prot · GY0924 · 2010-11-30 00:00:00 — Det var inte bara belysningen som kopplades ur, utan man kopplade ur strömmen till daghem, skolor, vattenverk och avloppsreningsverk. Det är komplicerat. När sådana här samhällsviktiga funktioner slutar att fungera börjar man fundera på om det inte finns andra lagar som borde träda in. Förslag till lagförändring: Ja, hade ett förslag till lagändring som var mer långtgående än det som regeringen då presenterade för där man avstod från vissa saker. Hade man gått på grundförslag tror jag att vi hade haft en lite annorlunda situation . Sedan kan man också fundera: Vi har myndigheter som har dömt ut viten i miljonklass, vi har tiotals miljoner i skuld och vi har som har en skuld. Men de drivs inte in. Nätkoncession: Vi har yttrat oss för fyra , och alla regeringsinstanser säger nej. Men koncessionen finns kvar. Då kan man fundera: Finns det något annat som ligger bakom? Jag anklagar inte näringsministern för det tvärtom. 23 Närings- och energiminister (C): Återigen: Det är ett otroligt komplicerat ärende. Det vet alla vi som talar här. Det som är komplicerat, för att vara rakt på sak, är att det här bolaget har kontroll över hela systemet. Det bygger på att om någon ska ta över och sköta det måste man förstå allt detta. Annars kan vi hamna i en situation där vi inte har någonting över huvud taget när det gäller elleveranser framöver. Det är det som gör det här komplicerat. Och det är därför som människor är rädda, också för att gå hela vägen fram. Vi måste hålla med om det är precis det säger att vi har myndigheter som har agerat, och ägaren har tilldömts vite i miljonklassen. Det är alltså inte heller det att myndigheter inte har agerat. Problemet i den här delen är att det är ett ovanligt bolag med en ovanlig ägare, som är rätt förslagen på att ta sig runt den lagstiftning som finns. Jag tror inte att någon av oss kan säga att det är en svag lagstiftning, när vi kan gå in och tvångsförvalta och tvångsinlösa. Det är bara det att sådant här tar så evinnerlig tid. Jag är också less på att man inte kan komma fram. Men jag kan som minister inte gå till de här myndigheterna och säga att de ska göra det ena eller det andra, utan jag har en lagstiftning att följa. Jag vill hålla fast vid att vi har en väldigt stark lagstiftning. Skulle näringsförbud hjälpa? Nej, förmodligen inte. Ska elleveranserna i fungera måste vi ju ha någon som kan gå in och ta över. Det är det som tvångsförvaltning och tvångsinlösen ska lösa. Det är det som det är frågan om. Jag kommer att göra allt vad jag kan för att snabba på i den riktningen så att vi kan få en slutgiltig ordning. Vår förhoppning när det gäller var att ni skulle lösa det det var ju det ni själva sade. Vi har försökt lyssna på vad man själv säger i , och är den som har drivit på förslaget att skulle få en egen koncession. Det visar väl att även lokala råd från lokala företrädare, det man tror skulle kunna fungera, inte fungerar i slutändan. Men jag är, som sagt, beredd att göra mer saker, om det bara fanns en möjlighet att snabba på det. Det som finns och som jag hoppas ska leda fram är att vi har en tvångsförvaltare som skapar trygghet. Där tror jag att vi kan förbättra informationen till medborgarna och till kunderna. Synpunkter som jag har fått är att man inte vet vem man ska betala till och inte vet vad som gäller. Där kan saker och ting förbättras. Men det måste också fortsätta så att man slutgiltigt kan få en ordning där uppe som fungerar. När det gäller nätkoncession är det ganska långa tillstånd, och de tillstånden gäller. Men vi har redan sagt att man inte har förvaltat det tillstånd som detta bolag har på det sätt som vi tycker att man ska göra. Alltså avbryter vi det nu det är det vi gör med tvångsförvaltning och eventuellt tvångsinlösen. Den delen prövar vi redan nu med den lagstiftning som vi har, så det hjälper inte heller. Tyvärr tror jag att vi har försökt allt det som går att försöka, men jag är beredd att fortsätta och anstränga mig. Kommer det goda idéer kring hur vi ska göra det här bättre och snabbare är jag mer än glad över det. Men jag kan konstatera att jag så här långt inte ser att vare sig näringsförbud eller avbrytande av koncession som idé är en framkomlig väg, för det prövar vi redan. Det finns redan med i korten. 24 (S): Det var intressant och nytt att höra att ni redan prövar näringsförbud. Det var någonting alldeles nytt för mig, så jag tackar för den informationen. Däremot är det väl känt att man håller på att hantera frågan om tvångsinlösen. Jag tror att ministern har haft ambitioner, precis som mina kamrater säger, att försöka lösa det här. Men jag tror också att man från regeringens sida har skyndat ganska långsamt. Jag är nästan helt övertygad om att hela proceduren med att ta fram lagtexter och försöka göra det man kan har gått alldeles för långsamt. Det är ett ärende som har pågått väldigt det måste vi också konstatera. Men trots allt är det människor som lever där. Som det har beskrivits kan de i kommunerna där hamna i direkt samhällsfarlig verksamhet om strömmen klipps av. Det är självklart att man måste fundera på lite bredare lagstiftningar. Man kanske inte bara ska titta på ellagen som sådan utan måste koppla in andra lagområden för att säkerställa att sådana här situationer aldrig någonsin får uppstå igen i . Man måste vara väldigt öppen. Med det skulle jag vilja säga så här: Fortsätt nu inte att skynda långsamt, som ni har gjort , utan försök tänka er in i att det här kanske kan hända i och gör lite snabbare ryck! Ligg med blåslampan på! Sök alla möjliga vägar för att få till stånd en förändrad hantering av sådana här situationer och en förändrad lagstiftning! 25 Närings- och energiminister (C): Låt mig först vara tydlig med att det inte är jag som minister som prövar några näringsförbud. Det kan inte jag ha några synpunkter på det är myndigheterna som gör det. Däremot har , , och andra varit inblandade i de här sammanhangen. Det är alltså inte så att myndigheterna inte har varit aktiva på det här området. Det vill jag säga och tydligt förklara för er när ni tycker att vi agerar väldigt långsamt och att ingenting händer. Den andra delen som är viktig att säga är att prövning av koncession är en grannlaga uppgift. Det är när prövning av koncessionen sker som det viktigaste beslutet tas. Det har inte jag makten över, för det gjordes långt innan jag blev energiminister. Det jag har försökt göra är att stärka lagstiftningen så att elkunderna får ett bättre läge. Men det är en otroligt ovanlig situation. Jag kan också tycka att det går långsamt. Men med den här skarpa lagstiftningen, som tvångsförvaltning och tvångsinlösen innebär, måste man också ha rättssäkerheten. Det är en svår balansgång. Vi måste också säkra att kunderna får elleverans den dag man gör de här sakerna. Det är också viktigt. Vi har tillräcklig information och kunskap om det här bolaget för att känna den oron. Jag lovar att jag ska göra allt vad jag kan och vad som står i min makt. Det är lätt att ropa att vi borde ha en bättre lagstiftning ja, men vad är den bättre lagstiftningen? Några sådana idéer har jag inte hört som jag kan se är användbara. Men jag är helt öppen för en sådan dialog om ni har tankar och idéer kring detta, för jag vill också få en lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:44 om agerande för energieffektivisering i EU 26 Närings- och energiminister (C): har frågat mig hur jag avser att agera för att skärpa de svenska byggreglerna så att alla nybyggda hus ska vara klimatsmarta i enlighet med EU:s direktiv för byggnaders energiprestanda och vad jag avser att göra i övrigt för att skärpa energieffektiviseringen inom bostadssektorn. Låt mig först nämna att regeringen delar uppfattning att energieffektivisering, bland annat i byggnader, är en mycket viktig fråga. Det var en framgång för det svenska EU-ordförandeskapet 2009 att förslaget till reviderat direktiv om byggnaders energiprestanda kunde bli färdigförhandlat i sak och träda i kraft . För att ska genomföra det omarbetade direktivet kommer det att krävas skärpta krav på energihushållning i byggreglerna. Exakt på vilken nivå dessa krav ska ligga kommer precis som att variera beroende på var i ska uppföras. Det är också viktigt att övriga tekniska egenskapskrav på byggnader uppfylls i nya, mycket energieffektiva byggnader inte minst vad gäller god inomhusmiljö. Vidare måste frågor om kostnadskonsekvenser analyseras. Direktivet kräver att vi i svensk lagstiftning senast har formulerat vilka krav som ska gälla för att alla nya byggnader ska vara lågenergibyggnader . Hur de reglerna ska vara formulerade och vilka krav som ska ställas är något som vi just nu analyserar inom . hänvisar i sin interpellation till förslag om lågenergibyggnader som har lämnat i en rapport till regeringen. Både Energimyndigheten och har på regeringens uppdrag analyserat hur det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda skulle kunna genomföras i , inklusive frågan om lågenergibyggnader, och deras rapporter är viktiga underlag. Men för att formulera kraven på lågenergibyggnader kommer vi att behöva beakta en mängd aspekter för att se till att vi får regler som uppfyller direktivet och utgår ifrån svenska förutsättningar. Revideringen av direktivet innehåller också en del förtydliganden och förbättringar när det gäller energideklarationerna. Regeringen genomför även andra åtgärder för att främja energieffektivisering i byggnader, till exempel upphandling av energieffektiv teknik, spridning av information, ROT-avdrag med mera. Energieffektivisering är en av flera prioriterade frågor i den klimat- och energipolitik som regeringen bedriver. 27 (V): Jag tackar för svaret. Denna fråga om energieffektivisering diskuterade vi . fram till lucia träffas världens toppolitiker i för att diskutera och försöka komma fram till en ny överenskommelse vad gäller klimatpolitiken. EU:s medlemsstater har som ett underlag i dessa diskussioner med sig några punkter som vi är överens om. Det gäller bland annat energianvändningen som ska minska, energieffektivisering och andelen förnybar energi som är inspel i dessa diskussioner. Denna interpellation handlar om en del av energieffektiviseringen. Det handlar inte om den vida delen utan om det som gäller byggnader, fastigheter och . Energianvändningen i svenska fastigheter och servicebyggnader står för av den totala energianvändningen. Det finns givetvis en potential att göra detta betydligt mer effektivt. Det har regeringen bidragit med i förhandlingarna med EU, och det ska man ha en eloge för. Men när det gäller tolkningen har tittat närmare på detta och konstaterar att det är en dyster läsning. Vi kommer inte att nå fram till en energieffektivisering på därför att det går lite sakta och man har svårt att bestämma sig för vad man ska göra och hur man ska beräkna energieffektivisering. Ska beräkningen vara absolut, som EU säger att den ska vara, eller ska måttstocken vara intensiteten i energianvändningen, som säger sig vilja använda? Beroende på hur man tolkar detta får man olika resultat. Eftersom detta är ett direktiv om energieffektivisering ska det alltså genomföras i svensk lagstiftning. Därför blev jag lite förvånad när jag tittade närmare på vad och säger, nämligen att det räcker med att vi halverar energianvändningen när det gäller nuvarande byggregler, alltså långt ifrån vad direktivet går ut på där det talas om att energianvändningen ska vara nära noll, alltså så nära benämningen passivhus som vi kan komma. Jag fick inget riktigt svar på min fråga, utan ministern hänvisade till de utredningar som föreligger. Hur ser ni egentligen på och utredning? Är det den som ska gälla, eller är det direktivet som sådant och andemeningen i direktivet om att det i svensk lagstiftning senast ska vara formulerat att alla nybyggnader ska vara lågenergibyggnader som ska gälla? Det är det som det handlar om, alltså passivhus. och har fått kritik för sin uppfattning, alltså att detta är passivt. Bland andra och har varit mycket kritiska. De menar att regeringen borde gå fram med ett direktiv som har en ambition om passivhus . Det är den uppfattning som också de rödgröna lade fram i en gemensam motion . Vad är regeringens uppfattning när det gäller direktivet? Ska det genomföras såsom det tolkas alltså som ett absolut krav? 28 Närings- och energiminister (C): Låt mig först säga att verkligen har varit pådrivande när det gäller energieffektiviseringen. När jag tillträdde som minister var energieffektivisering inte någon viktig fråga på till exempel EU-nivå. Den var inte det när världens energiministrar träffades. När vi träffade IEA talade vi om oljelagring. Det var den viktigaste och stora frågan. När vi träffade energiministrarna pratade vi om hur vi skulle få mer produktion. Det var de viktigaste frågorna som diskuterades. Jag förde in just energieffektivisering som det bästa sättet att minska klimatutsläppen men också få ökad tillgång på energi därför att den sparade kilowattimmen är både den mest miljövänliga och den mest ekonomiska kilowattimmen, vilket jag alltid tjatar om. När jag tittar hur det är kan jag se att det är en helt annan inställning till energieffektivisering. IEA sätter energieffektivisering högst upp på sin lista över åtgärder för att klara energitillgången. EU lyfter också fram energieffektivisering. Som jag säger i mitt interpellationssvar var det under vårt ordförandeskap som vi förhandlade fram energiprestandadirektivet för byggnader. Det var en ganska tuff förhandling för att vi var angelägna om att detta skulle komma fram. Det är naturligtvis direktivet som är grunden. Jag håller inte med om att skulle ha en låg ambition när det gäller energieffektivisering tvärtom. Jag tror dessutom att vi kommer att nå högre än det mål som har satts upp, och det är inte förbjudet. Det är faktiskt tillåtet i att vara ännu bättre. Vi gör det på en rad områden när det gäller industrin, transporter och byggnader. Vi har fått underlag från ett antal myndigheter som vi kommer att studera när vi själva ska implementera direktivet. Men det råder ingen tvekan om att det direktiv som vi har fattat beslut om på EU-nivå måste gälla. Jag för diskussioner med byggbolag, hustillverkare och andra om byggnaders energiprestanda, och jag tror att de kommer att göra detta fort därför att de vet i vilken riktning vi är på väg. Jag tror snarare att det kommer att bli en tävlan om att vilja presentera hållbara lösningar tidigare som innebär passivhus eller till och med hus som levererar energi. Jag tycker att det är bra när politiker är modiga och sätter upp ambitiösa mål. Då tvingar man eller stimulerar också näringslivet att tänka nytt. De vet i vilken riktning vi ska gå. Sedan blir det också en drivkraft för industrin att göra detta bättre. Sedan vill jag säga något om energideklarationerna. De har varit ett instrument för att få ned energiförbrukningen i befintliga byggnader. Ska vi vara ärliga är de befintliga byggnaderna väl så viktiga i fråga om detta. Det går att förbättra och göra detta enklare. Men å andra sidan kan man konstatera att dessa verktyg och instrument nu börjar fungera ganska väl, som en upplysning exempelvis till husköpare och andra för att de ska se vilken el- och energiförbrukning som de har. Det finns många saker på plats nu för att detta ska gå i rätt riktning. ROT-avdraget har varit en bra sak för enskilda fastighetsägare eller husägare för att förbättra sin egen situation. 29 (V): Klimp:en var också alldeles utmärkt när det gäller energieffektivisering. När det gäller frågan om energieffektivisering berömde jag ministerns insatser i dessa förhandlingar. Jag tänker inte göra något mer. Jag ville bara påpeka det. Om vi ska vara riktigt ärliga behöver vi inte anstränga oss speciellt mycket i för att vi ska uppnå dessa energieffektiviseringsmål. Vi kan fortsätta som vi har gjort tidigare. Vi behöver inte anstränga oss. Det är analys av det hela. Jag tror också att om byggindustrin vill överleva på en internationell marknad måste den ligga i framkant här. Det är en överlevnadsfråga. Därför blev jag väldigt förvånad när jag läste senaste numret av tidningen . Där förfasar man sig över kommissionens direktiv om tuffare krav när det gäller energiprestanda. Det är den bakgrunden och byggindustrins lobbyverksamhet för att tona ned kraven som gör att jag blir lite orolig för att det ska bli det som sätter agendan för kommande direktiv när det gäller byggkrav, som det heter. Jag tror att det i så fall slår tillbaka mot svensk exportindustri inom sektorn. Dessutom kommer vi då inte att uppnå den potential vi har när det gäller energieffektivisering. Vi kan betydligt mer än vi sagt. Jag tror att det är viktigt att också se de möjligheter och den forskning som finns vid våra universitet och högskolor och att ta till vara den kunskap som finns bland annat i på och på Tekniska högskolan där. De är kritiska till att det inte ställs tillräckligt tuffa krav. För att göra en liten utvikning här kan jag säga att jag väldigt ofta träffar en företagare som är ute på exportmarknaden, på . Han har berättat för mig att han varit väldigt förtvivlad varje gång han gjort en affär därför att kraven är så tufft ställda inom branschen att han har mycket svårt att leva upp till dem. Han ställde frågan: Varför ställer ni så tuffa krav att det nästan är omöjligt att leva upp till dem? Han fick följande svar: Skulle det ha ställts lägre krav hade du inte ansträngt dig tillräckligt mycket. Det är vad det handlar om. Vi måste ställa tuffa krav för att nå de mål som vi säger att vi ska nå. Det här gör vi inte bara för oss, utan vi gör det också för våra barn och barnbarn. Det är ju inte så att vi har ärvt den här jorden, utan vi har lånat den av kommande generationer. Således måste vi ställa krav på industrin vars konkurrenskraft jag tror kommer att öka. 30 Närings- och energiminister (C): Jag tror att och jag länge till skulle kunna stå här och hålla med varandra. Vi är verkligen på samma linje. Energieffektivisering är ett mycket bra sätt att också förbättra konkurrenskraften. När vi diskuterade energi- och klimatuppgörelsen hade vi överläggningar bland annat med en del fastighetsbolag. minns jag att jag hade en diskussion om. De hade satt upp egna energieffektiviseringsmål. Jag förutsätter att byggindustrin är alert på det här området. Jag tror att en av förklaringarna till att vi ändå har den här diskussionen just är att man diskuterar exempelvis konkurrenskraft. Jag instämmer med om uppgiften att bolag och företag som visar på energieffektiva lösningar kommer att ha en stark konkurrenskraft. Det framgår på många andra områden. Att det vi här diskuterar skulle vara ett hinder för industrin tror inte jag. När vi diskuterade direktivet hade vi en diskussion om huruvida direktivet skulle omfatta befintliga byggnader och om hur det skulle se ut kontra nybyggnation. Det som jag var orolig för när det gäller befintliga byggnader var att det man diskuterade var så otroligt komplicerade regler att varenda fastighetsägare och byggmästare exempelvis skulle ha haft fullt sjå att klara av dem. Det vi lyckades balansera var detta med att försöka få skarpa och tydliga regler för nyproduktion för att därmed ha ett sikte och en riktning för åt vilket håll vi skulle gå. Vi har också använt andra instrument för att stimulera omställningen. Några som vi inte talat om i den här debatten är konsumenterna. Jag tror att också konsumenterna, inte minst med tanke på elpriser och annat, kommer att ställa krav på våra producenter. Precis som görs med energideklarationen och annat kommer man att kolla hur hög energiförbrukningen är. Politiken har sin roll och byggindustrin sin roll, men också konsumenterna har sin roll. Vi har energirådgivning ute i alla kommuner och hjälper till med att öka kunskapen hos våra medborgare. Den kunskapen är viktig också för att öka efterfrågan på den här typen av ny och spännande teknik. Ingen skulle vara gladare än jag om låg längst fram och var duktigast på det här området, i synnerhet som vi har drivit och driver frågan så hårt i alla internationella sammanhang. 31 (V): Jag tror inte att det finns anledning att fortsätta den här debatten. Vi kommer bara att prata förbi varandra. Vad vi nu har att vänta in är diskussionen om kommande förslag. Jag tar till mig att det är direktivets andemening som också fortsättningsvis gäller för den svenska lagstiftningen. Så tolkar jag denna debatt. 32 Närings- och energiminister (C): Jag kan hålla med om att och jag i det här läget kan fortsätta att diskutera och hålla med varandra. Vi är helt överens om målet, och vi är helt överens om direktivets betydelse. Jag återkommer senare med konkreta förslag. analyserar vi de förslag som har kommit från olika myndigheter. Det är klart att ska ligga i framkant på det här området det tillhör framtiden precis som vi jobbar med annan miljöteknik och framåtsyftande teknik på miljöområdet. Vi får således också fortsättningsvis hjälpas åt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:59 om regeringens arbete med jämställdhetsfrågor 33 Statsrådet (FP): har frågat hur jag rent konkret avser att arbeta för att förverkliga de jämställdhetspolitiska målen. befarar att regeringens arbete för jämställdhet blir splittrat med regeringens nya organisation. Jag är glad över stora intresse för jämställdhetssatsningen men delar inte hennes farhågor. Det främsta skälet är att mitt övergripande ansvar för att samordna regeringens jämställdhetspolitik består. En viktig och grundläggande förutsättning för politikens genomförande är att den inte verkar på egen hand utan är beroende av att andra politikområden främjar jämställdhetspolitikens mål. Jämställdhetsintegrering är därmed en central strategi för jämställdhetspolitikens genomförande. Jag vill dock understryka att detta inte står i motsättning till behovet av särskilda åtgärder inom olika områden för att driva på utvecklingen. Det gäller inte minst i frågor som till sin natur är tvärsektoriella och berör flera olika politikområden. Här är också behovet av samordning extra stort. Under förra mandatperioden genomförde regeringen en kraftsamling för att utveckla och stärka jämställdheten inom olika samhällsområden. En rad åtgärder har initierats och genomförts. Samtliga utgår från jämställdhetspolitikens övergripande mål om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Under innevarande mandatperiod avser regeringen att fullfölja reformarbetet, både genom att genomföra och följa upp påbörjade projekt så att dessa kan införlivas i myndigheters ordinarie arbete och genom att initiera nya åtgärder där det behövs. I budgetpropositionen anges den huvudsakliga inriktningen. Ett sådant område är en fortsatt bred satsning på att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla verksamheter som bedrivs av stat, kommuner och landsting. Regeringen beslutade om ytterligare under kommande till programmet Hållbar jämställdhet som bedrivs av Kommuner och Landsting . Syftet är att säkerställa att uppnådda resultat och erfarenheter från programmet integreras i befintliga strukturer och verksamheter så att de får en bestående effekt. Ett annat område där fortsatta insatser krävs är kampen mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål, som kommer att ha hög prioritet också . Jämställdhet i skolan är en annan angelägen fråga. Under föregående mandatperiod genomfördes omfattande jämställdhetsinsatser inom utbildningsområdet. avlämnar Delegationen för jämställdhet i skolan och Delegationen för jämställdhet i högskolan sina slutbetänkanden. Därutöver har regeringen gett i uppdrag att genomföra olika utvecklingsinsatser inom jämställdhetsområdet. 34 (S): Jag tackar jämställdhetsministern för svaret. På vissa områden kan jag hålla med jämställdhetsministern.