prot · GX09127 · 2010-05-27 00:00:00 — Men jag skulle vilja fästa uppmärksamheten ytterligare på en viktig och historisk förändring av den svenska grundlagen, inte minst för att jag själv suttit med i den utredning som jobbat fram förslaget. Jag är närmast överväldigad att den skrivning som vi i jobbat med och vridit på nu finns i den nya svenska grundlagen. Det är fantastiskt. Äntligen får , likt många av våra grannländer redan har, ett rejält grundlagsskydd för den personliga integriteten. Grundlagsbestämmelsen om att medborgare ska skyddas från hemlig och omfattande kartläggning och övervakning från det allmännas sida är att skriva svensk historia. Äntligen får den personliga integriteten ett självständigt värde i den svenska regeringsformen, likt yttrandefriheten, likt föreningsfriheten, likt tortyrförbudet. Det kommer att skapa ett rejält integritetsskydd i 2 kap. regeringsformen, och en ny lagstiftning som berör just kartläggning och övervakning kommer att blir föremål för en proportionalitetsbedömning enligt 2 kap. 12 § regeringsformen. En annan viktig poäng är att undantag från just denna grundlagsbestämmelse enbart kan vara i lag. Man kan inte göra undantag från detta integritetsskydd genom myndigheters föreskrifter eller regeringens förordningar utan i lagar stiftade i . Dessutom kan ett minoritetsskydd slå in, vilket också är bra vid dessa känsliga lagstiftningar. Huvudregeln är ett förbud mot större övervakning och kartläggning. Det är viktigt med grundlagsskydd eftersom det binder lagstiftaren i hur vi kan agera när vi stiftar lagar. Grundlagsbestämmelsen är teknikneutral och riktar in sig på det som är känsligt, nämligen övervakning och kartläggning i betydande mån, och med detta ansluter vi oss till det som finns i många länder i vårt närområde. För mig som politiker kommer ledstjärnan alltid att vara att stärka de medborgerliga fri- och rättigheterna. Det kan aldrig handla om att stärka statens rättigheter utan människors. Av den anledning är jag oerhört stolt över de förslag som vi nu kan se i den nya grundlag som vi debatterar. Det andra handlar om det kommunala självstyret. Det lokala självstyret får inte enbart bli vackra ord i portalparagrafen till den svenska grundlagen utan måste få verklig innebörd. Därför är jag glad över att den nya grundlagen nu ger kommunerna ett särskilt kapitel. För oss centerpartister har det alltid varit en viktig fråga att bygga samhället underifrån, att flytta makten dit den hör hemma närmare människor i deras vardag. Med det egna kapitlet och den föreslagna proportionalitetsprincipen, som innebär att en inskränkning i det kommunala självstyret inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet, stärks kommunernas ställning. ges en tydligare markering i regeringsformen och möjligheten till skatteutjämning skrivs in i grundlagen, vilket gläder . Det tredje handlar om maktdelning. I detta ligger givetvis också förändringen att stärka och ge kraft till lokala och regionala kommuner. Men maktdelningen handlar också om att det blir en obligatorisk omröstning om statsministerns stöd i efter varje val. Statsministern ska efter varje val väljas av , vilket flyttar taktpinnen från den tidigare statsministern till folkets nya representanter i . En omröstning klargör osäkra lägen om statsministern har tillräckligt stöd även i den nya . Om mer än hälften av ledamöter röstar nej, helt enligt den negativa parlamentaristiska principen, ska statsministern entledigas. Detta blir en viktig parlamentarisk kontroll, och det blir en tydlig signal om att det är väljarna som bestämmer vem som styr landet. En annan aspekt av maktdelning handlar om att stärka domstolarnas självständiga ställning. Bestämmelserna om förvaltning, det vill säga myndigheter, och bestämmelserna om rättskipning, det vill säga domstolar, delas upp i två skilda kapitel. Vi markerar också i grundlagen domstolarnas självständiga ställning och centrala roll i en demokratisk rättsstat. En tredje aspekt av maktdelning är maktdelningen mellan partier och väljare. Spärrarna för personval sänks från till . När nu spärren ska vara kvar känns det mer logiskt att den hamnar på samma nivå som vid övriga val i . Mer makt flyttas från partierna till väljarna vilket gagnar demokrati, delaktighet och påverkan. I ett sunt valsystem är det väljarna som bestämmer vem som ska representera dem. Så förändringen är ett steg i rätt riktning. Med anledning av vad har tagit upp om öppenhet och transparens vad gäller partifinansiering redovisar just den helt öppet . Vi ska ha ett samhälle som stärker demokratin. Demokratin stärks inte genom att man lutar sig tillbaka och låter allt vara som det alltid varit. Genom att utveckla och framför allt sätta in människan i fokus skapas en mer vital och aktiv demokrati. Med ett beslut och ett beslut , efter det allmänna valet, kan vi ha en helt ny grundlag . Då får en ny grundlag som vandrar många steg i rätt riktning. Därför yrkar jag för räkning bifall till förslaget i betänkande. 19 i (fp): Det här är en viktig debatt, och det är ett viktigt beslut som ska fatta om den nya regeringsformen, en av fyra grundlagar. För mig, som valde att läsa statsvetenskap vid och skrev en magisteruppsats om konstitutionsförändringarna i efter apartheid, känns det speciellt att nu få representera i och vara med och fatta beslut om ändringar i grundlag. Denna reform har utarbetats i en utredning där samtliga partier har ingått. Vi i är nöjda med överenskommelsen och står bakom den tillsammans med övriga sex partier här i . och har representerat i utredningen. Efter remissbehandlingen har några ändringar gjorts i utredningens förslag, men i huvudsak är det intakt. Innan jag går in och säger några ord om ett antal av de förändringar vi är överens om att genomföra, och som jag tycker är särskilt viktiga ur ett liberalt perspektiv, vill jag säga några generella ord om hur vi liberaler ser på grundlagen. Den senaste stora grundlagsreformen i ägde rum . Regeringsformen som antogs 1809 gällde ända , förutom ett antal förändringar som Per gick igenom här. Enligt den grundlag som alltså gällde till 1974 var det i princip kungen som främst styrde riket. Men tack vare trägen kamp av liberaler och arbetarrörelsen fick demokratin sitt genombrott, trots grundlagen, och makten flyttades från kungen till . Två statsministrar symboliserar två milstolpar i denna kamp: liberalen , som avgick 1914 i protest mot borggårdskuppen när kung tog öppen strid med sin egen regering, och liberalen , vars regering blev genombrottet för parlamentarismen och som införde demokratin i vårt land. Men, som sagt, parlamentarismen infördes utan att grundlagens bokstav ändrades. Det säger en del om hur grundlagen har respekterats i vårt land. har idéer om människans okränkbarhet, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer utvecklats ur den liberala idétraditionen. Och utan en rättsstat fungerar inte demokratin. En rättsstat kan bara upprätthållas om den gamla devisen att land ska byggas med lag efterlevs. Den traditionen är bevisligen tyvärr inte så djupt förankrad i . Samhällsdebattören sade om grundlagen: Regeringen kommer att använda den som karottunderlägg om det behövs. Jag anser att det var överdrivet. Men han sätter fingret på något i vår nära historia som vi, tack och lov, är på väg bort ifrån. Det känns ändå symtomatiskt att det är en ganska talande tystnad ute i samhället kring de förändringar vi nu genomför. Jag minns hur smög omkring här ute i korridorerna för att sätta oss ledamöter på prov i våra kunskaper om Lissabonfördraget. Jag hade gärna sett att han hade visat samma intresse för den nya regeringsformen. Låt mig nu gå in på några av de förändringar som vi i liberalerna välkomnar extra mycket. Först och främst tas det så kallade uppenbarhetsrekvisitet bort. Vad innebär då detta konstiga ord? Jo, enligt den nuvarande regeringsformen måste domstolar döma efter lagar, även om skulle ha stiftat en lag som står i strid med grundlagen. Det är endast om en lag uppenbart strider mot grundlagen som en tingsrätt kan välja att följa grundlagen i stället. gör vi en förändring så att det räcker att en lag helt enkelt står i strid med grundlagen. Uppenbarhetskravet tas bort, så att när en lag står i strid med grundlagen ska grundlagsbestämmelsen få företräde. Det blir en viktig förstärkning av lagprövningen så att lagar och regler tillämpas utan att stå i strid med överordnade bestämmelser. Lagrådets förhandskontroll av lagars grundlagsenlighet förstärks också när vi skriver att lagförslag från regeringen inte bara bör utan ska skickas till Lagrådet för yttrande. Vi liberaler välkomnar dessa steg. Vi hade gärna velat gå längre och införa en författningsdomstol i , såsom det finns i många andra länder. När domstolar underlåter att tillämpa lagar och regler som strider mot grundlagen är det ett misslyckande, särskilt när det gäller grundläggande rättigheter som mänskliga rättigheter. Därför är en författningsdomstol viktig för att skydda sådana rättigheter. Den grundlag som vi ställer oss bakom innehåller inte en författningsdomstol. Men jag är övertygad om att vi förr eller senare får anledning att återkomma till den frågan. Domstolarnas oberoende lyfts fram genom att de får ett eget kapitel och skiljs ut från övrig statlig förvaltning. Förvaltningarna styrs av regeringen medan domare ska stå fria från regering och riksdag. Domarnas oberoende stärks ytterligare genom att de inte längre ska utses i en sluten process av regeringen utan söka sina anställningar i en öppen rekryteringsprocess. En domarnämnd bestående av representanter för domare, övriga juristkåren och allmänheten ska lägga fram förslag till regeringen på vilken domare som ska anställas. Andra angelägna förändringar för oss liberaler är att fri- och rättigheterna i kapitel 2 utökas. Var och en skyddas mot betydande intrång i den personliga integriteten, skyddet mot diskriminering utvidgas till att också omfatta sexuell läggning och forskningens frihet slås fast. Som Europavänligaste parti är vi också mycket nöjda med att EU-medlemskapet finns med tydligt i början av regeringsformen. En sänkt personvalsspärr från i riksdagsval ger människor en ökad möjlighet att påverka vilka som ska representera dem i denna kammare. Det stärker demokratin. Även om vi alla företräder ett parti vet vi att våra partier har breda partiprogram, och det kan vara av intresse för en väljare att kunna välja om man vill ha en person i som är intresserad av skolfrågor eller en som är mer intresserad av sociala frågor, till exempel. Från sida hade vi gärna tagit bort spärrarna helt, men vi är nöjda med att man nu tar ett steg framåt och sänker spärren för personval till . Är den författningspolitiska debatten död framöver i och med dagens beslut? Den frågan fick jag av en forskare vid i går. Det är viktigt att en levande debatt förs om demokratins grundläggande funktionssätt. I en rättsstat förtjänar grundlagarna att hänvisas till och diskuteras i större utsträckning än . Nej, jag är övertygad om att debatten och diskussionen inte kommer att dö. Den kommer säkert att ta sin utgångspunkt i verkligheten, i hur den nya regeringsformen fungerar och i hur personvalet utvecklas framöver. Det ska bli spännande att följa och se utvecklingen vad gäller domstolsprövning av lagars förenlighet med grundlagen. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa näringsminister , jordbruksminister , finansminister , kulturminister och statsrådet välkomna. 21 (): Jag vill ställa en fråga till . Vi har haft en period av regerande när ni har gjort en del insatser som ni tycker är viktiga, alldeles speciellt stora skattesänkningar. Vi har bett att titta på hur de senaste årens skattesänkningar och politik har påverkat olika delar av . En gång i tiden var regionalpolitik ett honnörsord för . Den utredning som har gjort visar att vi har fått en kraftig förskjutning och ökade klyftor med som ansvarig för regionalpolitiken. De rika redan välbärgade kommunerna, särskilt i storstädernas ytterområden, har fått de stora insatserna från regeringen och fått det bättre, och landsbygds- och glesbygdskommunerna har fått minst. Vi har fått vidgade klyftor. Vi har fått en omvänd som har gett det mesta till dem som redan har. Tycker att det är en bra utveckling som hon vill fortsätta nästa mandatperiod, eller vill hon ha en riktig regionalpolitik ? 22 Näringsminister (): Tack för frågan, ! Om man tittar på det jobbskatteavdrag som har genomförts är det de som har låga och normala inkomster som har fått de största skattesänkningarna. Var finns den gruppen? Den finns på landsbygd och i glesbygd. Det är inte i storstäderna som låginkomsttagarna finns i störst utsträckning. Vad är det som bygger tillväxten och minskar klyftorna? Det är jobben. Om man sänker skatten för företagen med 50 miljarder gynnar det naturligtvis tillväxten i de små orterna på landsbygden. I statistiken ser vi att det ökar. Vad möter oppositionen med? Det är kilometerskatt som straffar ut långväga transporter, skogsnäringen och basindustrin. Det är höjd bensinskatt som straffar ut människor som bor på landsbygden. Jag tror att svenska folket, människor på landsbygden, förstår att vi har sänkt skatter för dem med låga och normala inkomster och för småföretagen och att ni tänker straffa ut basindustrin och människor som bor på landsbygden. Väljarna kan göra ett aktivt val. 23 (): Det var inte något vidare svar. Näringsministern påstår i princip att har räknat fel eftersom en del av de här skatterna har gått till vanligt folk. Totalt sett är det uppenbart att de stora skattesänkningarna har gått till dem som redan har till de kommuner som redan har det bäst ställt och till de människor som har det bäst ställt medan kommunerna utanför centralorterna har fått betydligt sämre utveckling. Det beror också på det som näringsministern pratar om, nämligen jobben. En del i detta är att sjuka och arbetslösa har fått betydligt sämre möjlighet att klara sig . Det är ju lite färre arbetslösa och sjuka i än i . 24 Näringsminister (): Vi kan titta på utvecklingen hemmavid, i som kan betraktas som landsbygd och glesbygd. Där är det nu en tillväxt i ekonomin som det inte har varit tidigare. Vi kan titta på som kommer från. Var investeras det, trots enligt regeringens politik? Vi har försökt stimulera människor att gå från utanförskap till arbete. Det är jobbskatteavdraget väldigt bra för. Jag hävdar att de flesta låginkomsttagarna finns på landsbygden. De har vunnit på detta. Det gäller många kvinnor. Det bästa sättet att minska de regionala klyftorna är att skapa fler jobb. Därför är småföretagarpolitiken med 172 åtgärder för att stärka företagsklimatet i extremt viktigt. Det är naturligtvis också viktigt att satsa på infrastruktur och ha riktiga pengar inte lånade för att investera i infrastruktur. Valet är enkelt. Man kan få höjda kilometerskatter och höjda bensinskatter, men då straffar man ut svensk basindustri och människor som bor på landsbygden. 25 (): Jag ska ställa en fråga till finansministern. Finansministern gjorde ju i samband med presentationen av vårpropositionen bedömningen att sysselsättningen skulle öka och arbetslösheten minska. Oppositionen Socialdemokraterna, gjorde en annan bedömning. Vi räknade med att arbetslösheten skulle fortsätta att vara ett stort gissel i och att det krävdes nya åtgärder för att komma till rätta med arbetslösheten, inte minst långtidsarbetslösheten. Regeringens bedömning var att man inte skulle vidta några nya åtgärder. redovisning över hur arbetslösheten har ökat visar tydligt att den politik som finansministern presenterade för inte har haft någon verkan. Tänker finansministern vidta några åtgärder och inte bara vara passiv nu när arbetslösheten ökar? 26 Finansminister (): I vårpropositionen räknade vi ju med att sysselsättningen skulle minska . Det var den bedömning vi gjorde . har vi fått en stark utveckling på arbetsmarknaden. Vi ligger nu 100 000 högre i sysselsättning än vad vi gjorde 2006. Det fall vi trodde skulle komma har inte visat sig realiserat. Som det nu ser ut verkar vi få, som , Nordea och andra bedömare tror, en liten ökning av sysselsättningen . ser det ut som om är ett av de länder där arbetsmarknaden stabiliseras tidigare. Det kan vi inte vara nöjda med. Vi för den kanske mest aktiva keynesianska politiken i svensk historia. Vi satsar på infrastruktur och kommuner, och vi sänker skatter. Det gör vi som vi har ordning och reda i offentliga finanser. Det är där skiljelinjen mellan höger och vänster går i . På min sida om skranket för man en aktiv politik. På sida om skranket föröder man de offentliga finanserna. 27 (): Jag uppfattar finansministern som att det inte blir någon ändring på politiken. Det är beklagligt. Det är arbetslösa . De som har varit arbetslösa blir fler; de är 161 000 . Ungdomsarbetslösheten ligger på enligt den senaste statistiken. Det går åt fel håll. Arbetslösheten blir ett allt större gissel för allt fler människor i det svenska samhället. Regeringen förhåller sig passiv och engagerar sig mer i att attackera oppositionen som kommer med konkreta förslag om hur vi ska komma till rätta med arbetslösheten. Regeringen är fortfarande passiv. Det är beklagligt. Jag har noterat att ni säger att ni ska komma med något . Då är det bara valtaktik. Ni regerar ju inte när ni har möjlighet att agera utan gör detta till en valtaktisk fråga, vilket drabbar de arbetslösa i . Det är mycket beklagligt. 28 Finansminister (): Vi har starkaste offentliga finanser och är ett av de som har den mest expansiva ekonomiska samlade politiken. Finanspolitiken, penningpolitiken och växelkursen allt ger stöd åt tillväxten i . Mot det står . Han är oroad för sysselsättningen. När jag var på berättade att en del av deras långbilar går . Vad betyder det när man lägger en milskatt på på lastbilar? Jo, det betyder att det blir dyrare att köra lastbilar, det betyder att det säljs färre lastbilar och det betyder att man riktar ett stenhårt slag mot den oerhört centrala fordonsindustrin, det vill säga företag som , , personbilarna och lastbilarna, SKF, och alla de som är kopplade till fordonsklustret och de företag i där fordonsindustri är så viktig. Sedan säger man att det är jobbpolitik. Det är en oerhört märklig prioritering. 29 (): Min fråga går till EU-minister som precis som jag är en väldigt stor djurvän. När var riksdagsledamot kämpade vi tillsammans för bättre djurskydd såväl i som i EU. Jag vet att en del är på gång inom EU, men de beslut man håller på att fatta gör egentligen att det blir ett sämre djurskydd i . Men det är inte det som är min fråga, utan min fråga är: Vad kan som EU- minister och kommande från göra för att man inom EU ytterligare skärper kravet på djurskyddet och inte minst ser till att de regler som redan finns efterlevs samt att kontrollen skärps, allt för att vi ska slippa se dessa hemska bilder i medierna på djur som plågas och vanvårdas? 30 Statsrådet (): Jag är väldigt glad att de tar upp frågan om just djurskyddet i . Det är egentligen som är huvudansvarig för detta, men som bekant brinner jag mycket för dessa frågor. Jag tror att vi måste rikta frågan både inåt och utåt. Europeiska unionen har oerhörda utmaningar vad gäller exempelvis djurtransporter. Den hållning är glasklar. Vi tycker att det ska vara max åtta timmars transport. Dess värre finns det fortfarande en oenighet vad gäller både lagstiftning och implementeringen av lagstiftningen på den här fronten. En annan fråga som också är uppe är frågan om djurförsök. Där pågår nu en process för att hitta gemensamma definitioner på djurförsök. Det vore väldigt bra om vi får ett system som är tydligt. Jag tycker också att det är viktigt att nämna hur Europeiska unionen kan jobba utåt i världen. Vi vet att djurplågeriet inte ser några nationsgränser. Det förekommer extremt grymt djurplågeri på många andra kontinenter. Där har vi också en stark roll att spela, inte minst i där vi vet att EU gör stora insatser. 31 (): Jag tackar för svaren jag fick och hoppas att hon fortfarande, som hon säger, brinner för dessa frågor och kämpar vidare tillsammans med i EU. Jag har en konkret fråga. har vi alla som riksdagsledamöter fått mejl om hur man beter sig mot herrelösa hundar i . Det är fruktansvärt hur man beter sig mot dessa hundar i , och är ändå ett land som är med i EU. Jag anser att ett civiliserat land också beter sig civiliserat mot djur. Jag skulle vilja ha en kommentar från i denna fråga. 32 Statsrådet (): Jag kom att tänka på att en gång sade att man kan se hur långt ett samhälle har kommit beroende på hur man behandlar sina djur. Jag tror att det stämmer väldigt bra. Inte minst sällskapsdjur som hundar och katter behandlas väldigt illa i många EU-länder. Jag var själv i , och på ett av de stora, kända varuhusen, Harrods, såg jag att det såldes hundvalpar i små glasburar. Det skulle vara totalt oacceptabelt i . Där måste vi göra mycket. Jag vet att framför allt enskilda djurskyddsorganisationer förtjänar ett större stöd för det viktiga arbete de gör. Här kan också jag, och andra politiker lyfta upp frågorna. Vi har debatterat frågor som rör sällskapsdjurens status mycket länge i . Vi har haft starka förebilder som och andra som har varit pådrivande. Den opinionen måste vi också ta upp på EU-nivå. Vi ska prata om lantbrukets djur, och vi ska inte heller glömma djur som finns i djurparker eller för den delen sällskapsdjur i våra hem. Där finns det ett otroligt stort och viktigt arbete att göra. 33 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till näringsminister . Jag reser just nu runt i landet för att träffa unga entreprenörer. Aldrig förr har attityderna till att just starta eget och satsa på drömmen varit större. av de unga vill hellre vara företagare än anställda, men trots det är det av dem som de facto är det. Ung Företagsamhet, Drivhuset och många andra organisationer har spelat en stor roll för att förändra attityderna hos unga. Resultatet är också därefter. efter att man har drivit ett UF-företag är en fjärdedel av dem fortfarande företagare med tre till fyra anställda. Min fråga till näringsministern handlar om vad näringsministern vill göra för att de unga företagare som finns ska bli fler. 34 Näringsminister (): Tack för frågan! För det första vill jag säga att det är väldigt bra om fler unga väljer att bli företagare och inte bara går på anställningslinjen. För att stödja det har vi infört entreprenörskap i skolan, så att man ska lära sig entreprenörskapet redan från början. Det ska ingå i utbildningen. Vi stöder Ung Företagsamhet och har höjt anslagen till Ung Företagsamhet för att de ska kunna bedriva mer verksamhet. Vi är delaktiga i Drivhusverksamheten som finns ute på våra universitet och högskolor. De gör ett fantastiskt jobb med att stödja inte bara företagsidén utan framför allt personen bakom, så att man också får prova på att vara företagare . I den förra budgeten anslog vi för att stödja ungas innovationer. Jag har sagt att de innovationsmiljöer som finns är anpassade efter min generation. Vi måste se att unga har helt andra metoder för att ta fram innovationer. Därför vill vi också jobba tillsammans med ungdomarna för att stödja just detta. 35 (): Tack för det svaret! Företagsamheten frodas runt om i landet. Precis som sade finns det också goda innovationer runt om på science parks, högskolor och annat. Jag märker också att många tycker att det är viktigt att fler företag startas, men det är än viktigare att se till att det blir livskraftiga och långsiktiga företag. Vad vill näringsministern göra inte bara för att fler företag ska startas utan för att de också ska få en lång livslängd? 36 Näringsminister (): Jag tror att det handlar om hur man börjar detta. Vilken kunskapsgrund får man från början?