prot · GX09140 · 2010-06-18 00:00:00 — Kommissionen har även rekommenderat rådet att ge Bosnien viseringsfrihet mot EU från och med årsskiftet förutsatt att de skyndsamt uppfyller några utestående villkor. Detta är en framgång för regionen som främjar kontakterna mellan olika folkgrupper. Regeringen anser det vara av största vikt att EU-närmandets fördelar kommer den bosniska befolkningen till del, och jag verkar aktivt för detta i ministerrådet. Det främsta ansvaret och initiativet att ta fortsatta steg mot EU ligger emellertid hos de politiska ledarna i Bosnien. Det kommer att utgöra en av de stora utmaningarna för den nya regering som tar vid efter höstens parlamentsval i Bosnien. EU ska fortsätta att ge aktivt och kraftfullt stöd för att bistå Bosnien i processen, men det är bosnierna som måste ta de kritiska besluten och genomföra de reformkrav som EU-medlemskapet innebär för alla de länder som önskar bli medlemmar. 30 (): Jag tackar ministern för svaret. Det är intressant att vi nu går från debatten om palestinier till debatten om bosnier och från till, kanske man skulle kunna säga, det europeiska . Om man tittar historiskt på det som hände och försöker beskriva bakgrunden till det hela får man gå långt tillbaka. Tiden räcker inte för att här gå igenom alla krig på . Om vi håller oss till det sista kriget kan man konstatera att EU:s betydelse för Bosnien och västra är enormt viktig. 19911992 när kriget bröt ut fanns faktiskt inte det enade EU. , och fanns runt omkring, men det fanns inte den enighet som hade behövts för att skulle ha blivit hjälpt av EU. De fick absolut ingen hjälp. är EU mycket mer enat och har till och med en valuta, så intressena är helt annorlunda från EU-sidan. Men Bosniens problem kvarstår. För att få slut på den blodiga historien i Bosnien skrev man 1995 på . Det är grunden till den författning man nu har i Bosnien , vilket är ganska olyckligt. för mänskliga rättigheter har fastställt att den inte håller måttet för att uppfylla kraven när det gäller de mänskliga rättigheterna. Det finns en dom där två medborgare i Bosnien och en med judiskt påbrå och en med romskt påbrå har stämt staten och , och domstolen har kommit fram till att författningen inte håller ur mänskliga-rättigheter-perspektivet. Man har alltså problem när det gäller författningen i Bosnien. Den blir inte hjälpt av att man enbart avskaffar den höga representanten och inför EU:s närvaro i högre grad. Jag tycker att man måste ha en lite klarare vision om vad det är man vill och vilken målsättning man har för EU:s närvaro i Bosnien. Vi är några riksdagsledamöter som har besökt Bosnien och . Vi träffade en del representanter från parlamentet, regeringen, talmännen och en del andra organisationer, till exempel . Jag får inte bilden av att Bosnien är politiskt moget att skrota den höga representanten och införa EU:s närvaro i större omfattning än . 31 Utrikesminister (): Jag tror inte att vi ska fördjupa oss alltför mycket i historien, för man förvillar sig lätt. Men jag tror att det är en viktig observation som gör vad gäller utbrotten av de jugoslaviska sönderfallskrigen att möjligheten att förhindra dem försvårades avsevärt av det faktum att det internationella samfundet inte var enat. Det fanns olika meningar i , och det fanns olika meningar tvärs över . Det gjorde det möjligt för olika aktörer på den lokala scenen att agera på ett sådant sätt att krigen bröt ut. Vi ska inte glömma att det var av krig, från först till inbördeskrig i , men det var självfallet det allra värsta av dessa. När det gäller 1995 är vi inne i en långsiktig statskonsoliderings- och integrationsprocess där det är oerhört viktigt, tycker jag, att Bosnien får möjlighet att gå i takt med regionen i övrigt. Vi har tack och lov en process där går relativt snabbt fram mot medlemskap, där har tagit mycket väsentliga steg, där det har tagits väsentliga steg i andra länder och där det är viktigt att Bosnien inte hamnar på efterkälken. Men för att Bosnien inte ska hamna på efterkälken krävs det att Bosniens politiker själva fattar beslut. Det kan vara nog så besvärligt ibland att komma över de motsättningar som ett krig skapar. Men det är kriget tog slut, och ibland blir jag bekymrad. Jag var där och läste tidningarna uppmärksamt, och det är klart att jag är bekymrad över den närmast hypernationalistiska retorik som i upptakten för valrörelsen nu frodas från i stort sett alla håll, inte minst internt mellan olika bosniakiska partier i den politiska miljön i . Det underlättar inte den konstruktiva attityd mellan olika bosniska partier som är en förutsättning för EU-närmandet. Vad vi försöker göra är att säga det var därför vi, ett stort antal utrikesministrar, var i att det är väldigt viktigt att Bosnien också kommer med. Det är bra med , det är bra med , det är bra med , det är bra med vi hoppas på en lösning i namnfrågan mellan och också men Bosnien får inte bli ett svart hål på igen. För att detta ska undvikas krävs det att Bosniens politiker sätter sig ned och kommer överens. försöker vi hjälpa dem lite grann och lägga förslag på bordet. nämnde frågan om ändringar i författningen för att den ska vara i överensstämmelse med bestämmelserna i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter, och det är en nödvändighet. Det är rätt små förändringar som det handlar om egentligen, och jag tycker att det är skrutt och skräp, om jag ska vara ärlig, att de inte har lyckats enas i alla fall om dem. Sedan har vi också sagt till dem: Kan ni inte också enas om en paragraf i författningen som är relativt enkel och som gör det möjligt för er att förhandla om EU-medlemskapet? I samband med detta kan man avskaffa den höga representantens kontor, för det är en rest av det förgångna. Kriget tog slut , och är det den europeiska integrationen som gäller. Då skulle Bosnien kunna ansöka om medlemskap i den europeiska unionen, och då skulle Bosnien kunna komma med i den process där finns, där , hoppas jag, snart kommer att finnas och där finns. Då drar vi hela regionen integration, försoning och ekonomisk utveckling i riktning mot . står Bosnien inför bland annat ett parlamentsval . Jag hoppas som sagt att man kan skruva ned den nationalistiska retoriken. Det gäller förvisso även i andra länder att man talar illa om varandra i valrörelser, men i etniskt delade samhällen finns det risker med detta som är lite större än till exempel i . Jag hoppas att man tonar ned retoriken så att man efter valet kan ha de konstruktiva kompromisser som gör att man kan gå vidare på den europeiska vägen också vad gäller den viseringsfrihet som Bosnien borde ha fått för länge sedan men som bromsats av den bosniska oenigheten. Jag kan försäkra att kommer att fortsätta att spela en aktiv roll för att försöka hjälpa Bosnien, men i grunden måste Bosnien hjälpa sig självt. 32 (): Jag kan hålla med om att det inte är någon annan som kan göra jobbet åt Bosnien än Bosnien självt, men man kan underlätta för landet genom att ta bort en del hinder på vägen. För ett land som befann sig i krig för bara , ett krig inom landet mellan olika befolkningsgrupper, är det inte så lätt att glömma, särskilt inte med tanke på hur våldsamt kriget var. Därför blir frågan hur Europeiska unionen kan underlätta det hela. Ett sätt i underlättandet vore att använda sig av och . Inställningen från och till Bosnien borde kunna leda till att få ned de nationalistiska tongångarna i Bosnien. Jag blev mycket glad när jag såg att den kroatiske presidenten var i det bosniska parlamentet och bad om ursäkt för agerande under kriget i Bosnien. Det var mycket bra. Jag hoppas att det kommer att tas fler initiativ där man från och sida försöker visa att nationalism inte är en väg för Bosnien utan att man måste kunna sätta sig vid bordet och förhandla. Jag förstår att det behöver göras en del mindre ändringar i författningen, men för folket, för fyra miljoner bosnier, står det mellan hopp och förtvivlan. Det handlar om möjligheten att vara med i Europeiska unionen och känna tillhörigheten i gemenskapen och kanske hitta en väg tillbaka. Det finns en del som säger att vi med det krig som var endast klarat av en halvlek i matchen. Det finns fortfarande krafter i Bosnien som säger att det blev oavgjort, att domaren avbröt matchen. Sådana uttryck används i Bosnien, vilket är mycket, mycket beklagligt. Förmodligen dyker de upp även i valrörelsen. Det är därför viktigt med visioner. Jag träffade en 28-årig journalist i som sade till mig: Vilka signaler skickar EU till mig och alla andra unga? Är det att vi ska ha kraft att leda Bosnien framåt i rätt riktning, att vi måste engagera oss? De signalerna når inte ut till oss, ifall skickar dem. Det finns ett initiativ från de socialdemokratiska partierna i som handlar om 2014. Man vill att västra då ska vara inkluderat i EU. är det skottet i , startade. Det skulle vara en signal till medborgarna i Bosnien och västra att vi nu sätter punkt för krigandet i . Symboliken är mycket viktig, och om man på så sätt kunde ge signaler vore det väldigt bra. 33 Utrikesminister (): Ja, det skulle vara väldigt bra. När det gäller 2014 och den visionen tror jag att jag till och med skrev om detta i den bok jag skrev om Bosnien. Så kommer det dess värre inte att bli, och det av två skäl. Det första är att jag tyvärr uppfattar att entusiasmen för en utvidgning av Europeiska unionen håller på att mattas. Från svensk sida motarbetar vi det så mycket vi kan. Jag tillhör dem som argumenterar på ett sätt som ibland uppfattas som närmast fundamentalistiskt för vikten av att Europeiska unionen håller dörren öppen för alla andra européer som vill komma in, eftersom det driver på reform- och demokratiseringsprocessen i dessa länder. Om vi stängde dörren eller bromsade processen skulle det få negativa effekter. Det gäller inte bara Bosnien, men Bosnien är ett exempel. Det är den ena faktorn. Den andra faktorn är att det på olika kanter lekts lite för mycket med nationalism i den bosniska politiska debatten också delvis genom att säga att det kan väl det internationella samfundet, inte bosnierna själva, klara. Man har inte velat sätta sig ned och göra de ganska svåra kompromisser som ett nationsbyggande efter ett krig innebär. Jag tillhör definitivt inte dem som säger att man ska glömma det som inträffade under kriget, och oavsett hur mycket jag sade det skulle det ändå aldrig inträffa, och bör inte inträffa. Man ska inte glömma, men man ska gå vidare. Det är det som i sin helhet har gjort, och det måste även Bosnien göra. Vi ska hjälpa till. Det handlar om hela regionen, och i det sammanhanget spelar och en viktig roll. Jag tycker att den regionala bilden nu är bättre än den varit på mycket . träffades presidenterna från och samt ordföranden i presidentrådet i Bosnien inom ramen för det så kallade Igmaninitiativet i och utfärdade en gemensam deklaration som var mycket positiv. därefter åkte den nye kroatiske presidenten till de norra och västra delarna av Bosnien och besökte tillsammans med den serbiske ledaren och , ledaren för SDA, det bosnienmuslimska traditionella , tre av de orter som är förknippade med massakrer mot muslimer, kroater och serber för att markera försoningen. Det hade inte varit möjligt . Att den typen av försoningshandlingar nu drivs av och av är självfallet mycket positivt. är det val i Bosnien. Det är väl bra det, vi är för demokrati, men framför allt medierna oroar mig. Jag är nu mer oroad av det nationalistiska tonfallet i medierna i Bosnien än jag skulle ha varit . Jag hoppas att de inte bedriver en nationalistisk agitation, oavsett vilka det gäller, som är ansvarslös, och att det finns förutsättningar att gå vidare efter valet. Det finns de som talar om risken för nya krig. Jag tillhör inte dem, bland annat av det skälet att om det är något krig leder till, och Bosnien har gått igenom ett krig, så är det att människorna är alldeles övertygade om att de inte vill vara med om det igen. Krig har Bosnien upplevt. Det återkommer inte i denna generation. Det innebär emellertid inte att man inte måste ta sig över hinder för att genomföra den försoningsprocess som är en förutsättning för Bosnien och kärnan i hela den europeiska integrationen. Den europeiska integrationen bygger på den bittra erfarenheten av krig mellan nationerna, och det är den visionen som bär det europeiska integrationsarbetet framåt. Den visionen bär försoningsarbetet på hela vidare, och det är den visionen, förknippad med rätten att resa, rätten till bättre ekonomisk utveckling, rätten till rimlig utbildning, som också ska föra den bosniska utvecklingen framåt. 34 (): Som ministern sade är det val i Bosnien. EU har möjlighet att visa sin beslutsamhet och stödja de demokratiska krafterna i valet i Bosnien. EU har möjlighet att visa att vägen till EU inte går genom nationalism, visa de bosniska medborgarna att ett EU-medlemskap inte är någon omöjlighet. Det är sådana signaler man kan ge. Man kan börja med det. Det skulle vara intressant att höra ministern kommentera det faktum att Bosnien nu är det enda land i det vars medborgare fortfarande har visumkrav när de ska besöka EU. Hur går det arbetet? Finns det några länder, och i så fall vilka, som bromsar det? Det vore intressant att höra. Jag vill tro på idén om 2014, om inte som EU- medlem, det kanske är för optimistiskt, så åtminstone som ett land som kommit en bra bit på väg mot EU-medlemskap, ett land som gjort stora framsteg. Därför är det viktigt att visa att Europeiska unionen har ambitionen och att ska vara i spetsen. Många medborgare i ser som ett vänland, som ett land som har kämpat för sak. 35 Utrikesminister (): Så är det. Jag tror att vi är väldigt eniga. Jag tror inte att regionen är medlem i EU 2014, men låt oss gemensamt se till att hela regionen, undantaget, är väl inne i processen mot medlemskap och att Bosnien är med i detta och inte halkar efter. Jag tror att det är oerhört viktigt att så är fallet. Avskaffande av viseringskravet är en viktig del av detta. Det är Bosnien och som återstår. Kommissionen gav en rätt positiv värdering av möjligheterna härförleden, men det återstår några mer tekniska krav. Jag hoppas att de bosniska myndigheterna kan uppfylla dem rätt snabbt, så att först ministerrådet och därefter kan ta ett beslut , så att detta också blir verklighet. Jag kan också försäkra att inte bara är den ledande bilaterala hjälpgivaren till Bosnien i olika sammanhang. Sida har gjort skillnad i Bosnien på ett sätt som man inte kan säga om särskilt många länder, och det är viktigt att fortsätta med det. Vi har också den fördelen att vi, på grund av tragiska omständigheter, har många personer av bosnisk härkomst som finns i detta land och som är en brygga mellan och Bosnien. Sedan är ett av de länder, om inte det land som allra tydligast talar om medlemskapsperspektivet för Bosnien, och för alla de länder som har sökt och vill förhandla om medlemskap. Det är enligt min mening alldeles avgörande för att vi ska få fred och stabilitet för dessa länder och i det europeiska närområdet för oss själva också. kan vara alldeles övertygad om att vi över partigränserna i riksdag kommer att fortsätta arbeta med full kraft för detta . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:450 om situationen i 36 Utrikesminister (): har frågat mig vilken min allmänna bedömning av situationen och utvecklingen i är, om jag i eller EU:s kontakter med har riktat eller avser att rikta kritik mot de nya begränsningarna för alla vitryssars och särskilt oppositionellas möjlighet att erbjuda respektive använda Internetförbindelser, samt vilka möjligheter det finns för mig att agera för att eller EU ska stimulera att demokratiserande steg tas inför det kommande presidentvalet. Det är min bedömning att utvecklingen i går åt fel håll. Efter en period av vissa framsteg har präglats av hårdare behandling av oliktänkande i , ytterligare begränsningar av yttrandefriheten och andra steg som fjärmar från värdegrund. Detta gäller inte minst också det faktum att , som enda land på vår kontinent, fortsätter att utdöma och verkställa dödsstraff. Jag känner oro inför denna utveckling. EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har påtalat den bristande vitryska respekten för grundläggande fri- och rättigheter samt understrukit att en positiv utveckling avseende demokratiska värderingar är en förutsättning för en fördjupad relation mellan och . Jag och andra svenska representanter har framfört liknande budskap i kontakter med vitryska företrädare, däribland utrikesminister . Detta är en mycket viktig del i och EU:s löpande dialog med . EU har särskilt uppmärksammat de nya vitryska bestämmelserna om användandet av Internet och bland annat uppmanat vitryska regeringen att samarbeta med representant för mediefrihet. Inför presidentvalet i är det angeläget att fortsatt stödja de demokratiska krafterna i landet och verka för att internationella observatörer bereds möjlighet att övervaka genomförandet av valet i dess helhet. kommer som en av de största bilaterala biståndsgivarna till att bidra till detta. Det svenska utvecklingssamarbetet med syftar till att bidra till demokratisk och marknadsekonomisk utveckling genom stöd till bland annat det civila samhället, fria medier och politiska aktörer. verkar inom många områden, med olika aktörer och på olika nivåer för att skapa breda kontaktytor och öka förutsättningarna för utveckling i demokratisk riktning. Regeringen följer utvecklingen i nära och verkar för att EU även fortsättningsvis agerar kraftfullt för att påverka den vitryska ledningen i demokratisk riktning. 37 (): Till att börja med vill jag tacka utrikesministern för svaret. I allt väsentligt har vi nog samma uppfattningar om situationen i och om behovet av förändringar och demokratisering där. En av anledningarna till att jag framställde den här interpellationen är att vi lever i en värld som präglas av det som ibland kallas CNN-effekten att någon dramatisk händelse tilldrar sig alla mediers och all offentlig uppmärksamhet och att allt sökarljus riktas ditåt. När spotlighterna vinklas åt något annat håll är det lätt för den här typen av regimer att börja ta chanser och agera i vetskapen om att de troligen inte kommer att bli uppmärksammade när de gör det. Det har vi sett tidigare, exempelvis på , där det har skett stora arresteringar och interneringar av politiskt oppositionella när omvärldens ljus har varit riktat någon annanstans, mot någon annan kris- eller konflikthärd. Även om vi har ganska liknande uppfattning tycker jag därför att det är viktigt att hålla den här frågan aktuell och levande. är ett europeiskt land. Det är den sista diktaturen på vår kontinent, i vart fall i vår omedelbara närhet. Det känns ganska frustrerande att det får fortgå på det sätt som det gör i . Jag talar om den politiska kurragömmalek som president ägnar sig åt, där han spelar ut och EU mot varandra och lovar än det ena, än det andra och söker stöd och samarbete. Man lovar förbättringar och framsteg, men slutkänslan är att det kanske blev ett steg framåt men alldeles definitivt två steg bakåt. Det är en ständig källa till oro och besvikelse och naturligtvis också frustration. står vi inför ett val i . Då kommer naturligtvis omvärldens uppmärksamhet på att öka, men det innebär också det ser vi redan nu att förtryckets grepp hårdnar om oppositionen och om de små försök till fria medier som finns. Därför är det så viktigt att uppmärksamma situationen för Internetanvändande och informationsspridningen på Internet. De är en liten del av oppositionens möjligheter att arbeta och sprida information. När man nu har börjat driva igenom ny lagstiftning som starkt kan begränsa möjligheterna till informationsspridning och öka möjligheterna att spåra den som sprider eller till och med tar del av information som av regimen anses misshaglig är det naturligtvis djupt oroande och beklagligt. Därför är det bra och viktigt med det arbete som sker inom EU. Där har man också pekat på den väg som utrikesministern tar upp i sitt svar, om att man ska granska sin egen medielagstiftning i förhållande till hur vi gör i resten av . Det är bra, och det är viktigt att det arbetet fortsätter. Det finns dock saker som jag saknar i utrikesministerns svar. Det handlar exempelvis om arbetet i det Östliga partnerskapet och möjligheterna till parlamentariskt samarbete eller utbyte. Även om det inte är legitima parlamentariker i tror jag att det kan vara bra att prata med dem. Har utrikesministern någon idé om hur det skulle kunna gå till? 38 Utrikesminister (): Låt mig börja med att lite bortsett från det rutinartade tacka för interpellationen, för den har gett mig en möjlighet att ta upp dessa frågor. När jag för bara någon vecka sedan träffade den vitryske utrikesministern och hade ett rätt bistert samtal med honom sade jag att en interpellation av en socialdemokrat, företrädande oppositionen, skulle komma att besvaras av mig i synnerligen bistra termer och att det kommer att ge möjlighet för honom att läsa bistra texter om vad den samlade opinionen i den svenska tycker om utvecklingen. Han noterade detta, så jag tackar för denna möjlighet. Vi går in i ett läge där presidentvalet i kommer att börja dominera det politiska skedet. Jag tror att det är rätt som säger, att en del av de åtstramningar som vi har sett ska ses i ljuset av det kommande presidentvalet och den lilla osäkerhet som ett presidentval trots allt kommer att medföra. Jag kan försäkra er om att vi kommer att följa varje del i utvecklingen mot detta presidentval med allra största uppmärksamhet. Det är inte bara . Det är också några andra länder. Jag skulle inte säga att det är alla 27, men det är några andra länder inom Europiska unionen som vi har en mycket nära kontakt med när det gäller att följa detta och se vad vi kan göra för att påverka utvecklingen. Vi har mycket tydligt fäst uppmärksamheten på inskränkningarna i Internet i den nya lagstiftningen. har tillsammans med , framför allt, tagit den internationella ledningen när det gäller att uppmärksamma Internet och frihet, både friheten för Internet och friheten på Internet. Lagstiftningen i är ett av de missförhållanden och de övertramp som vi har riktat det internationella strålkastarljuset mot. Det är också viktigt att vi från den svenska , alla politiska partier, med de respektive kontakter som jag vet att vi har i utnyttjar perioden fram till presidentvalet för att stärka och uppmuntra de demokratiskt sinnade krafter som finns i detta . Vi måste se till att på olika sätt stärka deras möjligheter. ställer en konkret fråga till mig som jag inte är alldeles säker på att jag för ögonblicket har det fullständiga svaret på. Det gäller de parlamentariska kontakterna inom ramen för det östliga partnerskapet. Jag delar uppfattningen att vi inte ska skärma av oss från kontakter också med det vitryska parlamentet, för där kan finnas krafter som kanske i ett längre perspektiv kan spela en något mer konstruktiv roll än vad de gör . Här är lite av motsättningar mellan olika lösningar i fråga om hur man ska göra detta. Å ena sidan är det som vill spela en aktiv roll. Å andra sidan är det de 27 nationella parlamenten. Och det handlar om hur man ska ta med olika oberoende företrädare. När jag var i beröring med frågan senast, för tre , hade man inte nått någon överenskommelse mellan företrädare för de nationella parlamenten i de 27 staterna och om hur man skulle hantera den parlamentariska delen. Här vill vi från regeringssidan inte diktera någon lösning, utan jag ber att få hänvisa, för närmare information, till utrikesutskottets ordförande respektive vice ordförande som förmodligen vet mer än jag om just denna fråga. 39 (): Jag får tacka för den kompletterande upplysningen och svaret om den interparlamentariska dialogen. Det är bra att vi har en utrikesminister som är öppen för och ser behovet av en sådan.