prot · GX0982 · 2010-03-04 00:00:00 — Detta öppnar för lönedumpning och illojal konkurrens. Det är ingenting annat än ett direkt brott mot den svenska modellen. För Socialdemokraterna är det självklart att alla människor ska behandlas lika på den svenska arbetsmarknaden. Alla ska ha lika rättigheter och skyldigheter. Det motsatta finns det redan alldeles för många exempel på. Långa arbetsdagar och arbetsveckor, extremt låg lön, undermålig arbetsmiljö utan skyddsutrustning, ingen trygghet vid olyckor och vidriga sociala förhållanden är vardagen på många arbetsplatser i . Detta kan vi se inom byggbranschen men också inom lantbruk och servicenäringar, till exempel inom restaurangnäringen. Detta är utmanande i ett välfärdsland som . Det borde också vara en väckarklocka för alla seriösa arbetsgivare i landet som förlorar jobb till följd av illojal konkurrens. Som jag sade tidigare fanns det många kollektivavtalskramare. Efter valet har regeringen inte gjort ett dyft för att försvara den svenska modellen, vilket man hade speciella möjligheter till under EU-ordförandeskapet. Det räcker inte med ord, utan det krävs också handling. I detta anförande instämde (). 133 () replik: Det är många som har dundrat på om det förslag vi har lagt fram när det gäller , även . Man pratar om lönedumpning och att den svenska modellen är hotad och så vidare. Jag skulle bara vilja fråga: Menar att EU har accepterat och accepterar lönedumpning? Det är min första fråga. När det sedan gäller vad de fackliga organisationerna kräver och har rätt att kräva framöver var det så att hade olika avtal som var väldigt svåra att avläsa för andra som kom hit. Därför sade själva i 2009: Vi börjar nu rapportera lönerna till så att det inte blir problem. Det måste väl ändå vara bra, eller ser ni inte möjligheten att faktiskt kunna tala om för vilka fackliga avtal det är som gäller och vad alla har att förhålla sig till? Tänk dig själv om du har ett företag från och på något sätt vill kolla vad det är som gäller. Då kan du gå till och ställa frågor om vad som gäller och vad du har att förhålla dig till. Det är väl bra. Vill man vidta stridsåtgärder från facket måste man nämligen först ha angett vad det är man tänker ta strid för. Jag tror att detta kommer att bli jättebra. Jag tror att de arbetstagare och arbetsgivare som utstationeras och kommer hit kommer att få en väldigt bra möjlighet att se vad som gäller på den svenska arbetsmarknaden. Hela debatten verkar faktiskt andas en väldigt otäck främlingsfientlighet. Ni är rädda för dem som ska komma hit. Ni misstror alla de arbetsgivare som tänker sig hit till för att ha en fri rörlighet. Frågan är hur ni egentligen ser på det. Är det inte så att ni misstror att de det handlar om över huvud taget har några goda avsikter på den svenska arbetsmarknaden? 134 () replik: Alla utländska arbetstagare är välkomna till för att arbeta. De ska jobba efter svenska avtal och rätta sig efter de svenska regler som gäller på arbetsmarknaden. Någon annan uppfattning har vi inte. När det gäller hade de möjlighet att gå in och titta vad som gäller. De kunde förhandla med facket, men de var väl inte intresserade. Krångliga regler och sådant när det gäller de ackordsystem vi har hade de också kunnat få hjälp med, precis som försökte förklara i sitt replikskifte. Återigen: De som vill komma hit och arbeta är välkomna, men de ska rätta sig efter de svenska regler som gäller. Någon annan uppfattning har vi aldrig haft och kommer inte att ha. 135 () replik: Då blir min fråga: Varför tror ni att det inte kommer att fungera? Hela den här debatten har gått ut på att det här inte kommer att fungera. Vad är det som gör att det här inte kommer att fungera? Jag tror att det här kommer att fungera alldeles utmärkt. , det är framför allt de som har haft det stora problemet, kommer att rapportera vilka villkor som gäller för att det ska vara helt tydligt vad det är som man kommer att ta strid för. Vi har att förhålla oss till. Det är det vi har gjort. Ni har pratat väldigt mycket om arbetstagare, och det ska vi göra, men vi ska balansera. Det är två parter. Det är arbetsgivare som kommer hit men också arbetstagare. Alla ska ha bra villkor som kommer in på den svenska arbetsmarknaden. Där är vi överens. säger vilka krav som ställs för att det ska råda fri rörlighet på arbetsmarknaden inom EU och vilka regler som gäller. Det har vi försökt skriva in i den nya lagstiftningen. Ingen kommer att lönedumpas. Jag fick inget svar på frågan: Säger EU att vi i får lönedumpa? 136 () replik: Vi har ett läge , som jag sade i mitt anförande, där vi har för mycket av det motsatta. Vad är det som säger att vi skulle få någonting annat just med det förslag som föreligger? Vi har långa arbetsdagar. Vi har långa arbetsveckor. Vi har extremt låga löner och undermåliga arbetsmiljöer. Ingen skyddsutrustning, ingen trygghet vid olyckor, vidriga sociala förhållanden det är vardagen på många arbetsplatser. Om du vill och är intresserad, , ska jag ta dig med upp till fjällvärlden i . Du ska få se ett antal byggarbetsplatser. Vi kan börja i , ta sedan Åre och Bydalen. Sedan åker vi till . Sedan ska vi gå genom och och fjällen, alla de områden där de har jobbat i flera säsonger . De lever och bor under presenning. När man kommer dit för att prata med dem springer de rakt upp i fjället. Är det någon som stannar är han livrädd och säger att han inte kan prata med oss. Vad beror det här på? Varför är det så? Varför ser det ut så? Vad är de som får dig att tro att det kommer att ordna sig med det här? Ni har ju inte ändrat någonting. Den enda möjlighet som vi har försöker ni ta bort, strejkrätten. Vi ska pressa fram ett avtal och försöka prata med dem i alla fall och få dem att teckna ett avtal. Men som sade river de avtalet när man går därifrån. Men kommer de hit och är beredda att jobba efter våra svenska avtal och regler är de välkomna. 137 (): Jag har begärt ordet med anledning av att arbetsmarknadsutskottet har remitterat ärendet till oss i KU och bett oss att avlämna ett yttrande angående vilandeförklaringen. Från KU:s sida har vi avlämnat ett yttrande. Det finns att läsa allra sist i betänkandet. Jag ska säga några ord om detta. Vilandeförklaring är någonting som kan tillämpas när en lagstiftning rör grundläggande fri- och rättigheter enligt grundlagen som finns i regeringsformen. Ett ärende kan vila . Vilandeförklaringen är en undantagsventil som gör det möjligt att undvika att människors fri- och rättigheter blir begränsade genom den lagstiftning som vi stiftar här i . Från sida bevakar vi att våra fri- och rättigheter efterlevs. Det är detta som jag kommer att beröra i mitt anförande, inte själva sakfrågan, för den har ni debatterat . Vilandeförklaring är någonting väldigt ovanligt. Möjligheten infördes , och jag vill här säga att det var på initiativ från de borgerliga partierna. Vilandeförklaring har tillämpats sedan den infördes endast vid nio tillfällen, det är inte ofta. Från KU:s majoritets sida har vi redan uttalat oss. Det finns en reservation från oppositionen. I KU lät vi Lagrådet yttra sig. Från KU:s majoritets och Lagrådets sida var vi eniga. Vi uppfattade inte att det nu debatterade lagförslaget omfattas av vilandeproceduren. Men om det finns en önskan, vilket i debatten yttrats, från oppositionen att ärendet ska granskas ytterligare en gång av KU och att Lagrådet ska yttra sig ytterligare en gång är det talmannen som kommer att besluta om vad det blir för prövning. Från KU:s majoritets sida säger vi att det är klokt av talmannen, vilket beslutet än blir. Vi tycker i så fall att vi naturligtvis ska yttra oss från KU:s sida även om vi redan har avvisat en vilandeförklaring. Men talmannens beslut kommer säkert att bli klokt, och vi kommer från KU:s sida att yttra oss om beslutet blir sådant. Med detta tackar jag för ordet, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Otillåtna avfallstransporter och manipulerade avgasreningssystem Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU20 Otillåtna avfallstransporter och manipulerade avgasreningssystem (prop. 2009/10:35). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2009/10:MJU12 Djurskydd. 138 (): Jag vill börja med att yrka bifall till de rödgröna reservationerna. fick vi se exempel på vanvård av grisar som fick oss att må illa. Det var bås utan strö, fixerade suggor, grisar med öppna sår, döda grisar och grisar som åt av kadavren. Hur kan detta vara möjligt? Hur kan detta djurplågeri vara möjligt efter det att pekade ut missförhållandena just i grisbranschen? Hur kan detta djurplågeri vara möjligt i landet där högeralliansen hävdar att grisarna har världens starkaste skydd? Hur kan detta djurplågeri vara möjligt i landet som hade världens första djurskyddsmyndighet? Det finns naturligtvis inga enkla svar. Men det går att se ett antal fel och missgrepp som har gjort denna vanvård, detta djurplågeri möjligt. Allting var inte bättre när hade en socialdemokratisk regering. Men fick världens första nationella djurskyddsmyndighet. Det var en internationell milstolpe. Högeralliansen har stått för en något mindre smickrande internationell milstolpe. Det var den första regeringen i världen som lade ned en nationell djurskyddsmyndighet. Trots remissinstansernas och oppositionens varningar förstatligade högeralliansen landets djurskyddsinspektörer. avskaffade den kontrollavgifterna och underlät att ge inspektörerna tillräcklig finansiering. Som om detta inte var tillräckligt fördelades de bristfälliga resurserna inte efter antalet djur utan efter antalet invånare. Det gjorde att de län som hade de största behoven av inspektioner blev de mest underfinansierade. Sedan högeralliansen sjösatte detta förstatligande har nästan 50 inspektörer försvunnit. I fanns det 22 inspektörer före regeringens reform, efter finns det 16. I fanns det 32 inspektörer före reformen, nu finns det 26. I fanns det 11 inspektörer före reformen, nu finns det 5. Följden av förstatligandet blev färre inspektörer, färre inspektioner och den tragiska grisskandal vi alla tvingats bevittna. Men det är inte nog med det. Högeralliansen beslöt sig också för att dra tillbaka den lagstiftning som skulle garantera djurskyddet för minkar. Länge framhärdade också högeralliansen med att djursex inte uttryckligen skulle förbjudas i lag. Men efter jordbruksministerns nu på nätet så berömda utläggning i frågan gjorde regeringen helt om och sade sig vilja lagstifta mot djursex. Men någon lagstiftning ligger inte på bord. Här avslås yrkanden om en sådan lagstiftning. Och någon lagstiftning verkar det heller inte bli. Ytterligare ett svek mot djurskyddet kan därmed fogas till listan. krävs det rejäla åtgärder för att återställa förtroendet för svenskt djurskydd, svenskt lantbruk och jordbrukspolitik. Det räcker inte att som högeralliansen gjort dölja sina egna misslyckanden med nya utspel och nya blanketter eller genom att försöka skyffla runt de bristfälliga resurserna. Vi behöver en rödgrön regering som flyttar kontrollen närmare gårdarna i stället för att förstatliga den. Vi behöver en rödgrön regering som garanterar tillräcklig finansiering i stället för att skyffla runt underskotten och bristerna. Vi behöver en rödgrön regering som förstärker inspektionen i stället för att försvaga den. Och vi behöver en rödgrön regering som fortsätter att utveckla djurskyddet i stället för att avveckla myndigheter. Om bara kan ha en ny rödgrön regering. 139 (): Vi debatterar djurskyddet och MJU12. Helst av allt skulle man önska att vi inte behövde något djurskydd, någon barnkonvention, någon fiskerikontroll, någon övervakning, något krångel och så vidare. Så skulle det vara i den bästa av världar, i en drömvärld. Men världen ser tyvärr annorlunda ut, och vi människor är inte alltid så ansvarstagande som man skulle önska. Människans relation till djuren är stark. Vi är inflätade i samma historia, och vi har ett beroendeförhållande till varandra. Skillnaden är att vi är människor, och de andra är djur. Vi har tagit oss ett slags upphöjd roll, och den rollen innebär ett enormt ansvar. Det är inte så konstigt att det alltid finns ett stort intresse i för olika djurskyddsfrågor. Det visar även alla de motionsyrkanden som lades fram och som vi nu behandlar. Även om det ytterst alltid är djurägarens ansvar att se till att djuren mår bra inser vi att det behövs en övergripande roll från samhället. Den går att ordna på många vis. Det har funnits olika ambitioner hos olika regeringar och . En sak alla säger sig vilja är att ha ett gott djurskydd. Vi säger gärna: världens bästa. Allt beror nog på vad man jämför med. Ändå utnyttjas djur alldeles för ofta för våra mänskliga behov på ett sätt som starkt går att ifrågasätta. Man kan inte förneka att vi borde göra mer och bättre. Väldigt ofta handlar det om system som vi har byggt fast oss i. Å ena sidan matas medborgarna med en sörgårdsidyll där kossorna lyckligt betar på naturbetesängar och där kalvar hoppar och skuttar i hagen. Å andra sidan ser vi plötsligt bilder på skitiga grisar som är halvdöda och som gnager på varandra. Vad ska man tro som konsument? Bilden blir skev, och den blir förstörd. Var finns sanningen? Sanningen finns nog lite grann i bägge bilderna. Djuruppfödningen är inte helt homogen. Men tyvärr blir en majoritet av de djur som vi föder upp till kött och som producerar mjölk inbyggda i systemen. Det är system som kanske inte gör det möjligt att strö med halm i grisboxen, eftersom det fastnar i utgödslingsanläggningen. Det är hög tid att ifrågasätta de här systemen och den teknik som utgår från den mänskliga bekvämligheten och människans jagande efter ekonomiska vinster och där man lätt glömmer bort djurens hälsa och välmående. Att vi ser på djur som vilka varor som helst är också ett problem. Att vi har lönsamhetskrav och konkurrensneutralitet som skrämmer och styr oss är inte till gagn för djuren. Det är stora djurbesättningar, korta omloppstider, stress och en avtrubbning där man lätt glömmer att djuren har ett egenvärde. I höstens motionsflod har en motion där vi har tagit upp flera olika områden i fråga om djurskydd. Det handlar bland annat om djuretik, djurskyddslagen, djur som nöje, djurhållningen i lantbruket och djurskyddets organisation. Det sista, hur vi organiserar djurskyddet, har under den här mandatperioden varit en riktigt dålig rysare. Jag vill påminna er i alliansen om att ni medvetet har stukat det svenska djurskyddet. Ni har sagt nej till att skärpa kraven vid minkuppfödning. Och efter det har vi inte sett något om vad ni tycker att man kan göra för att få en mer etisk minkfarmning. Ni har lagt ned världens första myndighet för djurskydd med mycket dåliga motiveringar. Ni har förstatligat djurskyddet ute i kommunerna utan att se att det fanns många bra saker, även om det fanns brister. Ni har dragit ned på anslaget till . Den överföring till länsstyrelserna som har skett har visat sig vara illa förberedd och även underfinansierad, skulle jag vilja påstå. I då avgiftsfinansiering av tillsyn ökar med motiveringar om att verksamhetsutövare bör bekosta den tillsyn som verksamheten nödvändiggör är det en avvikelse att staten ska överta kostnaderna för djurskyddstillsynen. Motiveringen för förstatligandet var att det fanns en ojämn nivå i kommunerna. Det var alltså en del som skötte sig mindre bra. Men det var också en del som skötte sig bra. Fördelningen av resurserna har dessutom skett på ett besynnerligt underlag. Det har handlat mer om befolkning än om djurantal. Inför allt det här kan ni inte ducka. Det har också visat sig att bakslagen blir mycket stora när skandalerna kommer upp till ytan. Då undrar människor: Var finns det goda djurskyddet? Näringen, som ni ofta vill värna om, får också lida. Vi kan göra mycket bättre inom . Men vi kan också göra mer inom EU, och vi kan påverka länder utanför EU. Vissa delar tar , men den inhemska ståndpunkten borde vara lättare att driva. Att ha ett djurskydd i som inte kan punkteras så lätt det ser vi ändå ske med jämna mellanrum är steg ett. Men det handlar också om att driva på länder inom EU för att man ska kunna ha strängare regler utan att det ses som handelshinder. En reservation som vi har lyft upp från förenklad beredning till full beredning är reservationen om nötrasen belgisk blå. Det är ett köttdjur som har muskelhypertrofi, en genetisk mutation som gör att den gen som hämmar muskeltillväxten stängs av och djuret får muskler med många fler fibrer och mindre fett och bindväv. Djuret får mer kött men också en förminskning av många andra organ. Det är ett djur som ofta måste föda sina kalvar med kejsarsnitt. Det är ett djur som har svårt att röra sig obehindrat. Vi vill inte ha den. Eller det är kanske mer rätt att säga att vi inte ville ha den, för nu verkar vi vara fast i systemet. Det är ett praktexempel på när vi rättar oss efter EU på bekostnad av djuren. Det är ett praktexempel på att vi inte fick den politik som vi blev lovade då vi skulle rösta om europeiskt medlemskap. , när ansökte om medlemskap i , framhöll den dåvarande EG-ministern i sitt inledningsanförande att skulle slå vakt om sina egna bestämmelser på djurskyddsområdet och även utveckla dem vidare i syfte att bland annat påverka gemenskapsbestämmelserna. Varför känns det inte så? Den frivilliga branschöverenskommelsen, som man kom fram till, har spruckit rejält i sömmarna. Enligt uppgifter finns det många uppfödare av belgisk blå i . De flesta har korsningar av rasen. En utgiven bok talar om ett par tusen kalvar med olika mycket inslag av belgisk blå. I boken kan man också läsa att alla slakterier tar emot de djuren. Det lär finnas minst 80 uppfödare i 58 kommuner runt om i . Så var det med den överenskommelsen. Var finns den goda etiken? Den bästa av världar känns lite långt bort. Enligt utskottsbetänkandet har regeringen ändå en målsättning att uppnå en ändring av reglerna när det gäller djurskydd och avel inom EU så att mer hänsyn tas till djurskyddsaspekterna. Jag kommer att bita mig fast vid det. En annan fråga som tar upp handlar om vårt förhållande till andra länder och djurskyddskrav i WTO-förhandlingarna. Vi tycker att man borde kunna ställa samma krav på djurskyddet när det gäller importerade djur och produkter som på dem som vi har i . Men svaret är att vi är företrädare för fri handel och att importhindrande åtgärder inte får vidtas. Samma svar får vi på den reservation som handlar om att förbjuda import av djur som behandlats med tillväxthormoner eller antibiotika i tillväxtsyfte. I den frågan undrar jag hur man kan säga att det inte finns en fara för människors eller djurs hälsa i det importerande landet. Jag kan mycket väl tänka mig att om jag äter kyckling som fått antibiotika i fodret skulle det kunna påverka min långsiktiga hälsa. Om man dessutom tar utbredningen av antibiotikaresistens på allvar borde frågan få en mycket större dignitet. Det finns, som sagt, många intressanta motioner med många viktiga frågor. Jag skulle kunna diskutera många av dem. Jag ställer mig bakom reservationer men yrkar bifall till samtliga s-, v- och mp-reservationer. Det var nr 6, 7, 8 och 13. 140 (): Först och främst vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag vill i mitt anförande först konstatera att djur ska behandlas väl. Vi har världens bästa djurskyddslagstiftning. Vi har för avsikt att förbättra det svenska djurskyddet ytterligare. finns det en djurskyddsutredning som arbetar. Djur ska behandlas väl. Jag tycker att det är viktigt att slå fast att så är fallet. Jag har sagt det tidigare här att ett samhälle bedöms efter hur man behandlar dem som inte har någon röst. Där ingår djuren. I grunden handlar det inte så mycket om regelverk, utan det handlar mycket om människors inställning och tillämpning av regelverket. Det tycker jag är viktigt att slå fast. Det finns ingen djurskyddslagstiftning i världen som kan vara tät när det går snett för människor eller när människor bär sig dumt åt. Människan är som bekant den enda varelsen på jorden som har moraliskt tänkande. Förutom att det är olagligt att bete sig illa mot djur är det djupt omoraliskt. Det tycker jag är viktigt att framhålla. Jag sade att har världens bästa djurskyddslagstiftning. Jag tycker att även under de socialdemokratiska regeringarna har man arbetat bra med den frågan. Vi hade en bra djurskyddslagstiftning även när den här mandatperioden började. Men den har förstärkts ytterligare under den här mandatperioden, vilket föregående talare totalt glömde bort. finns det djurskyddstillsyn i hela landet. Det fanns det inte när den här mandatperioden började. Det tycker jag är viktigt att slå fast. Likvärdigheten i tillämpningen av djurskyddslagstiftningen har givits bättre förutsättningar . Fördelningen av pengar över landet beroende på hur många djur som finns i olika län har förbättrats. Man har en fördelningsnyckel som är bättre anpassad . Vi har infört ett djurägarregister. Vi har infört ett djurförbudsregister. Båda de frågorna var uppe under den förra mandatperioden utan att den socialdemokratiska regeringen förmådde åstadkomma något. Vi kommer att skärpa veterinärernas uppföljningsansvar. kommer man att utföra så kallade djurskyddsdeklarationer, där man på ett tydligt sätt ska kunna följa olika djurbesättningars tillstånd. Det svenska djurskyddet fokuserar på det förebyggande. Jag tror det var som sade i talarstolen här att egentligen skulle man inte behöva någon djurskyddslagstiftning. Det skulle fungera ändå. Jag kan dela den uppfattningen, men finns det så pass många brister hos oss människor att det inte är möjligt. Därför är det viktigt att djurskyddslagstiftningen är utformad att förebygga att inte sådant ska uppstå. Det gäller också att den bygger på forskning och beprövad erfarenhet så att det inte blir hugskott för vad någon tycker, vilket vi i någon mån har sett prov på under den tidigare regeringen. Det är inget självändamål att vara bäst i världen. Det gäller att visa respekt för levande varelser. Det är det som är poängen. Trots att vi har den bästa djurskyddslagstiftningen i är det en stor motionsflod som har kommit till miljö- och jordbruksutskottets kännedom. Det handlar om avelsfrågor, antibiotikaanvändning, burhöns, griskastrering, kalvarnas rätt att dia, djur på cirkus, pälsdjur, övergivna djur främst katter, sexuellt nyttjande, anmälan av veterinärer, djurförsök inom EU, religiös slakt, att driva djurskyddsfrågor internationellt, tävling och träning med djur, och så vidare. Det är snart när alla områden. Alliansregeringen vill förbättra det svenska djurskyddet ytterligare när det är motiverat. Då kan man säga: Räcker det inte att vara bäst i världen? Nej, vi slår oss inte till ro och hänvisar till att vi redan har den bästa djurskyddslagstiftningen. Den som inte ständigt förbättrar sig stagnerar. Mot den bakgrunden tillsatte alliansregeringen en ny djurskyddsutredning . Det var långt före det grisavslöjande som kom . Det var långt före det, så det var inte det som triggade i gång den. Det visar att det fanns en insikt om att det behövdes en översyn. Vad ska den då göra? Jo, den ska göra en total översyn av djurskyddslagen och av förordningarna. Den har sin utgångspunkt i de enskilda djurens behov. Den ska också verka förebyggande, och den ska vila på vetenskap och beprövad erfarenhet. Det är viktigt. Den ska även modernisera och förenkla. Den ska vara flexibel och målinriktad, och den ska redovisas . Det kan sägas generellt för det betänkande som vi behandlar , miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 12, att i den mån frågorna inte besvaras i betänkandet vad gäller de motioner som är väckta kommer djurskyddsutredningen att ha anledning att återkomma till de resterande. Det är mot den bakgrunden som det är lite intressant att se vad som skulle hända på djurskyddsområdet om olyckan var framme så att vänsterkartellen skulle få majoritet .