prot · GX09143 · 2010-06-23 00:00:00 — Jag vill påstå att vi relativt den kris vi har gått igenom har varit oerhört lyckosamma med detta. Det finns dock självklart mycket kvar att göra, och kommer att vara en garant för att dessa frågor håller hög prioritet i regeringen under den kommande mandatperioden. Sedan vill jag också upplysa om att de som har fått en jättestegring i taxeringsvärdet och därmed också fastighetsskatteökningar självklart också har fått sänkningar när man genomför reformen, men det är inte helt orimligt. 10 () replik: försöker förbise att han har bidragit till en skattepolitik som har gett lika mycket till en procent som till den fjärdedel av befolkningen som har lägst inkomster, eller att de rikaste har fått lika mycket som över halva befolkning i skattesänkning. Ytterligare en sak gör är att nästan bespotta våra gemensamma försäkringssystem och föraktfullt kalla dem bidrag. Det är ett försäkringssystem som jag skulle vilja säga verkligen har bidragit till att de nordiska länderna och har varit så framgångsrika. Vi tar gemensamt ansvar för varandra, för vi vet alla att vi kan ha oturen att drabbas av sjukdom eller arbetslöshet. Det är märkligt av ett parti som säger sig värna verklighetens folk. Men ett bidrag har ni infört, nämligen vårdnadsbidraget. Det är väl stora seger i den här regeringen. Det är ett bidrag som betalar kvinnor, framför allt invandrade kvinnor i mycket segregerade områden, 3 000 för att stanna hemma och ta hand om barnen. Jag deltog i en debatt . I den debatten sade från att hon var glad för flerbarnstillägget. är mycket pengar för en familj som har det ekonomiskt knapert. Jag skulle också tro att tycker att är mycket pengar för en familj som har det ekonomiskt knapert. Därför är det märkligt att , som säger sig stå upp för barnens rättigheter, har bidragit till en politik där andelen fattiga barn så kraftigt har ökat . Vi kan se en fördubbling av unga människor som lever under knapra förhållanden. Vi kan se att var fjärde ensamstående mamma med barn lever under fattigdomsgränsen. Genom era försämringar av försäkringssystemen har ni bidragit till att andelen fattiga barn kraftigt har ökat. Det är ett stort svek och ett stort misslyckande av . Det är något som ni kommer att få bära med er framöver när ni ska rannsaka er själva. 11 () replik: Tänk om vänsterpartierna kunde vara konsekventa, nämligen att om vi ska tala om försäkringssystem ska vi tala om försäkringssystem. Då ska vi tala om försäkringar som fungerar som försäkringar. Vad vi ibland har kritiserats för är att vi har försökt göra våra socialförsäkringssystem mer försäkringslika. Då har vi fått kritik för det. I nästa andetag ska det vara försäkringar. Det är det ordet som används. Men det verkar vara ett godtyckligt val av definition av begreppen. Exempelvis försöker vi ha en premiesättning, det vill säga få sänkt skatt men betala lite mer av premien själv. Det avspeglas också i lönebildningen på arbetsmarknaden. Då anklagas vi för att det är fel politik, men i nästa andetag ska vi värna om just försäkringen. Det är en ohållbar argumentation från vänsterpartiernas sida. De får bestämma sig. Vi ska nu tillsätta en stor socialförsäkringsutredning som ska titta igenom systemen. Jag hoppas att vi kan hitta en samsyn till om det ska vara försäkringar eller mer direkta bidragssystem som ska utgöra vårt socialförsäkringssystem. Vårdnadsbidraget är ett sätt att öka rättvisan. De som väljer att vara hemma med sina barn lite längre och inte nyttjar den kommunalt finansierade förskolan ska också få en slant för detta. Det är ett erkännande för de människor som väljer en annan livsstil än den som och kanske också jag skulle ha valt. Jag har själv utnyttjat den kommunala förskolan, men jag tycker att det är helt rätt att de människor som väljer en annan livsstil också ska få en viss ekonomisk ersättning för detta. När det gäller antalet fattiga barn har vi haft problem med vissa grupper . Även när var med och styrde ökade inkomstspridningen, och gruppen ensamstående med barn fick se sina inkomster relativt andra grupper urholkas. Det här beror på vilka fattigdomsbegrepp man använder. Den absoluta fattigdomen, måttet på hur mycket pengar man de facto har att leva på, har inte ökat, tvärtom så har den sjunkit. Däremot har relativt andra inkomstgrupper fler halkat efter. Det beror på vilka definitioner man använder, men det passar sig kanske inte för vänsterpartister att försöka definiera sina begrepp tydligare. 12 () replik: Relativ fattigdom är det begrepp som använder. Det används internationellt, och det gör också vi. Vi kan nu se konsekvenserna av er politik, . Vi har fått 54 000 fler långtidsarbetslösa. Många av dem tvingas att leva på . Vi har fått 44 000 fler socialbidragstagare. Vi har en politik som straffar en hotellstäderska. och Restaurangfacket finns en arbetslöshet på . Hon ska betala fyra till fem gånger mer i avgift till arbetslöshetsförsäkringen än en läkare, där det inte finns någon arbetslöshet alls. Vi kan också konstatera att löneskillnaderna är rätt enorma mellan de två grupperna. Våra gemensamma socialförsäkringssystem är ett skydd för individen där vi också fördelar riskerna mellan oss. Du och jag som har lite mer i inkomst bidrar genom att till exempel betala högre skatt, även om ni har förstört en del av det systemet. Vi kanske också har ett friskare arbetsliv än många andra. Därför tar vi hand om varandra och värnar varandra. Det försöker ni slå sönder. Ni har sänkt ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Ni höjer avgifterna och straffar dem som arbetar inom områden med hög arbetslöshet, till exempel Hotell och Restaurang. Det är konsekvenserna. Dessa människor har barn, . Indirekt straffar ni barnen till arbetslösa och sjuka och människor som har det knapert. Ni gör allt vad ni kan för att sätta dit dem. Det ska dessa barn leva med. Det är en form av förakt i er människosyn. Ni tror inte att dessa människor gör sitt bästa, att de på alla sätt vill bidra till sin egen försörjning, till att bli friska eller att på olika sätt delta i samhället. Ni misstror dem och tror inte att de förstår något annat än sänkta ersättningsnivåer. 13 () replik: är inte seriös. Se till exempel på undersköterskan som har fått en hel månadslön extra. Det vill ni, , ta ifrån henne. Tror ni att hon får lättare att försörja sig om hon tappar bort en hel månadslön? Ni är emot jobbskatteavdraget, som har inneburit den största procentuella skattesänkningen för just dem med lägre inkomster. Det är samma sak med pensionärsskattesänkningarna, som också har haft den profilen. Om vi tittar på alla studier som finns över vilka dynamiska effekter som kan uppstå när den typen av system med jobbskatteavdrag skapas, som många länder har prövat på, skapas fler arbeten, och inte minst människor under små omständigheter får en starkare position på arbetsmarknaden. Problemet med den politik vi tog över var att den i en högkonjunktur lämnade enormt många människor utanför arbetsmarknaden. Det var en passivitet i hela sjukförsäkringspolitiken. Det var med flera ansvariga för. Det är den vi har försökt att bryta. Alla studier visar att vi har lyckats lägga grunden för något som kommer att visa sig vara oerhört lyckosamt. Men vi har haft en svår ekonomisk kris. Att inte mängden utbetalda socialbidrag skulle öka i denna svåra ekonomiska kris har gått igenom vore rent ut sagt märkligt. Ökningstakten har inte visat sig ha något samband med att den ekonomiska politiken har lagts om i övrigt. Det är en konsekvens av att arbetsmarknaden har fungerat sämre , men i takt med att arbetsmarknaden börjar fungera bättre kommer också socialbidragen att sjunka. Fler människor i arbete är den viktigaste fördelningspolitiska reformen. Om det kan vi säkert vara eniga. Men låt oss då föra en politik som ger fler människor arbete och inte föra en politik som skapar en högre arbetslöshet. Det är den politiken jag är rädd för att vänsterpartierna står för. 14 (): Inledningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande. Den gångna mandatperioden har varit mycket händelserik, inte minst ur ekonomisk synpunkt. blåste förliga vindar. Alla indikationer, som det heter i den ekonomiska världen, var positiva. Arbetslösheten sjönk och budgetöverskottet växte. Det fanns till och med ekonomer som ansåg att vi överbeskattade våra medborgare eftersom överskottet var så stort. Men lika plötsligt som ett väderomslag i fjällen var det full ekonomisk storm. Motvinden var total. När man i efterhand ser på de kurvor som var aktuella då vände de brant nedåt. Jag minns med en rysning hur allvarligt läget var och . Stora exportföretag med underleverantörer varslade tiotusentals av sina anställda. Läget för en del finansinstitut var allvarligt. Osäkerheten var total, och olycksprofetiorna var nattsvarta. Till skillnad från den allvarliga krisen var detta ingen hemmakokt kris utan en global kris som drabbade som ett litet exportberoende land med full kraft. samlade sig världen till motåtgärder, och vi kunde se hur viktigt ett samarbete är. En aktiv penningpolitik fick enligt mitt förmenande understöd av en kraftfull finanspolitik. Men när stormen var som värst skallade ropen från oppositionen: Mera, mera, mera! Men precis som på fjället när man överraskas av ett oväder gäller det att behålla sitt lugn och hushålla med sina krafter. Man vet aldrig hur allvarligt ovädret är och hur länge det håller i sig. Det gäller att alltid ha lite krafter kvar så att man kan gräva ned sig i bivack om inte ovädret bedarrar. och fick alliansregeringen utstå mycket kritik för att man gjorde för lite och . Så här i efterhand kan man konstatera att de åtgärder som vidtogs var väl avvägda och att vi hade haft krafter kvar om den akuta krisen blivit långvarigare. Turligt nog blev den akuta krisen kortvarig i vart fall för . Vi har ordning och reda i de offentliga finanserna, och budgetunderskottet krymper. Även en viss ljusning syns på arbetsmarknaden, och ökningen av arbetslösheten börjar plana ut. Vi hör från företagen att de planerar att anställa. Vi kan konstatera att arbetslösheten aldrig nådde de höjder om som många prognosmakare siade om . Jag är övertygad om att de strukturåtgärder som alliansregeringen vidtagit bidragit till att arbetslösheten vek av på en lägre nivå än vad vi befarade. Det finns anledning att oroa oss för våra vänner ute i som gick in i krisen med en betydligt sämre situation än och som inte hanterat krisen lika skickligt som vi. Vi kan konstatera att tillsammans med och är de tre länder inom EU som uppfyller de krav på sina ekonomier som EU ställer upp. Övriga medlemmar ska nu försöka få ordning på sina offentliga finanser. Det brukar betyda skatteshöjningar och nedskärningar i välfärden, något som kan undvika. Den ekonomiska oron ute i kan, trots att vi inte behöver göra några åtstramningar, påverka eftersom är en viktig exportmarknad för våra produkter. Om spanjorer, britter, tyskar och fransmän tvingas skära ned på sin konsumtion påverkar det svensk export. Vi är en del av en komplicerad väv av ömsesidigt beroende, och den väntade konjunkturuppgången kan dämpas. Under hela den ekonomiska krisen har alliansregeringen hållit fast vid de strukturella reformer för jobb som påbörjades före krisen. Arbetslinjen gäller före, under och efter krisen. De finanspolitiska åtgärder som vidtagits tidigare och de förslag som föreslås i vårpropositionen följer arbetslinjen. Det innebär att vi aldrig ska riskera de offentliga finanserna, att vi ska värna om välfärdens kärna och att varje åtgärd ska bidra till arbetslinjen. Det kraftfulla stödet till kommunerna är en sådan åtgärd liksom det systematiska arbetet att genom jobbskatteavdrag sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Det ska löna sig att gå från bidragsberoende till arbete. Så säkrar vi välfärden under krisen och . Skattesänkningarna har också den stora fördelen att medborgarna får mer pengar i plånboken så att vi kan hålla uppe den inhemska konsumtionen. I stort sett alla heltidsarbetande har fått behålla mer av sin lön. Vad är det för fel att en undersköterska kan få en månadslön extra ? Det ger henne ett betydligt bättre ekonomiskt svängrum. Under hela krisen ropade oppositionen på mer åtgärder och var föga intresserad av konsekvenserna för de offentliga finanserna. Man var beredd till omfattande stöd till industrin, och i många fall var man beredd att överta ägarens ansvar för sin verksamhet. Det är utomordentligt viktigt att staten är tydlig mot ägare av företag och banker att ägarna alltid har det primära ansvaret och att man inte kan vända sig till pappa staten så fort det kärvar. Mot alliansregeringens långsiktiga och systematiska arbete för jobblinjen har De rödgröna samlat sig till ett gemensamt förslag om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Så mycket riktlinjer är det inte utan en samling löst hopfogade förslag med nedmontering av jobblinjen som främsta syfte och en lång rad skattehöjningar på i stort sett allt. Det är inkomstskattehöjningar, fastighetsskattehöjningar, återinförande av den skadliga förmögenhetsskatten, införande av kilometerskatt, höjd bensinskatt, höjd alkoholskatt, höjd tobaksskatt och avskaffande av halvering av arbetsgivaravgiften för unga. Ja, listan kan göras längre. Men det allvarligaste är att oppositionen tar bort alla incitament att gå från bidragsberoende till eget arbete. Genom att höja nivåerna i sjukförsäkringen och i a-kassan som man nedmonterar jobbskatteavdraget förlorar man hela idén med jobblinjen. Det lönar sig inte längre att söka ett arbete. Målet för De rödgröna är att helt ta bort effekterna av jobbskatteavdraget, säger man i sin motion. Skatt på arbete ska jämställas med ersättning från socialförsäkringssystemet. Hur det ska gå till vet vi inte. Antingen sker det genom en successiv nedmontering av jobbskatteavdraget med kraftigt ökade skatter på arbete eller så satsar De rödgröna betydande delar av framtida reformutrymme på skattesänkningar på de inkomster som inte omfattas av jobbskatteavdraget. Min erfarenhet av De rödgröna är att de inte brukar prioritera skattesänkningar framför skattehöjningar. Min prognos till löntagare är att med en rödgrön regering kan de förvänta sig kraftigt ökade skatter på arbete. Lågavlönade kvinnor inom vård och omsorg får vara med och betala högre ersättningsnivåer för välavlönade män inom industrin. Attacken mot jobblinjen är mer systematisk än så. De rödgröna föreslår att det populära RUT-avdraget tas bort. Det är ett avdrag som öppnat för en helt ny bransch som jag är övertygad om kommer att utvecklas ännu mer . RUT-avdraget har också gett personer med svag förankring på arbetsmarknaden en möjlighet till arbete. Dessutom har svarta jobb blivit vita. En annan märklig sak i De rödgrönas motion är att man föreslår att låna pengar för att finansiera ökade infrastrukturåtgärder. Denna upplåning ska betalas av en kilometerskatt på lastbilstrafiken. Timmertransporter i ska betala höghastighetståg mellan och . Tydligen är De rödgröna beredda att riskera hela skogsindustrinäringen för att medborgarna ska få åka fort mellan och . Inte bara kilometerskatten är ett hot mot basindustrin utan även De rödgrönas avsaknad av en långsiktig och realistisk energipolitik. Jag undrar vad de socialdemokratiska riksdagskandidaterna i skogslänen ska säga när de ska förklara hur industrin ska klara sitt elbehov . I vårpropositionen har alliansregeringen lämnat klara besked. Våra prioriteringar är klara. Det ska vara ordning och reda i de offentliga finanserna. Arbetet med att förverkliga arbetslinjen fortsätter så att vi kan värna välfärdens kärna vård, skola och omsorg. Den rödgröna oppositionen har också i ärlighetens namn lämnat beskedet att bidragshöjningar går före arbetslinjen. Något besked om hur man ska få fler i arbete har vi inte fått, möjligen har vi fått veta hur vi ska få fler sysselsatta. Detta är min sista debatt i denna kammare. Från och med återgår jag till mitt civila yrke. i har varit otroligt lärorika och utvecklande. Jag rekommenderar fler att under ett begränsat antal år av sitt liv göra så kallad civil värnplikt inom det politiska systemet. En vital demokrati behöver ansvarsfulla medborgare som vill och kan ta ett politiskt ansvar. Gör vi inte det är risken att vi får en politikerklass som har få erfarenheter från verkligheten utanför det politiska systemet, och det politiska uppdraget blir som vilket yrke som helst. Det vore en olycklig utveckling. Slutligen vill jag tacka mina kamrater i utskottet för gott samarbete. Jag vill också rikta ett tack till all personal i de utskott jag tjänstgjort i under mina i . Men jag vill även rikta ett stort tack till all annan personal i . Som småföretagare var det rena himmelriket att komma till och mötas av omsorg och all hjälp som man har gett mig på olika sätt. Alla praktiska problem som jag normalt fått fixa själv finns det här i alltid någon vänlig själ som kan hjälpa mig med. Jag vill rikta ett stort tack till alla! De ledamöter som kandiderar igen vill jag önska lycka till i valet. 15 () replik: Jag hade inte planerat att begära replik, men jag kunde inte riktigt låta bli att försöka få lite tydligare klargöranden. Jag blev lite förvånad över det sade. sade att De rödgröna tar bort alla incitament att gå från bidrag till arbete. Vi föreslår en avtrappning av jobbskatteavdraget för människor som tjänar , där avtrappningen börjar, som tar tillbaka 2,2 miljarder av totalt genomförda ungefär 76 miljarder. Jag blev lite förvånad över att hela effekten av jobbskatteavdraget låg i de 2,2 miljarderna. Varför genomförde ni i så fall de 74 andra? Försvinner verkligen hela den effekt av jobbskatteavdraget som ni har hoppats på för att vi tar tillbaka 2,2 miljarder? Jag skulle bara vilja höra hur fallet är med den saken. 16 () replik: Om man läser De rödgrönas motion noggrant ser man att det står att de vill utjämna skattetrycket mellan ersättningar i socialförsäkringssystemen och inkomster av arbete. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att det ska bli samma skatt på alla ersättningar. De vill ju även ta bort skillnaden när det gäller pensioner. Jag kan inte förstå annat än att det måste bli likadan skatt. Då tappar man effekten av att det lönar sig att arbeta. De kostnader som man har när man går till ett arbete får man betala själv. Ni låtsas i debatten, , som att ni bara trappar ned jobbskatteavdraget för dem som tjänar över 40 000. Men om man läser motionen ser man att det står att ni vill montera ned hela jobbskatteavdraget. Detta grundar jag min uppfattning på. 17 () replik: Om man ska läsa noga ska man också göra det, . Vi brukar ha för vana att prata om de förslag som faktiskt genomförs de förslag som ni lägger fram och de förslag som vi lägger fram. Om man ska ta det på den oseriösa nivån kan jag stå och gissa att ni nästa mandatperiod kommer att sänka skatten med 300 miljarder till och argumentera utifrån det. Men det gör jag inte. Det vi säger är att vi vill utjämna skillnaderna i skattenivå mellan dem som har pension och dem som jobbar. Ett första steg mot det tar vi genom en kraftfull sänkning av skatten för pensionärer. Vi visar tydligt att det är den väg vi ska gå. Det finns ingenting i vår motion som säger något annat. Det finns inget i vår motion som säger att vi ska avskaffa ett jobbskatteavdrag. Tvärtom säger vi tydligt att vi accepterar de största delarna, men att vi vill ha en avtrappning för människor som tjänar allra mest. På så sätt kan man bidra lite mer till en ökad trygghet för människor som står utanför arbetsmarknaden eller är sjuka eller till satsningar på välfärden. Du får gärna leta upp det i motionen, . Du skulle ha läst det om du har läst vår motion noga. Vi föreslår att man höjer skatten med 2,2 miljarder. Det tror jag inte tar bort någon eventuell effekt som skulle finnas av jobbskatteavdraget. 18 () replik: Om jag läser på s. 83 i De rödgrönas motion ser jag att det under rubriken står: Vi rödgröna partier menar att olika typer av inkomst av tjänst ska beskattas lika. Inkomst av tjänst är antingen inkomst av arbete, sjukersättning, a-kasseersättning eller pension. Om det ska beskattas lika ska det väl beskattas lika, om det står så? Det är inte rimligt att den som är föräldraledig eller den som gått i pension och redan har gått ned i inkomst ska behöva betala högre skatt än den som jobbar vid samma inkomst, står det vidare. Längre ned på sidan står det: Fortsatta steg för att nå en mer likformig beskattning ska tas . Det innebär att steg ska tas för att skillnaden i beskattning mellan löntagare och andra grupper, exempelvis föräldralediga, arbetslösa och sjuka, ska minska. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att man successivt vill avskaffa de effekter som jobbskatteavdraget ger. Ni måste stå för den politik som ni skriver om. Det låter alltid så bra när ni säger att ni ska beskatta dem med de högsta inkomsterna mer. Men det här kommer att slå successivt mot alla. Undersköterskor och städare alla kommer att få högre skatt på det sättet. 19 (): Kära kolleger och åhörare! Jag vill som flera andra börja med att rikta ett tack till finansutskottets kansli och mina kolleger i finansutskottet för ett mycket gott samarbete under den gångna mandatperioden. Jag vill också önska alla en glad sommar även om den kommer att bli kort, för sedan är det valrörelse. Det har, herr talman, varit en dramatisk mandatperiod som vi har bakom oss. Tacket för det goda samarbetet baserar jag mycket på att vi kunde samla oss när det riktigt brände till och var akut på finansmarknaden. Då kunde vi samla oss brett i finansutskottet och snabbt lagstifta för att skapa stabilitet på finansmarknaden. Vi har upplevt högkonjunktur, finanskris och djup lågkonjunktur. blir tecknen på återhämtning i den svenska ekonomin allt fler och allt starkare. Så sent som i går kom arbetsmarknadsstatistik från som understryker just den återhämtningen. Mot bakgrund av sådan statistik är det glädjande att tvingas revidera prognoser. När SCB pekar på att 30 000 fler personer kommer att vara sysselsatta än vad regeringen räknade med så sent som i vårbudgeten som vi diskuterar nu och ska fatta beslut om är det glädjande att se att vi har varit försiktiga, alltför försiktiga, i våra prognoser. Även när det gäller arbetslösheten har regeringen av allt att döma varit alltför försiktig i sina prognoser. Det finns mycket som tyder på att arbetslösheten för kommer att vara . Det är en hög siffra, men klart lägre än vad som kunde befaras som en naturlig följd av en ekonomisk kris och det fall i produktionen som vi kunde se i på grund av en ekonomisk kris i hela världen. och alliansregeringens viktigaste målsättning i den ekonomiska politiken är att minska utanförskapet och få fler i arbete. Därför vill vi ytterligare stärka arbetslinjen, främja omställningar och förhindra att människor hamnar i passiva system och bidragsberoende. Det är väg ur krisen. Det är endast genom att fler arbetar, betalar skatt och bidrar till vår gemensamma välfärd som vi alla kan få det bättre. Det är endast så vi möjliggör reformer såsom fortsatta skattesänkningar för pensionärer, satsningar på barnfamiljer och unga samt mindre krångel för de företag som ska skapa nya jobb. Det är just sådana åtgärder som vi kan besluta om . Tack vare att regeringen har byggt upp buffertar och varit sparsam med skattebetalarnas pengar har vi kunnat satsa oss ur krisen utan att förtroendet för svensk ekonomi har urholkats för den sakens skull. Under finanskrisen och lågkonjunkturen har det höjts röster för att regeringen skulle göra mer. Inte minst från oppositionen har vi hört: För lite och för sent! Det har vi fått höra snart sagt oavsett vilka åtgärder regeringen har kommit med eller vad den har sagt.