om företaget har av positiv cash flow. Jag delar mycket av Åslings syn på vad man ska göra i det här sammanhanget. En ny entreprenör, exempelvis, får inga banklån. Det går inte. Det finns något som man brukar kalla för dödens dal. Man kan börja med en business och sedan kan man inte komma vidare. lån på utan säkerhet kan delvis hjälpa. Länsstyrelsernas möjlighet till 50 procents stöd i början av ett företags liv är oerhört viktiga åtgärder. Men det finns mer att göra. Det är bra att ett råd tillsätts inom Myndigheten för tillväxt och politiska utvärderingar för att följa kapitalmarknadens utveckling och komma med förslag om hur vi ska förbättra företagens förutsättningar. Som Åsling sade här är det också tid att damma av ett gammalt allianslöfte om att införa riskkapitalavdrag. Det skulle kunna lösa en hel del av problematiken. Jag välkomnar därför regeringens förslag så att glappet i finansiering för småföretag kan avhjälpas. Naturligt är att då ta med vilka kreditgarantier som behövs från statens sida. Även där håller jag med . Vi ser fram emot höstens förslag. 232 () replik: Jag ska inte uppehålla kammarens tid, men jag har två saker som jag bara vill säga. För det första: Om nu både Per Åslings och förslag, som man gick igenom, var så bra kan man ställa den enkla frågan: Varför fanns de inte med i propositionen? Det var ju det som utredningen tittade på. Varför finns de inte med? Det kan vän av ordning undra. För det andra: De där är en prognos från regeringen. Förra gången prognostiserade detta sade hon att man skulle komma till . Jag måste säga att jag är väldigt tveksam till att man kommer att nå detta. När dessutom säger att är så engagerade i det här kan man fundera. Det är precis där de riktigt tunga, stora och kostnadskrävande frågorna som gäller alla företag ligger. Varför har det kommit så få förslag från just den sektorn? Varför har jordbrukssektorn lyckats? Varför har livsmedelssektorn klarat sig? Men när det handlar om associationsrätten och skatterätten har det nästan inte kommit någonting. Det tycker jag är intressant, herr talman. 233 () replik: Riskkapitalavdraget fanns redan med i vårt program i regeringsförklaringen . Det är på gång. Det finns med också i det program som vi nu arbetar med inför nästa valperiod. Jag tror att det är otroligt viktigt. Sedan kan man diskutera hur man ska styra detta utifrån investeringar i svenska företag och utländska företag. Vi vill att svenska företag ska leva. Detta är alltså hot stuff. Det är de facto vad som gäller . Detta drogs på . Sedan får vi hoppas att det kan öka. Man kan fråga sig varför det bara är 7,6 och inte 17,6. Det tog att få in alla rutiner. Jag kan bara hänvisa till och att de var mycket nöjda. De ser fram emot arbetet. Det skulle förvåna mig mycket om vi inte når det här tillsammans med EU båda 2012. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU24 Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler (prop. 2009/10:185). 234 (): Vi ska nu äntligen efter sju sorger och åtta bedrövelser, hade jag tänkt säga, men jag har ändrat mig och säger i stället bättre sent än aldrig debattera och besluta i de viktiga frågor som berör landets allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformeringen av hyressättningsreglerna. Låt mig börja med att beskriva vad vi socialdemokrater utgår ifrån när vi tar ställning i dessa frågor. Vi socialdemokrater anser att de allmännyttiga bostadsbolagen är ett av de viktigaste verktygen för att klara bostadsförsörjningen och för att kunna erbjuda bra bostäder med god standard till breda grupper i samhället. Vi är många som under livet har behövt eller kommer att behöva en bostad hos allmännyttan. Det är därför av avgörande vikt att de allmännyttiga bostadsbolagen ges förutsättningar att vara livskraftiga och ekonomiskt starka föregångare och leda utvecklingen mot framtidens boende. Det är en självklar utgångspunkt för oss att slå vakt om hyresgästernas rättigheter och trygghet i boendet. Det kräver att ett bruksvärdessystem för hyressättningen garanteras. Likvärdiga lägenheter ska ges lika hyror. Hyresgästerna ska skyddas mot oskäliga och kraftiga hyreshöjningar. Vi säger, och har alltid sagt, tydligt och självklart nej till marknadshyror. Vi står på hyresgästernas sida. I kontrast till vår syn på politiken står den moderatledda högeralliansens. Låt mig påminna om hur bostadspolitik sett under den gångna mandatperioden. Över 40 000 allmännyttiga hyresrätter har sålts ut. Ungefär tre fjärdedelar av dessa har försvunnit från hyresmarknaden och ombildats till bostadsrätter. Byggandet av hyresrätter har mer än halverats jämfört med snittet under den förra mandatperioden. Hyresrätten har konsekvent undantagits från ROT-stöd. 220 kommuner har brist på hyresrätter. Byggandet av studentbostäder har näst intill avstannat. I 147 kommuner finns det brist på bostäder som ungdomar efterfrågar. 20 högskolekommuner har brist på studentbostäder. 300 000 människor står i bostadskö bara i . Det är i ljuset av detta som regeringens proposition ska ses, för inte heller här har arbetet varit en framgång för regeringen. Det är i stället tack vare bostadsmarknadens parter, , och senare också Fastighetsägarna, som kan stå här i kammaren med sin proposition. Det är parterna som har förmått ta fram ett förslag till ordning med förutsättningar att nå en bred politisk majoritet. Sedan regeringens beställningsjobb presenterades, utredningen , allmännyttan och hyrorna, för har osäkerheten på bostadsmarknaden varit stor. Utredningens förslag möttes av en massiv kritik, inte minst från landets hyresgäster. Regeringen har därefter varit oförmögen att ge besked. Beredningen har dragits i långbänk, vilket orsakat onödig oro och osäkerhet på hyresmarknaden både för hyresgästerna och för bostadsföretagen. Det tog för regeringen att inse det vi andra vetat ; det finns inget stöd för marknadshyror. Det är bra att regeringen till slut insett det. Det är synd att det tog så . Vi kan alltså konstatera att förslaget från bostadsmarknadens parter, som regeringens proposition i huvudsak vilar på, innebär att kärnan i den svenska bostadspolitiken är intakt och att hyressättningen på bostadsmarknaden även fortsättningsvis ska styras av bruksvärde som garanteras genom kollektivt förhandlade hyror. Hyressättningen förblir en förhandlingsfråga för parterna, och det är viktigt. Förslaget innebär även att de planer som funnits på att möjliggöra för marknadshyror på svensk hyresmarknad därmed kan anses vara stoppade. Med det sagt finner vi socialdemokrater inte någon anledning att gå emot de huvudsakliga principerna i propositionen. Behovet av långsiktiga och stabila villkor för svensk hyresmarknad är av avgörande betydelse för en framgångsrik, hållbar och social bostadspolitik. Det finns delar av regeringens proposition som vi socialdemokrater är mycket kritiska till. En sådan fråga är det så kallade påtaglighetsrekvisitet. Det allvarliga med detta är att denna rest från tidigare ordning riskerar att driva upp hyresnivåerna genom saxning. säger till tidningen att frågan behöver ses över ytterligare innan några beslut fattas. Vi nöjer oss inte med att, liksom majoriteten, konstatera att frågan inte varit prioriterad i diskussionerna och att man inte har hunnit med. Vi menar att när allmännyttans hyresnormerande roll nu ersätts med kollektivt förhandlade hyror och alla fastighetsägare ska förhandla på egna meriter bör vi i detta sammanhang också vara konsekventa och ta bort påtaglighetsrekvisitet. Jag vill gärna ha en förklaring här till varför det står kvar, för det finns ingen anledning till det över huvud taget. En annan fråga är hur regeringen undantar ombyggnad och standardhöjning från regeln som ska skydda hyresgästerna från snabba och stora hyreshöjningar. Vi anser att det bör införas ett mer robust regelverk som ger hyresgästerna ett starkt inflytande vid ombyggnad. En viktig del i detta är att undantaget från skyddsregeln vid ombyggnad då hyresnämnden lämnat sitt tillstånd tas bort. Om så inte sker kan det i praktiken bli så att hyresgästerna ofta kommer att stå utan skydd mot snabba och kraftiga hyreshöjningar när fastighetsägaren vill genomföra standardhöjande åtgärder utöver det motiverade, inte sällan för att också kunna höja hyran. Regeringens förslag som det ser ut riskerar att det reella besittningsskyddet äventyras i dessa fall. Regeringen har vidare gjort det möjligt att utan begränsning föra över överskott från de kommunala bostadsföretagen som uppkommit under föregående räkenskapsår förutsatt att överskottet används för åtgärder inom ramen för kommunernas bostadsförsörjningsansvar som främjar integration och social sammanhållning. Vi saknar en mer djuplodande beskrivning av vad som avses med åtgärder som främjar integration och social sammanhållning. Det faktum att dessa begrepp kan tolkas såväl snävt som brett innebär att olika praxis kan komma att växa fram i olika kommuner. Risken finns därmed att de intentioner regering och riksdag har med den föreslagna lagstiftningen i praktiken inte kommer att bli verklighet. Det är oerhört viktigt att följa hyresutvecklingen efter det beslut som kammaren kommer att fatta i detta ärende. Det kräver att bra statistiska verktyg utvecklas så att ett heltäckande och tillförlitligt underlag finns för vidare analyser och ställningstaganden. Vi är tydliga med att vi anser att en utvärdering särskilt ska uppmärksamma de frågor som vi anser bör bli föremål för kompletterande överväganden och lagändringar. Det gäller reglerna om värdeöverföring, vilken innebörd som begreppet integration och social sammanhållning fått i praktiken och självfallet hyresutvecklingen. Låt mig tydliggöra att regeringens proposition inte kommer att rädda ur krisen i bostadsbyggandet. byggdes strax över 15 000 bostäder. Det är historiskt låga nivåer. För att ta oss upp ur denna djupa svacka krävs andra och kraftfulla åtgärder. Det krävs en social bostadspolitik som klarar av att vända utvecklingen och få fart på byggandet av hyresrätter. vill gärna hävda att bostadsbyggandet nu vänder upp. Ja, så är det väl. Bostadsbyggandet kan knappast sjunka mycket lägre än till 15 000 bostäder. Inte desto mindre visar de prognoser som är gjorda att bostadsbyggandet inte kommer att komma upp på tillräckligt höga nivåer för att möta efterfrågan. Vi rödgröna partier är överens. Vi vill möta bostadsbristen med ökat bostadsbyggande, och det gäller inte minst hyresrätter. Redan under den kommande mandatperioden bör nyproduktionen av hyresrätter mer än fördubblas. Vi sätter tillsammans upp ett högt långsiktigt mål om att bostadsbyggandet ska uppgå till 40 000 bostäder . För att driva på nyproduktionen av prisvärda och energisnåla hyresrätter vill vi införa ett statligt investeringsstöd. Vi vill investera sammanlagt 1,4 miljarder för detta . När en långsiktig modell för stöd är på plats ska det statliga stödet till bostadsbyggandet öka ytterligare. behöver fler bostäder. Marknaden kommer inte att lösa detta. Det krävs politiska beslut. Vi vill sänka fastighetsskatten för hyresrätter och se över neutraliteten. Vi vill införa ett utvidgat ROT-stöd som även omfattar hyresrätter. Regeringen har konsekvent missgynnat hyresrätten. Vi socialdemokrater har, tillsammans med och , en politik för fler bostäder i allmänhet och fler hyresrätter i synnerhet. I går blev jag uppringd av en mycket upprörd och ledsen hyresgäst som kände sig kränkt över vad han beskriver som den massiva lobbyverksamhet och hetskampanj som ett relativt litet nätverk bedriver mot såväl oss politiker som hyresgäster som tar aktiv del i förhandlingsarbetet för rimliga hyror och sina grannars trygghet och rättigheter. Han ville förvissa sig om att jag var medveten om att det är många hyresgäster, också i , som tycker att det är oerhört bra att det nu finns ett så brett stöd för kärnan i svensk bostadspolitik. Det höga tonläget och den vinklade propagandan som har nått oss i civilutskottet bygger enligt min uppfattning på en medveten, eller i bästa fall omedveten, hopblandning av de förslag som vi behandlar här och den så kallade Kockska utredningens förslag om efterfrågepåslag på hyran till dess marknaden är i balans. Det går också lätt att se att man blandar ihop frågor som hör hemma i diskussionen mellan parterna i om att hyrorna bör förändras för att återspegla hyresgästernas allmänna värderingar så att tillämpningen av bruksvärdessystemet kan fungera på lokala bostadsmarknaden. Detta arbete har inte att göra med den nya lagstiftningen utan är alltså något som parterna lokalt förfogar över och som har fungerat länge i såväl som och . Låt oss nu avslutningsvis när detta beslut är fattat gå vidare med väsentliga uppgifter på det bostadspolitiska området! Hur det ska ske får svenska folket bestämma . Å ena sidan har vi ett viljelöst högeralternativ med rena marknadslösningar på de flesta områden och med en väldigt tråkig men tydlig statistik i ryggsäcken. Den moderatledda regeringen sätter gång på gång hyresrätten på undantag. Å andra sidan finns ett alternativ som vi socialdemokrater står bakom tillsammans med Vänstern och ett alternativ med visioner om hur möjligheternas land ska byggas med en politik för fler bostäder, jobb, minskade klyftor och en bättre miljö. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer men nöjer mig här med att yrka bifall till reservation 1, 3 och 4. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla s). 235 (): Allmännyttan har en stor betydelse och en viktig roll att spela för att vi ska uppnå målet om allas rätt till en bostad och en social bostadspolitik. Allmännyttan har en stor betydelse och en viktig roll att spela för att vi ska ha en fungerande bostadsförsörjning i landets kommuner. Allmännyttan har en stor betydelse och en viktig roll att spela för att säkerställa en god förvaltning, ett gott underhåll och ett miljövänligt boende. Inledningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2 och de rödgrönas gemensamma reservationer 3 och 4. Jag vill även välkomna till kammaren och den här debatten. Det här är ju en avslutning på det gemensamma arbete vi har haft , hela mandatperioden. Det är därför bra att vi kan debattera det här . Allmännyttan har varit hotad, och regeringen har hela mandatperioden planerat att ta bort den så kallade Allbolagen. Vi är många som har kämpat för att värna och försvara allmännyttan: vi i oppositionen, och många, många hyresgäster. Allmännyttan kommer att finnas kvar i en ny form med regeringens förslag i detta betänkande. Regeringen vill införa allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag enligt affärsmässiga principer och ålägga dem marknadsmässiga avkastningskrav. Den nya föreslagna lagen innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen och avsteg från förbudet i kommunallagen mot att driva företag i vinstsyfte. Självkostnadsprincipen, ska tilläggas, har inte heller tidigare följts av kommunernas bostadsföretag till fullo men har ändå tillsammans med allmännyttans hyresnormerande roll utgjort ett bra hyrestak. Hyrestaket har ibland läckt, men ett läckande tak ska lagas, inte plockas bort så vinstvindarna kan härja friare. Allmännyttan ska förvaltas med hyresgästernas bästa för ögonen, för att skapa nyproduktion och för att leva upp till kravet på en god och miljöriktig bostadsförsörjning i kommunerna. motsätter sig med kraft en vinstdrivande allmännytta och de regler för vinstöverföring som regeringen föreslår. Det är viktigt att vi slår vakt om allmännyttan och att vi får en lagstiftning som tydliggör allmännyttans och kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Förslaget om en kommersiell allmännytta avvisar vi, eftersom detta leder till ett vinstintresse i stället för fokus på en seriös bostadsproduktion och lägenhetsförvaltning. Allmännyttans huvudansvar måste vara att bygga och förvalta kommunens hyresrätter utifrån självkostnadsprincipen. mål och ambitioner är att vi ska bygga 40 000 bostäder varav 20 000 ska vara hyresrätter. Uppnår vi detta mer än fördubblar vi byggandet av hyresrätter. För att uppnå detta driver , och har motionerat om det under allmänna motionstiden , ett lyft för hyresrätten. Regering och riksdag måste ta ett nationellt ansvar tillsammans med kommunerna och de kommunala bostadsföretagen för en kraftig ökning av byggandet av hyresrätter. Detta föreslår vi måste ske med reformerade bostadssubventioner för att möjliggöra byggandet och dessutom garantera rimliga hyror för de boende. Dagens efterfrågestyrda byggande är kostnadsdrivande. De som mest behöver en bostad kommer aldrig ha råd att hyra och bo i dessa dyra lägenheter. Vi har en debatt kring bostadspolitiken som handlar om att höjda hyror löser behoven av ökat byggande och balans på hyresmarknaden. Det finns en övertro på att marknaden löser problemen. Inget kan vara mer felaktigt. De som vill ha marknadshyror och efterfrågestyrda hyror är nöjda med den debatten, men det är inte landets hyresgäster och de som står i bostadskön. De rödgrönas bostadspolitiska överenskommelse kommer att vara ett kraftfullt verktyg för att uppnå målet om att bygga minst 40 000 bostäder varav minst 20 000 ska vara hyresrätter.