prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Betygskriterierna ska vara en hjälp för lärarna i deras bedömning. Lärare behöver lägga mer av sin tid och kraft på undervisningen och elevernas lärande i stället för att ägna sig åt bedömning av deras prestationer. Där har vi ett sätt att öka elevernas kunskaper. Med tydligare betygskriterier behöver det inte utvecklas fler komplicerade kontrollmekanismer som kan sluka orimligt mycket resurser. Den viktigaste aspekten är dock elevernas rättssäkerhet. Många ska använda sig av sina betyg för att konkurrera med andra om platser på gymnasieskolan och högskolan. De måste därför kunna lita på att alla lärare gör samma bedömning så att betygen är nationellt jämförbara och alla elever konkurrerar på samma villkor. Det är särskilt betydelsefullt eftersom det inte finns någon möjlighet att överklaga betyg och begära omprövning av ett redan satt betyg. Men också då eleverna kanske får rätten att ompröva sina betyg, vilket regeringen nu ska utreda, är det oerhört viktigt med rättssäkra betyg. För att skapa ett likvärdigt betygssystem föreslog tillsammans med Socialdemokraterna och att den nya betygsreformen skulle göras om med betygskriterier för alla steg. Vi hade också en majoritet bakom oss i utbildningsutskott. var även berett att ge regeringen möjlighet att skjuta upp reformen för att göra de förändringar som behövs. Därför beklagar vi att Socialdemokraterna nu släpper kravet på rättvisa betyg och väljer att göra upp med regeringen. Allra mest beklagar vi dock att alla elever går miste om möjligheten till en rättvis och rättssäker bedömning av sina kunskaper. Regeringen hävdar att sätter betyg senare än de flesta länder samt att tidiga betyg är bra för elevernas lärande. Det finns dock inget samband mellan betyg tidigare och ökad kunskap. Om regeringen hade tagit till sig resultaten från svensk och internationell bedömningsforskning hade de kanske gått betydligt varsammare fram. tog, vilket också nämndes i , fram ett expertutlåtande som svar på regeringens betygsutredning. Det visar att de länder som har tidigare betyg har det därför att de har ett helt annat system, nämligen ett primär- och sekundärskolesystem där man byter skolform år 5 eller 6. Betygen är ett avgångscertifikat i flertalet av dessa länder och direkt urvalsgrundande i några. Att vi har sena betyg i beror således på att vi har en nioårig grundskola och inte en sexårig primärskola. Det är viktigt att påpeka att den europeiska trenden är att senarelägga betygssättningen även i primär- och sekundärskolor och att komplettera eller ersätta betyg med mer beskrivande omdömen. Denna trend bottnar delvis i internationella forskningsrön där betygen och dess pedagogiska effekter ställs mot andra former av bedömning. Regeringens förslag om betyg från årskurs sex innebär å ena sidan en anpassning till en äldre europeisk norm men är å andra sidan ett brott mot trenden att senarelägga betygen. Ett underliggande antagande bakom regeringens förslag är att tidiga betyg ska påverka elevernas kunskapsutveckling positivt. betyg ger enligt förslaget ökade möjligheter till en systematisk kunskapsuppföljning. Det är just bara ett antagande, för någon vetenskaplig koppling mellan betyg tidigare och ökad kunskap finns inte. I stället pekar forskningen mot att lärare har en mycket stor, sannolikt den största, betydelsen för elevernas resultat och kunskapsutveckling. Men vad händer på lärarfronten? Jo, de blir färre. Forskning visar också att det är just lärares bedömningskompetens som är av största vikt. Om syftet med de reformer regeringen planerar verkligen är att höja den svenska skolans standard, så vore det mer förnuftigt att satsa på fortbildning av lärares bedömningskompetens. Om denna kompetens blir högre är det rimligt att anta att några av de kända negativa effekterna med betyg kan motverkas. Regeringens föreliggande betygsförslag innebär sannolikt att lärares fortbildning kring bedömning mest kommer att handla om att lära sig att tolka det nya betygssystemet. Frågan om bedömning reduceras till en fråga om betyg 6 och uppåt. Att forcera fram ett nytt betygssystem och införa tidigare betygssättning kan bli kostsamt för både lärare, elever och samhälle. Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 6. 147 (M): Äntligen är det nya betygssystemet klart, och äntligen har ärendet nått kammaren så att vi snart kan fatta beslut. Om vi ska lyckas med att vända kunskapsutvecklingen behöver vi nämligen ha ett bra mätsystem på plats. Bara det man mäter kan man förbättra. Jag är övertygad om att regeringens förslag till nytt betygssystem är rätt väg att gå för skolan. Regeringens förslag innebär att betyg kommer i tidigare årskurser och att de sätts i fler steg. Det är två saker som länge har efterfrågats av elever, lärare och delar av forskarvärlden. är de äntligen på plats. I har det närmast funnits en beröringsskräck för att utvärdera elevers kunskaper. Hos oppositionen och hos många pedagoger har det funnits en övertro på att vi får en bättre och mer jämlik skola om inga utvärderingar görs och om elevers kunskaper aldrig mäts. För mig är det obegripligt att denna tanke har varit så central i svensk skoldebatt. Det var en dålig idé från början, och den är lika dålig . Denna idé har drabbat skolan, eleverna i allmänhet och arbetarklassens pojkar i synnerhet. Skammens rodnad lyser dock med sin frånvaro hos de ansvariga politiker och pedagoger som med näbbar och klor under försvarat ett system som så uppenbart har misslyckats. Forskning från IFAU visar på det vi moderater länge har sagt: När betygen avskaffades på låg- och mellanstadiet och skulle sättas först i årskurs 8 var det främst arbetarbarn som drabbades och då främst pojkar. Däremot gynnades söner till högutbildade av att betygen togs bort. Fler av dem gick på universitet och högskola. Avskaffandet av tidigare betyg ökade de sociala skillnaderna. Det fick alltså helt motsatt effekt än vad det var tänkt. Även i McKinseyrapporten kommer forskarna fram till snarlika resultat, nämligen att de elever som har svårast att lyckas i skolan är de som tjänar mest på den pedagogik där man genom att mäta resultaten försäkrar sig om att alla kommer med från början. I de länder där man mäter elevernas kunskaper tidigare och mer frekvent är andelen elever som inte hänger med i klasskamraternas tempo betydligt lägre än i . Bara det man mäter kan man förbättra. För mig är det obegripligt att det finns en sådan motvilja mot betyg hos vissa. Hur blir skolan bättre av att vi inte vet hur eleverna presterar? Hur kan vi veta hur högt höjdhopparen hoppar utan ribba? Hur blir det bättre av att veta om en elev inte hänger med i klasskamraternas kunskapsutveckling eller inte? Hur botar man en patient om man inte vet sjukdomen? Svaret på dessa frågor är att det inte blir bättre. Det är därför höjdhopparen har ribba, det är därför läkaren gör noggranna undersökningar och det är därför vi ska ha ett modernt, rättvist och likvärdigt betygssystem. Det var ingen slump att arbetarrörelsen slogs för att betyg skulle införas. Kunskap var vägen ur ofrihet, kunskap var nyckeln till klassresan och kunskap var vägen till välstånd. Det är inte heller någon slump att enda arbetarparti i kammaren tillsammans med sina alliansvänner inför ett nytt betygssystem. Det är ett betygssystem som gör att elevernas kunskaper kommer att mätas kontinuerligt genom hela . Det är ett system som gör att ingen elev längre kommer att gå osedd genom , för vi vet att betyg gör att alla elever, oavsett bakgrund, kan nå nya höjder. Regeringens betygssystem är efterlängtat och nödvändigt. Det behövs som kvitto på om eleverna når kunskapsmålen eller inte. Det behövs för att eventuella kunskapsluckor ska upptäckas tidigare än och för att eleverna ska känna motivation att anstränga sig ytterligare. blir det betyg från årskurs 6 i stället för från årskurs 8. Tillsammans med regeringens övriga insatser, till exempel skriftliga omdömen från årskurs 1, nationella prov från årskurs 3 och en skollag som stärker elevernas rätt till stödundervisning innebär detta att vi skapar en skola där kunskaperna ständigt mäts och där adekvat stöd sätts in där det behövs. Det är faktiskt så enkelt: Bara det man mäter kan man förbättra. Betygssystemet blir nu i flera steg. Stegen blir tydligare för alla inblandade, för föräldrar, för elever och för lärare. Betygsstegen är viktiga. Vi gör dem tydligare och mer lättförståeliga, och vi tror att det kommer att stärka likvärdigheten i betygssättningen. Eleverna i sin tur vill bli av med otyget med plus och minus i betygen. Detta hade inte varit möjligt om inte Socialdemokraterna valt att stödja regeringens linje. Socialdemokraternas ansvarsfulla beslut är till gagn för alla elever och föräldrar som önskar en stabil utbildningspolitik. Det var också mycket glädjande att lyssna på anförande. Skillnaden mot det anförande höll här är faktiskt enorm. Den överenskommelse som Socialdemokraterna träffade med regeringen innehåller dessutom ett löfte om att utvärdera reformen . Det är bra och egentligen självklart. Problemet är inte att vi utreder för ofta utan att vi alltför sällan utreder effekterna av tidigare beslut. Regeringen kommer att utreda tidigare utbildningssatsningar, och jag ser det som en självklarhet att även det nya betygssystemet ska utvärderas. För som jag sagt: Bara det man mäter kan man förbättra. Jag yrkar slutligen bifall till förslaget i utskottets betänkande. 148 (V) replik: Bara det som går att mäta går att förbättra, säger . Jag håller faktiskt inte med om det. Lärande handlar om så mycket mer än bara det som går att mäta. Det handlar om mer än årtal och en massa rabblande. Lärande handlar också om att kunna analysera och kunna ta till sig kunskap. Det är inte alltid så lätt att mäta men otroligt viktigt. Problemet är att vi har fått färre lärare i skolan. Vi fick också veta hur många lärarutbildningar som kommer att ha examinationsrätt. Där ser vi att det kommer att utbildas betydligt färre lärare i . Det är inte en bra utveckling för svensk skola och definitivt inte en bra utveckling för att höja kunskapsnivån. Det är någonting som ni borde satsa på, men i stället har regeringen mest ägnat sig åt betygskriterier, disciplinära åtgärder och annat trams. hänvisar till forskning från IFAU. I början av sin beskrivning skriver forskaren väldigt tydligt att det inte går att dra några långtgående slutsatser av den här forskningen därför att det var en annan tid och ett annat betygssystem. Man ska nog ta det lite lugnt med att dra några jättehöga växlar på den forskningen. McKinseyrapporten handlar faktiskt om bedömning och uppföljning. Det är inte lika med betyg. Det är oerhört viktigt att man har bedömning och uppföljning i skolan för att kunna följa elevernas kunskapsutveckling kontinuerligt. Det tycker jag också. Det är bland annat därför som vi från rödgrönt håll också har föreslagit att det ska finnas en gemensam struktur och tydliga nationella kriterier för skriftliga omdömen och utvecklingssamtal till skillnad från dagens skriftliga omdömen där det är upp till varje rektor att avgöra hur de ska se ut. 149 (M) replik: håller inte med om det jag säger i mitt anförande. Det hade nästan varit konstigare om hon hade gjort det, herr talman. Men så nära som vi står varandra i den här frågan tror jag inte att vi har stått varandra under den här eller den förra mandatperioden. Skillnaden mellan vår och er betygspolitik är . Det är inte särskilt stor skillnad om eleverna får betyg i årskurs 7 eller i årskurs 6, även om jag tycker att det är mycket bättre i årskurs 6. Jag skulle vilja fråga hur skillnad kan vara så stort och viktigt för . När det gäller antalet lärare i skolan vet de flesta av oss att det beror på när man mäter. Jag har valt att komma ihåg hur det var 2005 när Baylan var skolminister. Då var faktiskt andelen lärare i skolan en tiondel lägre än . Det beror på vilket år man går in och mäter. Vi vet att det beror på en mängd olika saker. Inte bara Dinamarca och jag utan även alla andra är säkert överens om att vi vill ha en skola där det är gott om lärare och där alla elever blir sedda och får den hjälp som är nödvändig. 150 (V) replik: Jag utgår från /91. Då var lärartätheten drygt 9 lärare per 100 elever. Någonstans började lärartätheten att öka. Den började sjunka igen under den förra mandatperioden under en borgerlig regering. Det var första gången trenden med en ökad lärartäthet bröts. gör stor skillnad, . För de lärare som sätter betyg i åttan kommer det inte att vara en jättestor skillnad att sätta betyg för de elever som går i sjuan. Däremot måste ni sätta in en massa insatser för de lärare som ska sätta betyg i sexan. Jag ska villigt erkänna att detta inte är den överenskommelse som fick mig att hoppa högst. Jag tycker att det var ett steg tillbaka. Men det här är en överenskommelse, och vi har stått fast vid hela den här överenskommelsen, och även när det gäller tidigare betyg. För oss har det också varit oerhört viktigt att försöka ha rättvisa betygssystem. Det är någonting som er regeringsföreträdare var väldigt noga med i valrörelsen . Vi ska ha rättvisa betygssystem och vi ska ha kriterier för samtliga steg, sade han. Men det gjorde man tydligen avsteg ifrån . när vi rödgröna blev inkallade till sade han att det inte gick och att det var viktigare med fler betygssteg. säger en annan sak. De hade kunnat göra det, men det skulle ta tid för att de måste göra om arbetet igen. Jag hade föredragit det, för då hade eleverna fått ett mer rättssäkert system, och det hade inte blivit ett godtyckligt system såsom det nu är. Ni verkar tycka att det är helt okej med godtyckliga system, precis som man nu har skriftliga omdömen som det är lite upp till var och en att utforma hur de vill. Då tror jag att vi kommer att ha långt kvar till att få en mer likvärdig skola. Börja ta tag i de riktiga problemen, det som visade, nämligen problemen med segregation och individualisering. Då kanske vi snart kan toppa den där ligan. 151 (M) replik: Ja, dit vill vi alla. Frågan är bara hur vi ska komma dit. Och jag tror inte, herr talman, att vi kommer dit med politik. I så fall borde vi inte ha kasat så långt ned på listan som vi har gjort eftersom stödde den röda regeringens politik. Så gjorde även . Sämre och sämre blev det, och det har fortsatt. måste vi vända kunskapsutvecklingen. Det gör vi genom en mängd reformer. Vi ökar den statliga styrningen. Vi ökar kontrollerna. Vi ökar kontrollerna av skolor genom Skolinspektionen; vi har fördubblat anslaget. Vi ökar kontrollerna av elevernas kunskaper i skolan. Vi inför en ny skollag, vilket ni aldrig lyckades få fram. Vi har en ny skollag på plats som säger att kommunerna är skyldiga att hjälpa eleverna. När det gäller det rättvisa betygssystemet anser vi inom Alliansen självklart att det betygssystem som vi ska rösta om är rättvist och likvärdigt. var, precis som vi andra, närvarande när berättade varför det inte var lämpligt att ha nationella kunskapskrav till alla fem stegen. Vi ville också ha det från början, men vi blev övertygade av experterna från om att det blev ett bättre system med kunskapskrav i tre steg. Därför valde vi att göra så. Vi hoppas och tror att det ska gå bra. 152 (S) replik: Låt mig först säga att det är trevligt med uppskattande ord om att socialdemokratin tar ansvar för långsiktiga spelregler för skolan. Men det är just där jag har en fråga till . Förra gången fattade beslut om att i grunden förändra betygssystemet gjordes det i bred politisk enighet. , när man bestämde att betyg skulle ges från årskurs 8, tror jag att alla politiska partier var överens om det. Min enkla fråga är: Varför var det inte viktigt att eftersträva politisk enighet, eller åtminstone en blocköverskridande överenskommelse, om betygssystemet ? 153 (M) replik: Jag går i tankarna när vi satt och författade alliansprogrammet för den utbildningspolitik vi skulle gå till val på 2006. Vi såg stora skillnader mellan De rödgrönas och Alliansens utbildningspolitik. Vi såg vad såg. Vi hörde vad Per sade, och vi tyckte att han hade rätt. Vi gick en helt annan väg i valet än vad De rödgröna gjorde. Därför fanns helt enkelt inte förutsättningarna för en bred överenskommelse strax efter 2006 och inte heller under resten av den mandatperioden. Det fanns en avgrund, herr talman, mellan Alliansens och De rödgrönas skolpolitik. Det var därför jag i mitt anförande påpekade att vi nu hör en annan socialdemokrati och en annan politik. Det har banat väg för överenskommelser på ett helt annat sätt än . 154 (S) replik: Jag kan dela beskrivning att förutsättningarna inte fanns, men det berodde inte på oppositionen, eller på socialdemokratin, utan det berodde på ointresse att försöka komma överens under förra mandatperioden. Vi hade en situation där , som en av sina första frågor under förra mandatperioden, sade att vi eftersträvade breda politiska uppgörelser om skolan med den borgerliga regeringen. Den borgerliga regeringen slog igen dörren. har vi i en liten fråga visat att det är möjligt att ge skolan långsiktiga spelregler. Vi socialdemokrater är konsekventa. Vi säger samma sak nu som före valet för vi tror att svensk skola tjänar på långsiktighet. Då kan man inte komma och plocka russinen ur kakan och säga att ibland är man intresserad och ibland inte. Om man menar allvar med en sådan övertygelse och med de berömmande orden om att skapa långsiktighet gäller det att jobba långsiktigt och skapa mer ordning och reda också i skolpolitiken. Det är bara en fundering jag har om detta. får gärna kommentera om problemet snarare låg hos än hos oppositionen när det handlade om att skapa långsiktighet. När det gäller frågan om skriftliga omdömen blir den här debatten nog ganska obegriplig för dem som följer den. Man blandar ihop betygssättning och bedömning. Det är oerhört tydligt. Som sade blir allt bara mäta och ribbor och att det är därför man ska ha betyg. Det förklarar inte varför man inte ska ha betyg i årskurs 3 eller årskurs 1. Om det handlar om att hoppa över ribbor är det väl bra om de hoppar över ribbor även i årskurs 3 eller årskurs 1. Det kanske är därför ni öppnar upp för betygsliknande omdömen i årskurs 1, för att ni vill ha betygsliknande ribbor också i årskurs 1. Det är en ganska viktig fråga. Vi har noga tittat på forskningsresultaten, och vi tror inte på betyg för väldigt små barn. Jag skulle vilja ställa några frågor om de betygsliknande omdömena som tillåts. Vilka kursmål ska man jämföras med? Vilken utbildning har en lågstadielärare i betygssättning? Vilken likvärdighet blir det på betygssättningen om det varken finns betygskriterier eller utbildade lärare som ska ge betygsliknande omdömen? 155 (M) replik: gick vi till val på en skolpolitik som sade att vi skulle ha betyg i årskurs 6, att vi skulle ha nationella prov i årskurs 3, att vi skulle färdigställa en skollag, inte helt och hållet ta över, men i alla fall se till att få fram den. Det hade ni, , misslyckats med under flera mandatperioder. Vi hade utfäst en hel del löften i den valrörelsen, och de låg långt från Socialdemokraternas. Då kan man tycka att vi kunde ha kommit överens, men att komma överens innebär alltid att kompromissa. Vi ansåg inte att vi kunde kompromissa om den skolpolitik vi hade gått till val på eftersom vi stod så långt ifrån varandra. Visserligen hörde vi i början av mandatperioden uttala sig om skolpolitiken, men allra mest hörde vi som i kammaren yrkade avslag på allt som vi lade fram. Jag ansåg inte att det fanns någon möjlighet att nå fram till några uppgörelser. Exakt hur tycker och tänker kan jag inte svara på. Jag finns inte inne i hans huvud. När det gäller våra skriftliga omdömen är det för oss viktigt att föräldrar och elever ska kunna få besked av skolan om hur det går. Det är det vi kallar betygsliknande omdöme. Man ska kunna få reda på om det gått bra eller om det gått dåligt, vad man behöver träna mer på och så vidare. Det är ett betygsliknande omdöme. Det har föräldrar i rätt att få veta. 156 (FP): Ska vi ha betyg eller inte? Ska vi ha betyg tidigare i skolan eller inte? Hur vårt betygssystem ska se ut och om vi ska ha betyg i skolan eller inte har präglat skoldebatten så länge jag har varit aktiv i politiken. har varit pådrivande i den frågan, och det känns lite historiskt att vi närmar oss ett definitivt beslut om att införa betyg i årskurs 6. har nämnts tidigare. Jag vill komplettera det tidigare inlägget med att studien visar att det finns ett samband mellan tidiga betyg och sannolikheten för att genomgå en gymnasieutbildning. I samma utredning konstateras att barn till lågutbildade föräldrar missgynnas av att inte få betyg i den meningen att sannolikheten för att genomgå gymnasieskolan minskar. Detta är en efterlängtad och viktig reform. Vi vill till skillnad från , med tanke på de tidigare inläggen, ha betyg i och gymnasieskolan. Vi gör inte tolkningen av betyg som att det enbart ska vara ett slags intyg i svensk grundskola. och regeringen är tydliga i detta ställningstagande, medan så sent som förkastade allt vad betyg heter. I en intervju uttalade följande: Politiken kan inte stå still och hävda att vi ska ha betyg. Man ska kunna vara öppen för att ta bort saker som inte är funktionella i skolan. På vilket sätt, undrar jag, är betyg inte funktionellt? Och utifrån detta synsätt undrar man förstås om det fanns någon som helst substans i den så kallade betygsöverenskommelsen som S, MP och V presenterade i . Som om det inte vore nog med detta gick vänsterpartiledaren dagen efter ut i TV4 och sade: Jag kommer alltid att vara emot betyg. , som också har varit motståndare, anser numera att betyg är bra, åtminstone som urvalsinstrument till gymnasieskolan och högskolan. Men vi har tidigare hört MP säga att detta egentligen var en kompromiss som det inte fanns stöd för bland medlemmarna, och sade att man inte var betygsförespråkare. Det är bra att ni tydligt redovisar er egentliga ståndpunkt. Den tror jag att väljarna vill veta. Det finns ett stöd för tidigare betyg och fler betygssteg. Det har inte varit bra med dagens system där lärare jag har själv drabbats av detta på gymnasieskolan säger till eleven att betyget är G+ eller VG-. Här i kammaren kan jag avslöja att det inte finns några betygssteg som heter G+ eller VG-. Anser , som tidigare uttryckte sitt stöd för och vikten av att det finns nationella kunskapskrav, att det befintliga, informella system som har byggts upp under alla år, med G+ och VG- har varit rättssäkert eller sjyst? När jag besökte en gymnasieskola i kommun sade rektorn faktiskt att det nya betygssystemet är en anpassning till verkligheten. Det känns bra att få det bekräftat. Skolinspektionen menar också i sitt remissvar att de krav som åtgärdar betygssättningen kan vara en hjälp för att komma till rätta med bristerna i skolans kunskapsuppföljning, så detta är också ett sätt att styra upp uppföljningsarbetet i skolan. I samband med implementeringen av denna reform behövs det fortbildningsinsatser för lärarkåren. Och det beslutet tog vi , alltså att avsätta 15 miljoner i budgeten för fortbildningsinsatser. Vi är för tidigare betyg, och vi är för skriftliga omdömen 1. Dessa får gärna vara betygsliknande, men det är ytterst rektor som fattar det beslutet. Betyg är inte enbart en uppföljning av elevernas kunskapsresultat eller information till föräldrarna. De har också ett viktigt syfte att motivera elever och uppmuntra dem att satsa ännu mer för att uppnå ännu högre resultat om de vill. För oss i handlar det om höga förväntningar. Dessa faktorer tycker jag också är mycket viktigare än att enbart se betyg som ett urvalsinstrument. Betyg är en självklarhet. Lärarna ska klart och tydligt tala om för eleverna och föräldrarna hur det faktiskt ligger till. Det är hög tid att vi lämnar den kultur som länge präglat svensk skolpolitik, där man inte vill följa upp och tala om hur det egentligen förhåller sig.