prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — I det här fallet kommer man dock att stanna i regionen och diskuterar nu nyanställning. Det är viktigt att vi skapar förutsättningar för dessa företag att inte bara starta utan också växa här. Att regeringen erkänner och satsar på de nya näringarna är oerhört viktigt. Jag undrar om näringsministern kan säga någonting om vad man hoppas kunna göra framöver för att värna dessa nya näringar. 132 Närings- och energiminister (C): Jag nämner alla dessa åtgärder eftersom jag ser att det är många olika behov som vi måste möta. Inkubatorerna möter ett behov, kompetensutveckling i våra myndigheter ett helt annat behov, och det är likadant med rådgivning och sådant. Vi har också tittat på detta med design och innovation. Kopplat till den förra frågan jag fick om innovation vill jag säga att inom denna sektor finns väldigt mycket innovationer och nya innovatörer. Jag vill särskilt lyfta fram ungdomarna. Det är en grupp som jobbar inom och är intresserad av den här sektorn och som också har en stark IT-kunskap. De är spännande eftersom de börjar i det lokala och går på det globala direkt. Jag tror att vi har anledning att särskilt rikta våra blickar mot ungdomsgenerationen. Det har jag också lyft fram på EU-nivå när vi diskuterar kulturella och kreativa näringar. Här har vi framtidens innovatörer. Jag ska verkligen göra allt vad jag kan för att stödja den delen och också synliggöra de ungdomarna. De behöver den uppmuntran från dem som tillhör en annan och lite mer gammeldags generation som ändå ser dem som enorma tillgångar. 133 (S): Tack vare att ställde högre mål för utsläppsminskningar än vad som krävdes utifrån Kyotoprotokollet står snart med ett överskott av utsläppsrätter. Det finns olika sätt att hantera dem. Det naturliga, och som åtminstone vi rödgröna är överens om, är att de ska annulleras. Varför ska svenskar annars ta cykeln i stället för bilen eller tåget i stället för flyget? fick regeringen kritik från för att regeringen inte lämnat besked om vad man tänker göra med utsläppsrätterna. har finansministern uttalat sig i en tidning om att en försäljning kan vara aktuell. Det gör mig och många andra väldigt oroliga. En försäljning innebär ju att utsläppsminskningarna inte blir bestående. Det skulle göra vårt hårda arbete förgäves och undergräva förtroendet för den svenska klimatpolitiken. Jag vill därför fråga närings- och energiminister vad regeringen tänker göra med utsläppsrätterna. Ska de annulleras, eller ska de säljas? 134 Närings- och energiminister (C): Jag kan tyvärr inte ge något besked i den konkreta frågan. Det är miljöminister och finansminister som handlägger ärendet. Det är klart att regeringens ambitioner att minska klimatutsläppen är väldigt höga. kommer just från och har varit mycket verksam för att få till stånd de överenskommelser som vi nu har i . kunde vi konstatera när redovisade utsläppsminskningar att är ett föregångsland på området. Det är ingen tvekan om att det ambitiösa målet med minskade utsläpp är ett väldigt ambitiöst mål och att vi kommer att leva upp till detta. Det finns olika sätt att möta det. Det är viktigt att se att utsläppshandel är ett sätt. Vi försöker att få hela världen att följa oss i det stycket. Koldioxidskatten är ett andra verksamt verktyg. Elcertifikaten för att bygga förnybar energi är ett tredje verktyg. Vi har många verktyg för att minska utsläppen. Det är helt klart att går före när det gäller utsläppsminskningar. 135 (S): Jag skulle ha tackat för svaret om jag hade fått något svar. Vi får ofta höra att är ett föregångsland och att vi har höga ambitioner, och det är positivt. Men vad ska de höga ambitionerna tjäna till om man efteråt ska sälja de utsläppsrätter man kan tillgodoräkna sig till ett annat land? Då sker utsläppen ändå. Vi får inte blanda ihop det med den vanliga utsläpprättshandeln med CDM, ETS eller den typen av projekt som syftar att minska utsläppen. Om man skulle göra som åtminstone lite blygsamt har föreslagit att sälja utsläppsrätterna blir det ett nollsummespel. Det innebär att svenskar arbetar förgäves med att sänka sina utsläpp, och sedan säljer vi rättigheterna till i stället. Det är inte att ha höga ambitioner. 136 Närings- och energiminister (C): Regeringen tycker att man ska göra åtgärder här hemma och ha höga ambitioner men också göra saker och ting utomlands. Vi har lite grann politisk strid om den här frågan. Det är viktigt att se efter att de stora utsläppsländerna verkligen levererar när det gäller det tvågradersmål som man är överens om. Det finns olika verktyg för detta. Det råder ingen tvekan om att regeringen har drivit frågan om utsläppshandel globalt. Ska vi ha en konkurrenskraft där näringslivet kan verka globalt med minskade utsläpp är det viktigt att det finns en global utsläppshandel. Tittar vi nu på det som gör här hemma är kritiken att vi inte gör tillräckligt. Vi är ändå en förebild. Vi har minskat sedan koldioxidskatten infördes . Det är otroligt bra. Det är egentligen bara konkreta utsläppsminskningar som man kan ta åt sig äran av. Det kan vi verkligen göra, men det räcker inte. Vi kommer att fortsätta med detta. Vi kommer att använda alla de verktyg som finns för att nå målen. Det kan vi lova. Konsekvenserna av höjda elpriser 137 (SD): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Vi har sett hur elpriset ånyo har rakat i höjden. Kärnkraftverk står stilla trots avgivna löften och fullt fungerande anläggningar. Det har gått så långt att för landet viktig basindustri står stilla på grund av elpriserna. Finsk kärnkraftsindustri har enligt uppgift drifttillgänglighet år . hade en drifttillgänglighet på i snitt . Kan vi förvänta oss liknande situationer som med kärnkraft efter kärnkraft som står stilla mitt i den strängaste vinterkylan? 138 Närings- och energiminister (C): Ingen kan vara mer missnöjd än jag när kärnkraftverk som man lovar ska vara i gång inte är i gång. Det är som jag sade i debatten om en tidigare fråga, och det var därför som jag kallade till mig kraftbolagen inför . De lovade mig att de skulle få kärnkraftverken att fungera. De enda som reagerade och sade att de var lite osäkra var Eon som äger 3, där de har lagerproblem. Tittar vi nu är de flesta kärnkraftverken i gång. Om jag tittar på hur det ser ut är både och i gång, och vi har en relativt bra produktion. Dock ska jag säga att när det gäller att se över kärnkraftverken och se till att de fungerar så måste det ske under den säsong när vi behöver lite el. Det var jag väldigt tydlig med gentemot kärnkraftsindustrin när vi hade diskussionen. Om det sedan inte fungerar med den ordning vi har är jag beredd att diskutera om det kan behövas ett regelverk för att få en annan ordning. Så här långt har de levererat mer kärnkraft . Det är dock inte tillräckligt, och det gör också att vi måste hålla ständig kontakt med kraftbolagen och kontrollera så att de gör det de lovar. 139 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret, men jag konstaterar att finska kärnkraftverk aldrig haft ett stillestånd längre än , detta inkluderat stora revisioner. Enligt uppgift från finska kärnkraftsexperter beror detta bland annat på att de finska anläggningarna haft ett lager av reservdelar att kunna utnyttja vid behov. Det är visserligen kanske inte helt rätt enligt de ekonomiska kortsiktiga teorierna, men det förhållningssättet kan ha varit en bidragande orsak till skillnaden på utnyttjandegraden mellan finska och svenska anläggningar. Kan statsrådet lova att svenska kärnkraftverk kommer att ha samma drifttillgänglighet som finska kärnkraftverk? 140 Närings- och energiminister (C): är det som tur är inte jag som ska ordna säkerheten i våra kärnkraftverk, men däremot hade vi en dialog om just detta, och jag ställde frågan till kraftbolagen vid vårt möte: Vad är det som gör att är duktigare än ? Man kan konstatera att man i har haft återkommande skötsel och renoveringar på ett mer systematiskt sätt än vad vi har haft. Jag kan bara beklaga detta, men jag markerade väldigt tydligt mot kraftindustrin att det inte är acceptabelt att svenska kärnkraftverk har sämre tillgänglighet än de finska kärnkraftverken. Vi ska vara glada att vi nu ser en utveckling med ett tredje ben i vår elförsörjning. Vi är för beroende av vattenkraft och kärnkraft, och det är därför som utbyggnaden av bioenergi och vindkraft är så viktig. Om vi har problem med kärnkraften och lite vatten i våra dammar måste vi kunna ha ett tredje alternativ som kan växlas in, och därför är jag glad att kunna säga att vi nu bygger vindkraft i snabb takt. Så ser vi till att klara den större trygghet som vi behöver i vår elförsörjning. Jag tror att vi kommer att klara vintern, men det kommer också att krävas lite grann av kraftbolagen. Därmed är dagens frågestund avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 7 § (forts. från 5 §) Socialförsäkringsområdet (forts. SfU1) 142 (FP): Jag har talat med en hel del människor som glömdes bort i det gamla sjukförsäkringssystemet, som fick gå passivt sjukskrivna i ett eller utan rehabilitering och som slutligen i många fall fördes över till förtidspensionering borta från arbetslivet resten av livet med låg ersättning och med låg pension den dagen pensionsåldern infann sig. Det var då, för fyra när det var 750 000 långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. Många av dem skulle ha velat ha den chans med tidig rehabilitering som det nya sjukförsäkringssystemet erbjuder. Jag är övertygad om att sjukförsäkringsreformen kommer att räknas som en av de viktigaste och bästa sociala reformerna första årtionden. Hur man än ser det och vad man än tycker om olika detaljer tycker jag ändå att det viktigaste är hur människor i verkligheten har påverkats och kommer att påverkas av reformen. Hur många har blivit hjälpta? Hur många tycker att de har fått det bättre? Naturligtvis ska vi också noga lyssna på dem som tycker att det har blivit sämre. En sak är helt uppenbar, och det är att sjukskrivningstiderna nu har förkortats ordentligt. Vi talar om hälften så många som är sjukskrivna halva tiden jämfört med förut. Allt fler människor hittar en väg tillbaka till arbete, studier eller arbetsmarknadsinriktad aktivitet. Det finns som bekant tidsgränser för när en individuell prövning av arbetsförmågan ska ske. Det har alla här talat om . Efter tre, sex och sker prövning av arbetsförmågan på olika nivåer, och avstämning görs också av gjorda rehabiliteringsinsatser. sammanhängande sjukskrivning förs de allra flesta över till en individuellt anpassad arbetslivsintroduktion. Det gäller inte de människor som är allvarligt sjuka. Men på det här sättet fortsätter alltså inte sjukskrivningen som tidigare utan att myndigheter, arbetsgivare och den enskilde reflekterar över hur vägar tillbaka ser ut. Dessutom har den här sjukförsäkringsreformen kompletterats med extrapengar till rehabilitering och till att korta vårdköerna. framställer alla de tre rödgröna partierna här tidsgränser som något negativt, trots att det är uppenbart att även utvärderingar av bland annat visar att just tidsgränserna har lett till en aktivare sjukskrivningsprocess. Trots allt, i den allmänna debatten 2005 som bland annat Finn nämnde, var det åtskilliga som förespråkade tidsgränser. Förutom utredaren fanns det också en som talade om att det måste finnas tydliga tidsgränser när det gäller sjukskrivningen. När allt detta är sagt, som alltså innebär att jag verkligen tror på den här reformen, ska vi naturligtvis vara både ödmjuka och ärliga och säga att när man gör en stor reform förbiser man vissa saker. Vissa problem ser man först . Då ska man inte vara rädd för att rätta till det. krävde redan före valet att man måste se över en del tveksamma beslut som är omöjliga att avgöra när man läser om dem i tidningarna. De är ändå så pass uppmärksammade att det är viktigt att se på olika typbeslut om det är så att människor har blivit orättvist eller fel behandlade av . När man går igenom sådana saker är det viktigt att veta om det är bedömningar som är tveksamma eller om det är formuleringar i lag och förordning som behöver förtydligas. Från sida förde vi fram tre saker som vi tycker att man ska titta på i nästa steg när det gäller sjukförsäkringen. För det första: Är det några människor som trots att de är för sjuka har fått lämna försäkringen och nekats sjukpenning? För det andra: Hur kan vi garantera att ersättningen när man övergår till arbetslivsintroduktion inte känns som ett hot för en del människor som riskerar att få förändrad ersättning? För det tredje: Arbetet med denna översyn måste starta . Återigen, vi kräver inte det här för att vi tror att det är massor av människor som är drabbade, men för oss räcker det med att någon eller några har fått en orättvis behandling för att vi ska behöva se över systemet. Därför är det väldigt glädjande att den nya socialförsäkringsministern har signalerat att ett sådant arbete kommer i gång inom . Socialdemokraterna och de övriga i oppositionen har uppmärksammat detta genom att ministern var i utskottet och berättade om det här arbetet. Det är ingen nyhet för er heller. Vi fick en ganska konkret beskrivning av att departementet tänker starta ett arbete. Jag och många andra ser fram emot att vi får förslag från detta . Bilderna av olika människoöden varierar, som sagt, när vi läser om dem, när vi möter människor och när vi gör studiebesök. Vi riksdagsledamöter från gjorde ett stort antal besök över hela landet just på arbetsförmedlingar för att se hur den nya arbetslivsintroduktionen och samarbetet mellan försäkringskassor och arbetsförmedlingar fungerade. Det var mycket intressant. Det var en del som man blev orolig för, men det var väldigt mycket som man kände sig positiv inför. Samstämmiga vittnesmål från arbetsförmedlingarna var att man i början av den här verksamheten var väldigt osäker. De människor som kom från sjukförsäkringen var väldigt osäkra, ängsliga och bekymrade: Vad händer nu? Det var också samstämmiga vittnesmål om att eller var det väldigt många, en majoritet av de människor som kom dit, som sade att äntligen är det någon som frågar mig och tror att jag kan få hjälp tillbaka till arbetslivet. Det var ett stort antal vittnesmål om att många av de människor som hade varit långtidssjukskrivna och varit rädda för att komma till en arbetsplats faktiskt kände att de växte. Sedan är det komplicerat. Det vet vi alla. Två personer med samma sjukdomshistoria visar inte alltid samma reaktion. En människa med en kronisk sjukdom som blir tillfrågad om han eller hon vill höra om det finns någon möjlighet till arbete kan känna sig förolämpad av det. En annan kan känna sig glad och lättad att äntligen få chansen att en gång till titta efter om det möjligen finns en plats för honom eller henne i aktivt arbetsliv. Det är därför väldigt bra att den här arbetslivsintroduktionen kan se så olika ut, att den är så individuell. För en del handlar det verkligen om att arbetsträna i den meningen att man går på möten ute på arbetsplatser och så vidare. För andra handlar det om att mer eller mindre nöja sig med några telefonsamtal med en rådgivare en eller men inte på något sätt infinna sig varje förmiddag eller eftermiddag på ett antal möten. Den här arbetslivsintroduktionen tar verkligen hänsyn till olika människors förutsättningar. Ändå är det som sagt viktigt att se till att inte någon som faktiskt är för sjuk även för detta har tvingats att lämna sjukförsäkringen. Det är det man kan säga är kärnan i det som man med den här översynen ska titta närmare på. Vi fick frågor från framför allt den rödgröna oppositionen om varför vi inte röstar med deras reservation. Jag kan ge tre enkla svar på varför jag inte röstar med den rödgröna reservationen eller ens skulle överväga att göra det. Det första är att ni över huvud taget inte med ett ord, varken i reservationen eller i andra sammanhang, analyserar bristerna i er gamla sjukförsäkring, som ni försvarade . Det finns inga djupgående analyser av varför det gick så illa som det gjorde så länge med den gamla sjukförsäkringen. Det finns heller inte någon analys av hur de nya förslagen skulle garantera att det inte blev en återgång till det gamla. Det finns inga detaljer. Däremot finns det någonting om att tidsgränserna ska avskaffas. Tidsgränserna är ju gränser där man just prövar arbetsförmågan. Men ni säger att tidsgränserna för att pröva arbetsförmågan ska avskaffas. Det verkar som om ni glömmer att när man prövar arbetsförmågan vid någon av de här tidsgränserna kan svaret mycket väl bli att personen inte har någon arbetsförmåga. För en hel del personer har det blivit det vid olika tidsgränser. Prövning av arbetsförmågan är ju inte samma sak som att tvinga folk att gå ut och söka arbete om de är för sjuka för det. Kort sagt, er reservation rymmer inget självkritiskt. Att man har ett visst behov av att försvara sig när man har styrt landet när systemen har fungerat dåligt kan jag förstå. Men ni har inga självkritiska kommentarer till att ni lät den här utvecklingen passivt rulla vidare. Därför väcker inte er trepartireservation något förtroende hos mig. Nej, herr talman, nu gäller det att gå vidare och utveckla sjukförsäkringen, ta vara på det goda som har kommit och rätta till de brister som fortfarande kan finnas utifrån förutsättningen att vi redan nu ser att många människor har fått en bro från sjukdom tillbaka till arbete. Det är bra. går vi vidare utifrån det. 143 (S) replik: Först om tidsgränser, . Ska jag behöva upplysa ledamoten om att vi till exempel införde en tidsgräns , en tidsgräns som gällde den sjukskrivne och den sjukskrivnes rätt att kräva ett avstämningsmöte efter senast , eftersom väldigt många hamnade i en situation där man inte fick det bemötande man borde ha rätt till. Den rätten för den enskilde, den tidsgränsen, tog ni bort. får man fundera på för vem tidsgränserna är satta. Den tidsgräns vi talar om och kritiserar är en tidsgräns som säger att vid ett visst datum är du inte sjuk längre. Oavsett fortsatt hälsotillstånd, bristande arbetsförmåga eller läkarintyg har ni satt en tidsgräns i försäkringen. Jag tror att väldigt många som hörde anförande blev upprörda över att de problem som finns i försäkringen kallades enskilda fall och tillfälligheter medan själv vittnade om väldigt många som upplevde hur fantastiskt bra det var. Det var människor att tilltro. Sanningen är naturligtvis bådadera. Det finns självklart människor som upplever att man också får ett stöd. Men det finns också väldigt många människor som upplever att de lämnas helt i sticket, utan rehabilitering, utan någon insats, trots att man är i ett mycket svårt läge. Antalet unga förtidspensionärer ökar just . Antalet sjukskrivna ökar just . Över 140 människor går över i socialbidrag. Svårt sjuka sätts över på Arbetsförmedlingen. Hur kan ni vara stolta och nöjda med en sådan försäkring? Jag är förvånad över den självgodhet som finns hos . I det sammanhanget skulle jag vilja passa på och fråga efter den andra folkpartistiska strategifrågan, om höjda tak. Vart tog den vägen? Vi hade ett replikskifte om detta . Då lovade att det var en viktig fråga för folkpartisterna, för att hävda legitimiteten i försäkringen. andas inte ett ord om sådana viktiga försäkringsprinciper som förut varit linjemärke i socialförsäkringarna. Har han glömt skälen? 144 (FP) replik: Tidsgränser infördes kanske på papperet. Jag vet att de infördes på papperet 2003. Men de användes ju inte. Det fanns många tidsgränser. Vi har tre huvudtidsgränser. Jag tror att ni hade sju som aldrig användes. Det fina med tidsgränser som är tämligen obönhörliga är att det gäller att ta ställning till fortsatt arbete, inte att tvinga människor som är sjuka till arbete. Det innebär en rätt för den enskilde att inte glömmas bort. Verkligheten är ju, det kan man se om man tittar, att det var ytterst få människor som blev kallade till någon form av uppföljning av . Sedan utgår på något lite svävande sätt från att den här tidsgränsen konsekvent är grym. I verkligheten är det ju inte så att det finns någon tidsgräns där svårt sjuka människor måste sluta vara försäkrade. Det är om de bedöms friska som de förs över till arbetsmarknadsåtgärder och så vidare. Vi har hela vägen väldigt tydliga formuleringar för det. Den sista formuleringen kan man säkert diskutera om den bör förtydligas ytterligare . Alternativet fortsatt sjukpenning finns och alternativen sjukersättning eller förtidspensionering finns. Det är fel att framställa systemet som att en människa automatiskt kastas ut ur systemet trots sjukdom. Däremot kan man naturligtvis titta på bedömningarna. Vi har fått löfte om att man ska titta på om vissa bedömningar av sjukdomstillstånd har varit felaktiga. 145 (S) replik: Jag tror att det här föranleder ett avstämningsmöte mellan , och kanske också statsrådet. Det är uppenbart att ni har helt olika uppfattningar om hur försäkringen fungerar. Det är helt tydligt så att många redan utförsäkras. Ytterligare 40 000 kommer att utförsäkras på grund av det regelverk vi har . Det gäller att se verkligheten, inte bara på papperet om man nu ska raljera över det. Jag ska ge en chans att fundera över frågan om taken. Skälet till att jag tar upp frågan är att en viktig bärande del i legitimiteten för våra försäkringar är att man känner att de omfattar oss alla. Det var därför stenhårt drev frågan om höjda tak. Det är därför vi säger att vi vill att det höjda taket ska motsvara tio basbelopp för att se till att man inte ska behöva ta kompletterande privata försäkringar. Vi vet att alla inte får rätten och möjligheten att göra det. Det räcker med att man har en taskig höft, en dålig arbetsmiljö eller ärftliga sjukdomar i släkten. Då får man inte chansen att ta en kompletterande privat sjukförsäkring. Jag vill inte ha ett samhälle där man måste ha ett kompletterande försäkringsskydd, dels eftersom det exkluderar många människor från möjligheten till en ekonomisk trygghet vid sjukdom, dels eftersom det leder till olikheter mellan olika grupper i samhället. kunde jag föra sådana här diskussioner med företrädare för , och vi instämde i varandras anföranden och såg nyttan av att ha en försäkring som människor kände sig trygga med och som gav ett fungerande inkomstskydd. Men under tid i med ansvar för socialförsäkringsfrågorna har ensidigt medverkat till att försämra både legitimiteten och försäkringsskyddet för grupper som sjuksköterskor, poliser, lärare, byggnadsarbetare och alla andra som vi brukar prata om. Det räcker inte att ha ett jobbskatteavdrag om man inte får teckna en försäkring eftersom man på grund av ohälsa inte bedöms marknadsvärd av de privata försäkringsbolagen. Hur är det med de höjda taken, ? 146 (FP) replik: Först var det frågan om tidsgränserna. Det är bara att läsa innantill hur reglerna är. Vid tidsgränserna ska det ske en bedömning av om man har arbetsförmåga, det vill säga att gå tillbaka till den egna arbetsplatsen, eller i nästa steg om man har arbetsförmåga att i olika steg söka sig ut på större delar av arbetsmarknaden. Att en del människor inte är nöjda med besluten är inte samma sak som att möjligheten att vara sjukskriven inte skulle finnas. Däremot är det viktigt att ta reda på om en del av de människor som är missnöjda med besluten har rätt, det vill säga att de borde ha förklarats vara utan arbetsförmåga. Grundregeln är att ingen människa som helt saknar arbetsförmåga ska behöva söka sig ut på arbetsmarknaden. Det är helt felaktigt att säga att det skulle vara på något annat sätt. Ingen människa som är sjuk eller vårdas på sjukhus måste ut och arbeta om det är farligt för hälsan att arbeta. För de allra flesta människor hävdar jag att tidsgränserna har inneburit en aktivare sjukskrivningsprocess där man tillsammans har hjälpts åt för att se hur stora möjligheterna är att komma tillbaka till arbete . När det gäller höjda tak är grundläggande principiella uppfattning att en stor del av befolkningen, , ska få ut av sin inkomst.