prot · GX0975 · 2010-02-16 00:00:00 — Grundproblemet är väl just att vi har en globalisering och en världshandel som har förändrat konkurrensförhållandena i världen. Vad som förr mest var en diskussion om konkurrens mellan och handlar nu om nära nog alla världsdelar, inte minst . Det som sker är att globaliseringen för väldigt många av EU:s medlemsländer upplevs sätta tryck på traditionell produktion och traditionella jobb, som försvinner. Det är ibland oklart vad det ersätts av. Väldigt många av länderna inom EU är mer skeptiska och oroade för globaliseringen än vi i . har åtminstone än så länge kanske klarat sig bättre i den nya konkurrenssituationen. Det är ett väldigt viktigt vägval. Man kan försöka finna formerna för att klara konkurrensen i öppen världshandel med hela globaliseringens konsekvenser. Då kommer det att handla väldigt mycket om kunskaper, investeringsförutsättningar och ett attraktivt näringsklimat. Å andra sidan finns de som mer tror att det går att skydda sig från globaliseringen med Europaprotektionism, antingen direkt eller indirekt. Vart går är ännu inte avgjort, vill jag säga. Det är tydligt: Vid varje möte förs den här typen av diskussioner. I har vi i så fall traditionellt en bredare enighet kring frihandelns värde än vad jag möter i . Jag hoppas att vi kan slå vakt om den breda enigheten. röst och tilltro till frihandeln kommer att behövas. Gör vi fel vägval äventyrar det väldigt mycket av de välståndsbringande krafter som lägger grunden till jobb och välfärd . Detta är en viktig diskussion. Vi ska som sagt återkomma och . Vi kommer att ha anledning att återkomma till detta i och . 10 (): Toppmötet , som den nye rådsordföranden kallade till, skulle handla om den så kallade 2020-strategin men kom helt att domineras av eurolandet ekonomiska situation. Det är inte bara som har minst sagt ansträngda offentliga finanser. sagt alla EU:s länder bryter mot stabilitetspakten. Även stora länder som och har mycket stora underskott. står EU inför en diskussion om djupgående förändringar av sin långtidsbudget. Kommissionen vill skära ned på de tunga utgifterna, som jordbruk och strukturfonder. Därmed står också jordbrukspolitiken på agendan. EU ska också implementera Lissabonfördraget, med allt vad det innebär av ökat medbeslutande för och de nationella parlamentens subsidiaritetskontroll med mera. kommer, som vi hört här, kommissionen antagligen att lägga fram sitt förslag till ny 2020-strategi . Planen är att strategin ska kunna antas av . Det är en ganska för att få in synpunkter från medlemsstaterna, fackliga organisationer, folkrörelser med mera. Min fråga till statministern blir då om det inte vore klokare att prioritera arbetet med att ta itu med de stora strukturella frågorna som långtidsbudgeten, jordbrukspolitiken, hanteringen av finanskrisens effekter och att ge arbetet med att utveckla en ny ekonomisk strategi mer tid. 11 Statsminister (): Jag och inledde den här diskussionen redan under EU-nämndssammanträdet inför toppmötet. Jag redogjorde då för att vi hade hoppats att en del av utvärderingarna av innevarande budget skulle kunna påbörjas under svenskt ordförandeskap. Men det är svårt att göra utan ett riktigt bra underlag, och något sådant underlag presenterades inte; det har skjutits framåt. Det gör att det kommer att vara fortlöpande diskussioner, möjligen under spanskt eller senare ordförandeskap, om både hur man ska utvärdera innevarande budget och hur man sedan ska komma fram till nästkommande budget som ska löpa . Det som nämner är kända svenska ståndpunkter: vår vilja att dra ned på jordbrukssubventioner, att mer modernisera budgeten till innehåll och inriktning. är dessutom en av få nettobidragsgivare, så vi brukar tycka att det är bra om det inte kostar mer. Det kan till och med gärna få kosta lite mindre. Det är dock inte en särskilt spridd uppfattning, kan jag säga, bland övriga EU:s medlemsländer, som ju i de flesta fall är nettobidragsmottagare från denna budget. kan det vara viktigt att påpeka en sak, att EU:s budget omfattar av den samlade bruttonationalinkomsten i . Vårt huvudsakliga skattetryck i våra respektive länder är ju skatter vars användning landar i händerna på riksdag, landsting och kommuner. Det är i denna reala nationella ekonomi som de stora underskotten finns . Därför kan man inte bara lösa det med att diskutera EU:s kommande budget, utan man måste i realiteten lösa de grundläggande problem som de har med offentliga finanser. Det är 20 länder av 27 är ett av de få undantagen som ligger i underskottsförfaranden med mycket djupgående problem när det gäller offentliga finanser, precis som nämnde. 12 (): När det gäller själva 2020-strategin saknar jag i de underlag som finns från kommissionen och den en uttalad förståelse för den gemensamma sektorns betydelse för välfärd och sysselsättning i EU. Jag är övertygad om att det är vägen i både finans- och klimatkrisen att bygga på gemensamt finansierade framtidsinvesteringar på dessa områden. Kommer den att lyfta den gemensamma sektorns betydelse i 2020-strategin? 13 Statsminister (): bör man komma ihåg att den skattefinansierade sektorn inte ser likadan ut i EU:s 27 medlemsländer och att den spelar olika roll. Som jag redogjorde för har EU en lång rad av länder som har stora underskott. I det fallet vi nämnde , men vi kunde ha nämnt många andra medlemsländer är frågan snarare hur de ska minska sin användning av offentliga resurser. I realiteten är det väldigt många som går runt och diskuterar stora saneringsprogram, neddragningar i kärnan av välfärden. Många av länderna inom EU har jobbat med att sänka löner för offentliganställda. Det kan vara bra att påminna om detta . I ett land som diskuterar vi reformer och vad vi hoppas kunna göra, därför att vi har god ordning i våra offentliga finanser. Men det är synnerligen avvikande från hur det låter i övriga EU. Därför tror jag inte att den typen av diskussioner har varit en del av agendadiskussionen. Sedan kan vi föra en diskussion i , och naturligtvis också med andra länder, om vad det i grunden betyder. Men det är klart att det som är den skattefinansierade delen av sysselsättning och arbetsmarknad har betydelse. 14 (): Tack, statsministern, för en bra rapport! har lyckats väl i sitt ordförandeskap och landat ett antal frågor. Jag vill gratulera statsministern och hela regeringen till ett bra jobb. brukar hävda sig väl och gjorde det den här gången också. Ett antal viktiga frågor landades, och statsministern har nämnt dem. Jag tänker först ställa en lite enklare fråga, eller kanske svårare. Det var en viktig tid för statsministern att på global nivå representera EU i världen. Är det något speciellt intryck, minne eller någon händelse som har etsat sig fast när statsministern ser tillbaka? Det här är en fråga för eventuellt besvarande. Det finns ju risker med att sätta upp höga mål. Jag var i LRF med om att sätta upp mycket höga mål för det svenska lantbrukets tillväxt och lönsamhet, ledande i . Det har tyvärr blivit närmast tvärtom av olika orsaker. Även EU satte upp mycket höga mål om att vara den mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomin i världen nu , och det kanske vi inte är. Lissabonstrategin var vältänkt, men det var mycket snack och inte lika mycket verkstad. Därför välkomnar jag det som statsministern har rapporterat, att man nu ska bli mer precis, fokusera och ha tydligare mål. Statsministern har nämnt några av dessa mål som tänkbara, nämligen fler jobb, uthålliga statliga finanser, forskning och utveckling och en grönare ekonomi. Jag välkomnar alla dessa. Inte minst den grönare ekonomin är mycket viktig. Det finns även andra mål. Resonerades det om andra mål utöver dessa? Och var det fokus på att det ska hända mer saker de kommande tio åren än under de gångna tio åren? 15 Statsminister (): Utgångspunkten i Lissabonstrategin har varit att jobba i bredd med drygt tjugotalet olika målsättningar. Det reformgenomslag som detta har fått i olika länder har varit svagt. Det anses bero på att man som enskild regering inom EU naturligtvis bär ett ansvar för att fullfölja de rekommendationer man får, vilket inte alltid görs. En annan sak är att det har varit för många mål och att en del av dem helt enkelt har varit svåra att följa. Då säger vi: Låt oss i stället ha en agenda nu som kan göra skillnad och med färre mål, kanske fem. Och jag tror att nämnde dem som åtminstone vi från vår sida har fört fram. Det handlar mycket om konkurrenskraft. Utgångspunkten är konkurrenskraft i globaliseringens tidevarv. Hur ska vi säkerställa att våra företag, vår industri, är konkurrenskraftiga i perspektivet ett växande och den situation vi har gentemot och andra delar av världen? Det är för tidigt att säga vad det blir av detta, men det var så diskussionen fördes. Jag hoppas att det är ett sådant beslut vi ska kunna fatta och . Som särskilt minne kan jag säga att vi ska vara rädda om EU. Det är min ena slutsats. Världen saknar väldigt mycket gränsöverskridande politiska muskler. Vi har FN, men vi har ju sett hur FN fattar beslut. Det sker med enhällighet och med stora inre konvulsioner som gör att FN ofta blir förlamat på ett sätt som vi inte skulle önska. Om man inte har FN har världen i princip EU när det gäller starkt gränsöverskridande samarbete. Det märks inte minst i klimatfrågan. När jag sitter ned och diskuterar med enskilda länder inser jag att det svåraste för dem är att släppa taget om den nationella suveräniteten. Idén att vi kan påverka varandra gränsöverskridande är inte spridd i världen, och då blir det en alldeles utmärkt bromskloss för varje ambition att försöka lösa saker gränsöverskridande. Hit men inte längre, blir svaret. Ni får inte ha något inflytande över oss. Vi är helt suveräna att fatta våra beslut. Då, återigen, löser man inte världens problem. Så var rädd om EU och inse hur stort behov vi faktiskt har av att ha gränsöverskridande muskler på detta sätt. var därför väldigt intressant, eftersom det av detta otillräckliga resultat finns också stor lärdom att dra, om världen bara går i rätt riktning. Men jag är inte säker på att den gör det. 16 (): Jag vill tacka så mycket för genomgången. Jag skulle vilja fortsätta där slutade, med krisen i och vilka krav som resten av EU-länderna kan och bör ställa för att hjälpa att komma ur krisen. Det är ju det vi är till för. Vi ska visa att i nöden prövas vännen, och det är nu vi ska ställa upp för varandra. Då gäller det att ställa sådana krav att man vet att klarar dem. är ju inte det enda landet. Precis som statsministern har sagt är det 19 andra länder som kommer att gå igenom sådana här stålbad. Vi såg hur och fick ta sig an sparpaket. Min första fråga gäller vilka rekommendationer det blir till . Går man in i detaljer, precis som när det gäller ? Ska det handla om fastighetsskatt, förlängd pension och andra saker för att spara i de offentliga finanserna? Hur mycket i detalj kan vi andra länder lägga oss i? Det var den ena frågan. Den andra frågan handlar om EU 2020. Hur ska vi nu ta oss an detta i fortsättningen? Hur kan vi se till att inte bara vara den starkaste ekonomin utan att vi också blir det genom att vi har en social dimension där trygga människor faktiskt vågar? Vi ska se till att trygghet, tillväxt, ekologi och jobb går hand i hand. Vi har ju visat med den nordiska modellen att det är det som är framgångsrikt. Därför gäller det att som land också driver de frågorna. Tänker statsministern göra det? 17 Statsminister (): Det finns som sagt en ordning i stabilitets- och tillväxtpakten som ställer krav på att man inte får ha större budgetunderskott än . har, som jag redovisade, . Landet är inte ensamt om att vara i detta mycket utsatta läge. Det finns andra länder som har tvåsiffriga budgetunderskott. I det slutsatspapper som togs fram nämns en sanering av statsfinanserna motsvarande för . Det är självpåtaget; det är som nämner detta. Vi har andra dokument där man talar om så kallad årlig strukturell anpassning på 3 ½ procent både och . Översatt till svenska siffror och resurser talar vi alltså om besparingsåtgärder eller höjda skatter motsvarande över 100 miljarder . Det är mycket omfattande. Finns det synpunkter på hur det ska se ut? ordförande är på plats på det möte som pågår i . Jag hörde honom , och han var mycket specifik och nämnde olika skatter som man borde höja och införa. Det kommer naturligtvis till en gräns där man måste föra diskussionen om huruvida det är nationell suveränitet som råder eller om vi har gränsöverskridande rätt att påverka också inom detta område. Då bör man komma ihåg att utgångspunkten är att grekerna själva säger att de ska lösa situationen. De ska naturligtvis också få utrymme att visa att de kan klara av det. För svenska förhållanden tycker jag att vi om svenska skattepengar ska användas ska ha ett svenskt inflytande. Men jag är inte alls säker på att det ska gå dit. Jag är inte alls säker på att misskötsel i ett land ska täckas av alla andra, och jag är inte heller säker på att menade det. Man har naturligen ett eget ansvar. Precis som vi i sanerade våra statsfinanser efter svårigheter får vi förutsätta att de länder som har försatt sig i problem också är de som ska lösa dem. Det gäller framför allt i ett EU där över 20 länder ligger i underskottsförfarande. Till slut blir frågan: Vem ska stå för lånen? Vem ska stå för finansieringen om alla ligger i mycket stora underskott? Det tycker jag också har varit den grekiska utgångspunkten när de säger: Vår ambition är att klara detta själva. Det är huvudsakligen lån som det ibland har spekulerats i, men det är som sagt ännu inte aktuellt. När det gäller 2020-strategin menar jag att en del av det nämnde ligger i de fem punkter som vi hade, bland annat den om en grönare ekonomi. Där ligger ett ställningstagande för klimatriktigt ekologiskt tänkande, ett mer hållbart tänkande, som en del av hur vi ska jobba gentemot 2020. 18 (): Jag tackar statsministern. Ett efterlängtat ordförandeskap löd rubriken i många tidningar efter vårt ordförandeskap. Det känns bra att framgången handlade just om att inte drev de svenska frågorna utan snarare sökte samförstånd i många svåra frågor. En av höjdpunkterna var Lissabonfördraget och att det började gälla. lyckades också tillsätta både den höga ordföranden och den höga utrikesrepresentanten. Många av dessa frågor är viktiga för ett framtida EU som kan arbeta med frågor som är angelägna för EU för framtiden. En av dem behandlades just under det svenska ordförandeskapet i form av Stockholmsprogrammet. Jag brukar fråga statsministern om asyl- och integrationsfrågan. Det är en av de frågor som vi har arbetat med och som vår nyvalda kommissionär också kommer att arbeta med. Känner statsministern nu ett tag efter ordförandeskapet att asyl- och flyktingfrågorna är någonting som vi ändå kommer att få driva framåt gemensamt i EU så att vi får se en humanistisk grundsyn i detta? Kommer vi att med omtanke och på ett rättssäkert och bra sätt kunna värna de flyktingar och asylsökande som kommer till EU? 19 Statsminister (): Den som söker internationellt inflytande vilket är viktigt eftersom vi har många gränsöverskridande och globala problem måste inse ett par saker. En av dem är att om vi ska ha internationellt inflytande så kommer inte hela världen att bli svensk. Alla kommer inte att göra som vi vill. Vi skulle nämligen aldrig acceptera det motsatta, det vill säga att vi för att få vara med i internationellt beslutsfattande måste överta andras regelsystem oavkortat. Jag har nämnt detta för och kammare . Det är en väldig förändring att byta ordförandeskap från till när det gäller de frågor som frågar om. Om vi först hade haft attityden att bara svenska värderingar nu gäller och att de ska drivas i ordförandeskapet och fullt ut följas är frågan om det gäller nu också, under spanskt ordförandeskap. Svaret visar hur vi måste jobba med de här frågorna: Det måste vara en balans mellan olika synsätt. Det måste vara en balans mellan vår välgrundade, liberala och humanistiska inställning, rättstrygghet och ordnade förhållanden för att kunna åtnjuta rättigheter kopplade till asyl och migration och den ibland mer betonade risk för illegal migration och behov av kontroll som inte sällan kommer från Medelhavsländer. Det är den balans jag menar att vi hittade i Stockholmsprogrammet. Det är bra av många skäl att just , liberal från , får bära ansvaret för hela EU att föra detta på plats. Men ni kan vara övertygade om en sak: Det är inte den sista diskussionen som har förts om hur den balansen ska se ut. kommer att vara en väl sedd representant för EU när det gäller att besöka Medelhavsländer som vill diskutera detta mycket. Vi ska inte låtsas som om konflikterna är borta. Men jag menar att Stockholmsprogrammet också från svenska utgångspunkter går att försvara eftersom det är en tydlig linje från vår sida som har varit med och påverkat programmet även om det har handlat om att uppnå en balans. 20 (): Jag tackar statsministern för svaret. Jag håller helt med om att det är viktigt att konstatera att alla inte vill som vill. Jag tror ändå att det var bra att vi under ordförandeskapet sökte samförstånd för att klara ut många svåra frågor. Jag har en kort följdfråga. har vi framför oss en nyvald kommission med en ordförande som naturligtvis vill visa sin plats i tillvaron. Vi har en nyvald ordförande för hela unionen som ska leda mötena framöver. Vi har också det spanska ordförandeskapet. Min fråga är: Hur kommer de här att fungera på ett bra sätt tillsammans? Hur leder man det för att föra framåt på ett bra sätt? 21 Statsminister (): Som jag tror att jag har nämnt var hela planen att den nya ordningen med Lissabonfördraget skulle vara på plats före det svenska ordförandeskapet. Många förutsåg att skulle få det första testordförandeskapet under ny regim. kom det av olika skäl kring och inte att bli så, utan vi fick det sista i enlighet med den gamla ordningen. Det gör att en hel del av det som vi började ställa frågor om nu besannas. Det kommer alltså att ta innan det hela har hittat sina exakta former. Mötet leddes och förbereddes av den nyvalde ordföranden , vilket onekligen gör att det roterande ordförandeskapets premiär- eller statsminister nu får en mer undanskymd roll. Det förutsågs ju, men det kommer säkert att leda till diskussioner om hur det roterande ordförandeskapet ska se på resursåtgång och tid som man använder för ordförandeskapet. Det är till exempel så att vid sidan av , den spanske premiärministern, är det de övriga statsråden i hans regering som fortsatt leder sina respektive ministerråd trots att det inte är premiärministern själv som leder . Det måste rimligen bli en balansgång mellan roterande ordförandeskap och den valda ordföranden när de ska försöka arbeta tillsammans. En del av det ser vi redan tecken på; man försöker hitta lösningar. Det förs stora diskussioner om var toppmöten mellan EU och olika delar av världen ska hållas någonstans. försöker man få dem till . Tanken är väl att alla ska hållas i . Detta understryker bara det som säger om att detta ännu inte har funnit sina former. Men det kommer att göra det, och det kommer förmodligen att skapa den typ av långsiktig kontinuitet som var tanken med att ha en särskild, vald ordförande. 22 (): Ett av problemen med en valutaunion är att oseriösa medlemsländer frestas att gå med underskott, riskera statsbankrutt och låta skattebetalarna i de andra länderna stå för notan. Det var det vi på nej-sidan sade under folkomröstningen om EMU. Vi ser nu att den risken inte var överdriven. Det är också för att det finns en sådan risk som tydligt och klart förbjuder att man skickar över pengar och löser ut ett sådant lands skulder. Men det var ändå sådant som diskuterades på toppmötet . Den diskussionen pågår i alla fall därför att har allvarliga problem. Det är också ett allvarligt problem att det finns länder som är alldeles för rädda att göra det man borde göra i den här situationen, det vill säga följa och låta gå till proffsen i IMF som har erfarenhet av att hantera den här sortens situationer. Jag undrar om statsministern kan garantera att han inte kommer att acceptera att EU bryter mot fördraget och låter skattebetalarna i de andra länderna stå för notan. Vi har råd att betala för . Det är bara ett land, men om vi ska behöva betala för , och blir det problem. 23 Statsminister (): Den stora diskussionen i fall har varit huruvida de presenterade oriktiga uppgifter om sina offentliga finanser. Det är inte oviktigt i sammanhanget eftersom de beskrevs som nära nog varande i balans eller åtminstone i enlighet med regelverket. Sedan har man tvingats räkna om och presentera andra siffror. Det är en stor del av kritiken. Det blir ju en trovärdighetsfråga. Går det att lita på offentlig statistik och offentliga uppgifter? Det skiljer från alla andra skulle jag vilja säga. Det är på denna statistik som hela idén bygger. Ska vi ha en gemensam valuta och en gemensam penningpolitik men skild finanspolitik måste det ske en koordinering av finanspolitiken på så sätt att ingen får driva sin ekonomi med för stora underskott. Det är hela syftet med stabilitets- och tillväxtpakten. Syftet är att på det sättet stabilisera valutans värde på ungefär det sätt som beskriver. Det är därför som det också ställs krav på att nu sanera offentliga finanser i och i de andra länderna med underskott. Jag undrar vem som hade varit ordningsman i just nu utan denna ordning med en i EU och diskussionen om euro. Det är en gammal sjuka att har haft ekonomier som har haft svårt att hålla ordning. Det är först nu som vi för en diskussion där man kan ställa krav på att man rättar till det. Alldeles oavsett om man har en gemensam valuta eller inte, , påverkar vi varandra. Det är i realiteten så att oförmågan att ha ordning och reda i också påverkar den svenska ekonomin. Våra ekonomier är så integrerade och så öppna . Därför är det viktigt att även utanför eurozonen tillse att länder verkligen sköter sina offentliga finanser. 24 (): Jag är väldigt glad över att inte är med i . Att har de problem de har beror dels på att de har ljugit om statistiken, dels på att de har misskött sin budget. Och det beror också på att de inte har en egen valuta. De har ingen egen penningpolitik. De kan inte ta till de traditionella medlen som man kan använda. , och kan inte heller använda de traditionella medlen. Deras ekonomier blir också nedtryckta av deras medlemskap i . Det är där vi har ett allvarligt problem. Kan statsministern hålla med om att det här är tänkvärt och någonting som man bör fundera på när man ska bedöma frågan om ska gå med i ? 25 Statsminister (): Jag har inga som helst problem med att se att vi naturligtvis också måste utvärdera vad som har skett. Det har varit en av våra utgångspunkter för de samtal som måste föras mellan flera partier om hur vi ska se vårt förhållande till euron. Vi är ju med i , men genom en folkomröstning har vi valt att stå utanför den gemensamma valutan. Jag tycker att det är rimligt, givet att vi har sett eurons levnad under både hög- och lågkonjunktur, att ställa frågan hur det har påverkat. nämner en del av de argument som brukar användas för att ifrågasätta en gemensam valuta. kan vi se en del andra effekter som vi bör utvärdera, nämligen att vår egen valuta har förändrats mycket i värde, vilket också har effekter på svensk ekonomi och förutsättningar för företagande som kanske inte enbart är positiva. För mig har det alltid handlat om att balansera goda och negativa sidor i synen på detta. Jag ska gärna vara med i en samhällsdebatt baserad på en sådan analys, men jag tycker i så fall att vi bredare mellan flera av partier ska enas om ordningen för en sådan analys. 26 (): Jag vill också fråga statsministern om . Jag ska försöka vara väldigt konkret. Jag har förstått att det i första hand handlar om att vända sig till om det skulle bli så att omfattande lån kommer att ges till .