prot · GX0990 · 2010-03-18 00:00:00 — Det finns andra politikområden och möjligheter att stötta demokratins försvarare och hjälpa dissidenter och därmed på olika sätt understödja MR-rörelser i . Det är detta som utrikesministern hänvisar till i den utrikespolitiska deklarationen. Sammantaget uppmärksammar vi detta och driver frågan konsekvent och ser till att det finns resurser för att stötta enskilda och rörelser som det behövs så mycket mer av i både och världen i övrigt. 43 (): Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . har utifrån ett EU-direktiv lagt fram ett, som jag tycker, helt vansinnigt förslag om att ta bort möjligheter för unga människor att vid sidan om skolan tjäna lite extra pengar och sommarlov. Förslaget innebär att skoltiden och arbetstiden ska räknas samman och att ingen under 18 får gå i skolan och arbeta mer än eller . Med dessa regler finns det kanske max till extraknäck. Även föreningslivet kan drabbas eftersom många ungdomar jobbar med att träna yngre barn. Om en skolelev jobbar i strid med reglerna kan dessutom en arbetsgivare dömas till böter. Hur ställer sig arbetsmarknadsministern till detta förslag? Kan kringgå ett sådant befängt EU-direktiv? 44 Arbetsmarknadsminister (): I grunden för hela frågan står det EU-direktiv som är avsett att skydda minderåriga från att överarbeta eller på annat sätt bli utsatta för saker som inte är önskvärda. I har på delegation rätten att implementera den typen av direktiv i olika förordningar och föreskrifter. har haft partssamråd för att reda ut frågan. Man håller nu på med ytterligare ett, som ska arbeta fram till . Man är väl medveten om vi har följt frågan i medier och pratat med att inte kan ta föräldraansvaret från föräldrarna. Det måste också vara möjligt för den som är under 18 att delta på arbetsmarknaden och få sin första kontakt med en arbetsgivare. Det är två perspektiv som ska mötas. Av det jag har förstått har tagit till sig av kritiken och arbetar med en implementeringsföreskrift som kommer att landa väl när den kommer. 45 (): Tack, statsrådet, för svaret! Jag hoppas verkligen att man kommer fram till en lösning där det fortfarande finns en möjlighet för ungdomar att ta sina första steg på arbetsmarknaden. Om förslaget går igenom blir det svårare att skaffa sig det kontaktnät som behövs för ett framtida jobb och de erfarenheter och referenser man har nytta av vid kommande jobb efter skolan. Jag hoppas innerligt att de allra besvärligaste förslagsidéerna hamnar i papperskorgen och att man hittar en lösning. Här finns en positiv möjlighet för ungdomar att pröva sig fram, skaffa sig erfarenhet och tjäna de extra pengar som kan behövas för allt man önskar sig. Man får lära känna och hantera pengars värde. Föreningslivet kommer vi att ha nytta av om vi får fortsätta som . Jag tror inte att många ungdomar i vårt land känner sig utnyttjade eller tvingade att jobba. 46 Arbetsmarknadsminister (): Jag delar helt uppfattning här. När man på EU-nivå fattar beslut om den typen av direktiv är det fråga om ett allmänt skyddsdirektiv för de delar av unionen som kanske inte har samma typ av arbetsmarknad som vi har och där det faktiskt finns anledning att se över att framför allt de yngre tonåringarna inte på olika sätt nyttjas eller utnyttjas som de egentligen borde gå i skolan. Men, återigen, det får inte vara så att eller någon annan myndighet tar över föräldraansvaret och därmed gör det omöjligt för ungdomar att ha ett extrajobb, sommarjobb eller vad det kan vara. Som jag tolkar de signaler vi får från , bland annat i ett uttalande som finns på , är det precis vad man försöker undvika. En del av de förslag som har väckt mest kritik är nog redan stoppade i papperskorgen. pratar man återigen med parterna för att hitta en lämplig balans och göra en lämplig implementering. Jag utgår från att man kommer att lyckas med det. 47 (): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Den gäller utbildningsplatser. Arbetsmarknadsministern fick en fråga tidigare, och han verkar nöjd med att det bara finns 15 000 platser. Littorin lade ut texten väl. Det lät bra att de långa utbildningarna ska ske på annan plats och att Arbetsförmedlingen ska koncentrera sig på kompletterande yrkesutbildning för ett nytt jobb. Det som Littorin glömmer att nämna är att långtidsarbetslösheten har ökat katastrofalt mycket. Det finns 149 000 personer i som har varit arbetslösa . Att i det läget erbjuda bara 6 000 utbildningsplatser på Arbetsförmedlingen är lite. Sedan kan man säga hur många vackra ord som helst om hur det ska vara i teorin, men i praktiken utelämnar man en stor grupp som mer än någonsin skulle behöva en utbildning värd namnet. Därför är det viktigt att ta in fler utbildningsplatser på Arbetsförmedlingen. 48 Arbetsmarknadsminister (): Tack för de vackra orden åtminstone i början! Det viktiga är att det finns platser och utrymme och att de finns på rätt ställe. Jag menar att om man inom ramen för arbetsmarknadspolitiken dels inte riktigt har den pedagogiska kompetens för de längre utbildningarna som krävs, dels som deltagare inte får ett utbildningsbevis eller betyg, dels, som vi vet, att utbildningarna inom ramen för arbetsmarknadspolitiken kostar åtminstone dubbelt så mycket som inom ramen för det offentliga skolsystemet, är det vettigare att ha de längre utbildningarna där. Det är också därför vi har ökat antalet platser i yrkesvux, komvux och med 22 800. Vi har dessutom specifikt för den grupp som nämner ändrat i studiemedelsförordningen, vilket innebär att de över 25 som kommer från arbetslöshet får i studiestöd och behöver ta studielån för de sista och inte tvärtom, som det var tidigare. Det är ett sätt för dem att på ett bättre sätt delta i den typen av studier. 49 (): Tack så mycket, Littorin, för svaret på frågan! Jag är ändå inte riktigt nöjd, för du undviker att svara på frågan. Det finns ett väldigt stort behov av människor, och då kan man inte säga att Arbetsförmedlingens utbildningsplatser kostade lite mer. Men vad kostar det att låta en arbetslös vara långtidsarbetslös och kanske permanent slås ut från arbetsmarknaden? Är inte det en större samhällskostnad än att en utbildning kostar några mer för Arbetsförmedlingen? Jag tror att det kan vara en investering för framtiden. Det kommer att vända. Jobben kommer förr eller senare, och då måste vi se till att de som är arbetslösa har en utbildning som passar. Dessutom gör inte Arbetsförmedlingen av med de pengar som regeringen har avsatt till dem. De gick med flera miljarder i vinst . Pengarna finns där just för att de ska kunna ha utbildningsinsatser. Det verkar mer vara en sorts ideologisk övertygelse om att Arbetsförmedlingen inte ska ha utbildningsplatser. Jag tycker att det är väldigt synd om regeringen kommer fram till den slutsatsen. 50 Arbetsmarknadsminister (): Nej, riktigt så är det inte. Det handlar återigen snarare om att rätt person ska vara i rätt system. Om man går i en utbildningsinsats som har lite sämre pedagogiskt innehåll, där man inte får ett utbildningsbevis eller ett betyg och som dessutom är dubbelt så dyr har jag svårt att se att det är till gagn för den enskilde. Den enskilde kan ju även om han är arbetslös söka upp och gå en utbildning och därmed få i studiestöd om han är . Det är naturligtvis bra. Sedan delar jag naturligtvis grundläggande inställning att utbildning är en lätt börda att bära. Dessutom kommer konjunkturen att vända, och generationsskiftet kommer, så vi kommer att behöva varenda kotte på svensk arbetsmarknad. Då är det bra om människor har den typ av utbildning som är rätt. Därför ska Arbetsförmedlingen coacha till rätt typ av utbildningsinsats. Vi ökar också utbildningsinvesteringarna kraftigt under detta år för att det ska vara möjligt. Det är nog snarare så man ska se det, att vi ser till att utnyttja de begränsade resurser som finns på bästa sätt till gagn för den enskilde. Likabehandlingsdirektivet och den svenska tryckfriheten 51 i (s): Jag vill ställa min fråga till integrations- och jämställdhetsminister . Enligt uppgift pågår det förhandlingar inom EU-samarbetet om ett likabehandlingsdirektiv, eller antidiskrimineringsdirektiv. Det är ett jätteviktigt direktiv, och därför förutsätter jag att tar en aktiv roll i det. Det har också uppmärksammats en risk för konflikt med svensk yttrande- och tryckfrihet i arbetet med detta direktiv. Enligt svensk grundlag är det ansvarig utgivare som ensam bär ansvaret för vad som publiceras, men med detta direktiv finns det en risk att tidningsutgivare förlorar rätten att neka till exempel annonsmaterial om det inte i direktivet införs ett undantag för reklam och medier. Min fråga till ministern är: Hur kommer att agera för att direktivet inte ska komma i konflikt med svensk grundlag? 52 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det stämmer att har haft likabehandlingsdirektivet, eller antidiskrimineringsdirektivet som det kallas, som en prioritet under vårt ordförandeskap. Vi kan se att prioriterar samma fråga. Det finns fortfarande ett antal konfliktområden att hantera. Det är något land som fortfarande inte vill se något direktiv alls. Vi diskuterar själva tillgänglighetsfrågan, och vi behöver få preciserat hur det ska se ut, utformas och så vidare. Det gäller också frågan om just medier och hur lagstiftningen utformas. Vi är självklart medvetna om detta, och det är någonting som vi inte vill se kvar i direktivet. Det finns på agendan för svensk del, och för andra länder också, att ansvariga utgivare är de som bestämmer vad som publiceras. Det är en fråga som vi har uppmärksammat och som vi jobbar med. 53 i (s): Jag tackar för svaret. Jag utgår från att ministern arbetar aktivt för detta, för det här blir ett väldigt problem då det är ett direktiv som ska antas av alla länder. Som jag ser det nu kan inte anta det. Vi är ganska ensamma om att ha just denna reglering om ensamansvaret i vår svenska yttrande- och tryckfrihetsgrundlag. Därför kan jag tänka mig att det inte finns några andra länder i som kommer att driva frågan på samma sätt. har uppmärksammat detta. Man har lämnat in förslag där man säger att det måste bli ett undantag för medier och för reklam. Däremot finns det inte med i kommissionens underlag och direktiv och vad man har som förhandlingsunderlag. Jag utgår från och hoppas verkligen att ministern driver den här frågan hårt, för annars kan inte skriva under detta direktiv, vilket vore olyckligt. 54 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det vore olyckligt om vi inte fick ett direktiv på plats. Det vore inte så olyckligt för den svenska befolkningen, för vår lagstiftning på diskrimineringsområdet ligger långt framme jämfört med detta direktiv. Men det vore olyckligt för europeiska medborgare i stort. Vi ska följa upp denna fråga. Som du kanske anar krävs det ett enhälligt beslut på detta område, så visst har alla möjligheter att se till att vår lagstiftning, grundlag och ansvarig utgivares ansvar för vad som publiceras ska bevaras. Bistånd till afghanska kvinnor och barn 55 (): Min fråga riktas till biståndsminister . Vi är alla här medvetna om hur hårt drabbades av det 20-åriga inbördeskrig som slutade med att störtades 2001. I kriget drabbades de afghanska kvinnorna och barnen, framför allt flickorna, hårdast. De fick inte gå i skolan. De förbjöds att yrkesarbeta. De fick inte söka sjukvård, med ett ökat antal förlossningsskador och högre barnadödlighet som följd. Situationen är fortfarande inte bra för kvinnorna i , med tvångsäktenskap, droganvändning och analfabetism. Uppbyggnadsarbetet går framåt om än långsamt, och det sker bakslag då och då. bidrar i inte bara med trupp utan också med ett omfattande biståndspaket. Min fråga till biståndsministern är: På vilket sätt förbättrar dessa biståndsmedel för kvinnorna och barnen i ? 56 Statsrådet (): är ett av världens mest underutvecklade länder, och är chansen för en kvinna att bli läs- och skrivkunnig och få gå i skolan lika stor som risken för mödradödlighet. Det är fruktansvärda indikatorer på detta område. Jag tror också att det är väldigt viktigt att se att det som har hänt efter talibanerna ändå innebär små steg på vägen för att kvinnor ska kunna få vara delaktiga i samhällsbyggandet, att kvinnor inte bara ska drabbas av krig, konflikter och förtryck utan också ska kunna ta sig ur fattigdom. Det är därför vi försöker rikta biståndet till genom att se hur utveckling och säkerhet hänger ihop. Det är framför allt att få en uppbyggnad av trovärdighet i rättssektorn för att kvinnor också ska kunna kräva sina rättigheter. Det gäller inte bara politiska rättigheter för att vara deltagande, utan också att se till att de känner ett skydd om det har begåtts oförrätter. Det handlar lika mycket om att investera i kvinnors speciella behov, inte minst för att råda bot på mödradödligheten och se till att fler flickor får gå i skolan. Allt detta försöker vi täcka via det svenska biståndet. 57 (): Tack så mycket för svaret, biståndsministern! Den kommande styrkan i FS 20, som sätts upp av P 7 i , har fått som uppdrag bland annat att sätta upp ett team som ska jobba med resolution för att stärka kvinnors inflytande och deltagande i konfliktlösning. I bor tusentals afghaner, och en del bor i . I bor också en fantastisk kvinna som 1995 i startade en organisation som heter Awep, Afghan Women Empowerment Program. De jobbade ute i byarna med att bland annat uppmärksamma kvinnornas och barnens rättigheter, grundläggande sjukvårdsutbildning och att stärka kvinnornas självkänsla, vilket är väldigt viktigt. Hon har sedermera startat organisationen i . På vilket sätt drar regeringen nytta av och involverar de afghaner som bor i i organisationer som Awep i detta viktiga arbete? 58 Statsrådet (): Vi kan säkert göra ännu mer för att identifiera den betydelse som diasporan kan ha. Det gäller inte bara det gäller , och så vidare just för att kunna göra det mer begripligt och nära genom att se hur många starka kvinnor det finns i och kring . De kan också hjälpa till med försoningsarbete och skapa de nya möjligheter som landet så förtvivlat väl behöver. Det är därför vi låter resolution få ett starkt genomslag i vårt arbete. Det är därför vi i det närmaste har fördubblat vårt bistånd till . Vi ser att behoven är stora men att det också kan finnas bra förändringskrafter. Det är därför också viktigt med diplomatisk närvaro, och vi försöker göra mycket mer i de norra delarna av för att se hur utveckling och säkerhet hänger ihop. Jag har låtit myndigheten titta mer på detta också utifrån resolution och deltagandeperspektivet för att se hur vi kan stärka kapaciteten. Själv försöker jag så ofta jag kan träffa afghanska kvinnor. Jag har träffat fantastiska kvinnliga parlamentariker från . Det finns hopp, men det finns som sagt enorma utmaningar och svårigheter kvar. 59 (): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. besökte jag en bussfabrik. Företaget hade varslat flera ur personalen, och många blev sedan också uppsagda på grund av arbetsbrist. var flera tidigare anställda tillbaka på bussfabriken, en del till och med . De gjorde exakt samma arbetsuppgifter men med andra arbetskläder och en annan, otryggare, anställning i ett bemanningsföretag. Arbetsbrist kan det ju inte längre vara frågan om, och vi har i en lag som tydligt säger att uppsagda ska ha rätt till återanställning inom , men flera arbetsgivare kringgår denna lag. Detta tycker vi socialdemokrater att man måste ändra på. Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att detta inte ska fortsätta som det gör ? 60 Arbetsmarknadsminister (): Den här frågan har varit mer eller mindre aktuell ända sedan 2003. Det pågår just nu en förhandling i Arbetsdomstolen i det så kallade Maraboufallet. Därför är min grunduppfattning att vi ska avvakta till den domen faller och vi ser hur Arbetsdomstolen tolkar situationen. Om jag förstår arbetsrättsjuristerna rätt har detta inte testats i Arbetsdomstolen tidigare. handlade ju om en arbetstopp och inte om en kontinuerlig omflyttning. Låt oss börja med det. Jag kan påminna om att det i lagstiftningen finns både en informationsplikt och en förhandlingsskyldighet när det gäller den här typen av ärenden. Det är detta som Arbetsdomstolen ska pröva om det har skett på rätt sätt. Dessutom vill jag påminna om att det just nu pågår en utredning av hur vi ska implementera bemanningsföretagsdirektivet i . Det finns en dimension av detta också som ingår. 61 (): Tack för svaret, ministern! De kvinnor och män som jag pratade med var, oavsett om de var anställda i företaget eller på bemanningsföretaget, djupt olyckliga både över sin egen situation och över de arbetskamrater som fått anställning i bemanningsföretaget. Min kritik just nu riktas inte mot bemanningsföretaget utan mot arbetsgivarna, som egenmäktigt missbrukar en möjlighet här. Vi socialdemokrater är tydliga med att vi inte anser det acceptabelt att man får göra så, och vi kommer att förändra detta om vi får makten. Men vad tycker arbetsmarknadsministern om arbetsgivare som gör så här? 62 Arbetsmarknadsminister (): Jag konstaterar två saker. Den ena är att det i avtalen för de bemanningsföretagsanställda jag talar om de bemanningsföretagsanställda som är organiserade, vilket är , för man har en högre grad av kollektivavtalsanslutning än på arbetsmarknaden i allmänhet finns etiska riktlinjer om att bemanningsföretagen ska avstå från att göra på det sätt som talar om. Jag tycker att det är bra. Återanställningsrätten är en grundpelare i LAS. Den andra är att vi i det här fallet ska hasta lite långsamt eftersom det pågår en prövning av precis ett sådant fall i Arbetsdomstolen. Innan den är avslutad och bemanningsdirektivet implementerat i svensk rätt tycker jag att vi ska avvakta. Då vet vi hur det egentligen står till. 63 (): Min fråga går till biståndsminister . Ett av de länder som lämnade i samband med landkoncentrationen av utvecklingsbiståndet var . Där ser vi en mycket oroande utveckling med ökad mödradödlighet sedan det absoluta abortförbudet infördes. är ett av världens fattigaste länder. Ett av fyra barn föds av tonårsflickor. Det kommer signaler om att det civila samhällets organisationer motarbetas av politiska företrädare. Jag har uppfattat att biståndsministern anser det mycket angeläget att andra länder finns kvar där har lämnat för att EU därmed ska samarbeta bättre när det gäller landkoncentration. Min fråga är: På vilket sätt säkerställer biståndsministern i EU-kretsen att andra länder och även enskilda organisationer kan verka i , så att vi inte överger det oändligt stora behovet hos flickorna och kvinnorna där? 64 Statsrådet (): Tack, , för ditt engagemang i den här frågan! Vi ser hur det politiska utrymmet i har minskat över huvud taget, och det drabbar framför allt kvinnor och flickor. Vi får också indikatorer på att förtrycket leder till ökad mödradödlighet liksom till mer våldsbrott, som kanske också riktar sig mot kvinnor. Helt riktigt tolkat är också att den landfokusering som vi genomförde även syftade till att se till att i ökad grad kan arbeta inom multilaterala organisationer och inte bara finnas på plats bilateralt. Man skulle se till att få en arbetsdelning och underlätta för att få ett mer effektivt bistånd. Därför har vi kompletterat landfokuseringen med ökade pengar för att jobba mot förtryck och med ökade pengar för särskild MDG 5-satsning. Det jag nu försöker göra inom ramen för EU-biståndet och den interamerikanska banken, där är stor givare, är just att igen lyfta fram en av de tre prioriteringar som vi har i det svenska biståndet och som också präglar det multilaterala samarbetet, nämligen kvinnors och flickors roll i utvecklingen. Därför försöker vi påverka dessa organisationer att se de här frågorna och dessutom försöka förmå det politiska etablissemanget i att ta ansvar för detta och se till att vända utvecklingen, för det handlar om politik och politisk vilja. 65 (): Tack för svaret, statsrådet! Ett av FN:s millenniemål är ju att halvera fattigdomen till 2015. EU har klarlagt sambandet mellan sexuell och reproduktiv hälsa och fattigdom. har vi sett att EU satsar allt mindre på SRHR-insatser, och det är djupt bekymmersamt att SRHR ifrågasätts av konservativa krafter även inom EU. Det drabbar kvinnorna i oerhört hårt. EU behöver satsa mycket mer på SRHR i utvecklingsarbetet. Jag undrar hur driver detta när EU:s biståndsministrar träffas. 66 Statsrådet (): Bland EU:s biståndsministrar tror jag att det finns en rätt stor insikt om detta. Man följer den bakåtgående utvecklingen, inte minst vad gäller millenniemål 5 om mödradödlighet. Lärdomen är nog att vi måste lyfta upp frågan om kvinnors deltagande det handlar om deras kraft och förmåga men också om att kvinnor ibland kan vara mer sårbara på högre politisk nivå och utkräva ansvar, också bland stats- och regeringschefer. Det försöker vi nu arbeta med. Jag tror att det är enda sättet att nå alla millenniemål, genom att se till att inget tillåts halka efter. Sedan är naturligtvis frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter politiskt känsliga i många länder. är ett enastående föredöme i detta, där vi över partigränser har både starkt engagemang och kunnande som gör att vi kan driva på i olika kanaler. Vi vet också att det finns människor, kanske i den här kammaren, som i fallet skulle kunna göra en hel del mer för att utnyttja politiska kanaler och säga: Det här duger inte! Det måste bli en ändring på den fattigdom som det ökande förtrycket av kvinnor leder till. Snusfria barn- och ungdomsmiljöer 67 (): Jag vill ställa en fråga till folkhälsominister , och den handlar om snusfria barn- och ungdomsmiljöer. är det rökfritt som gäller i ungdomsmiljöer, i skolor och på skolgårdar, men det sägs ingenting om snusfria barn- och ungdomsmiljöer. Det är bra att rökningen minskar bland barn och ungdomar, men vi ser en annan trend när det gäller just snusning. Den högsta andelen snusare finns i de yngre åldersgrupperna. visar ju dagens forskning att snusning inte alls är harmlöst. Tvärtom är det ganska farligt och har negativ påverkan på kroppens olika funktioner. Det finns i svenska skolor ingen begränsning av snusanvändningen. Det är fullt lagligt att använda nikotin både på skolgårdar och i klassrum. Det är efter vad jag har förstått inte ovanligt att lärare och elever snusar på lektionstid. Detta kommer att skapa ett stort folkhälsoproblem . Därför vill jag höra: Vad vill statsrådet göra åt snusningen? 68 Statsrådet (): Tack för frågan! Det är precis som påtalar. Även om snus är mindre farligt än den tobak man röker är det inte på något sätt ofarligt. Vi har en mängd dokumentation som tydligt visar det. Det sker också till största delen en nyrekrytering av snusare, inte minst i de yngre åldersgrupperna. Det är bara en fjärdedel av dem som börjar snusa som har varit rökare. Tre fjärdedelar nyrekryteras som snusare. Och ser vi en mycket aktiv marknadsföring, inte minst mot unga flickor. Jag ser lika allvarligt som på den här tilltagande trenden, eftersom vi vet att detta är ett hälsohot. har ett informationsuppdrag när det gäller tobaksfrågorna, precis som när det gäller allt drogförebyggande arbete. Man planerar just nu för en kampanj ute i skolorna där det handlar om att, så att säga, inventera de rökfria miljöerna. Men där kan det också mycket väl ingå att titta på den här delen. 69 (): Det är skönt att höra att folkhälsoministern delar min oro för snusandets utveckling. Men en bra metod vore väl att ändra tobakslagen, så att den omfattar allt nikotin, alltså även snus. Har folkhälsoministern funderat någonting på det? 70 Statsrådet (): Vi har alldeles beslutat om en proposition det gjorde vi om en förstärkning av tobakslagen just när det gäller att man inte ska försälja tobaksvaror till minderåriga. Vi har en 18-årsgräns för försäljning av både snus och cigaretter. Tyvärr efterlevs den alltför dåligt. Det är därför vi gör de här förslagen till skärpning. Vi lägger ett större ansvar på butiksägaren.