prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Tillsammans med utvecklingssamtalen, omdömena och de individuella utvecklingsplanerna samt de åtgärdsprogram som finns i skolan kommer betygen att ha en viktig funktion i att se till att skolan på ett bättre sätt än kan tillförsäkra elever det stöd de har rätt till för att lyckas i sitt skolarbete. 157 i (C): Drivkraften för och Alliansens utbildningspolitik är alla barns och alla elevers rätt till kunskap. Om jag ska sätta den fråga som vi debatterar här , nämligen frågan om betyg i årskurs 6, i sitt sammanhang, vill jag säga att det handlar om att visa på vilket sätt vi vill ge rätt till kunskap. Det gör vi genom välutbildade lärare vi har satsat på Lärarlyftet och en ny lärarutbildning och genom bra rektorer och ledare genom att satsa på rektorsutbildning. Vi satsar på läsa-skriva-räkna-möjligheter tidigt för våra barn . Vi satsar på matematik, naturvetenskap och teknik. Vi satsar på , som är viktigt för den kreativa delen hos våra elever. För att räkna upp ännu fler saker som Alliansregeringen också har genomfört och för att sätta betygen i sitt sammanhang kan jag nämna tidigare nationella prov och speciallärare. Vi debatterar en ny betygsskala, ett nytt betygssystem och tidigare betyg. Men inte heller detta står för sig självt. Vi tog också beslut om skriftliga omdömen. i debatten har man diskuterat på vilket sätt de ska vara utformade. Jag har arbetat som lärare och slitit med den typ av omdömen man för skulle skriva om elever. De fick inte vara betygsliknande och man fick inte skriva om man gjorde bedömningen att eleven nådde målen. Jag tror att vi är många som har tagit till oss den bedömningsforskning som finns och som visar att de skriftliga omdömena rätt utformade är starka incitament för att stärka lärandet. De betyg som vi diskuterar kommer från årskurs 6, där man också kan skapa en tydlighet och tala om hur långt man har kommit på kunskapsresan, medan de skriftliga omdömena är en motiverande del. Jag tror att det är oerhört viktigt att sätta frågan i sitt sammanhang och på olika sätt visa att vi tar tillbaka i riktning mot en kunskapsnation, där vi har stora krav och ställer höga förväntningar på att våra barn och ungdomar ska lyckas i skolan, och då gäller det alla barn och ungdomar. Det har tidigare nämnts att när man tog bort de tidigare betygen missgynnade det framför allt de elever som kom från studieovana hem. Det är inte säkert att det blir sanningen framöver. Det framfördes i debatten från att man ville ha en framåtsyftande utbildningspolitik, och man beskyller ibland regeringen för att stå för en bakåtsträvande politik. Det vill jag starkt motsätta mig. Jag har räknat upp ett antal delar som visar hur vi steg för steg stärker skolan och skapar en helhet för ett modernt utbildningssystem i . Vi har haft en målstyrd skola under . Jag hörde en lärare säga att vi nu också börjar diskutera en mål- och resultatstyrd skola. Det är oerhört viktigt att visa att vi går från att bara prata om mål till att också se om vi når dem. Når vi målen och resultaten? Det gynnar alla barn att vi på olika sätt försäkrar oss om det. Det står i mångas utbildningsprogram att vi ska se till att alla elever får möjlighet att nå sin fulla potential. Där är det också oerhört viktigt med de satsningar som regeringen har gjort på spetsutbildningar. Vi vet att motivationen av olika skäl kan sjunka om man inte blir tillräckligt motiverad. Också de högpresterande eleverna har givetvis rätt att ta del av den motivationen. Betygsskalan har diskuterats, liksom om det ska vara tre definierade steg eller fem. berättade för oss i utskottet hur man har utformat detta. Man talade om att betygskriterierna gäller betygen A, C och E men att det inte betyder att B och D är odefinierade, eftersom de innebär att man har nått merparten av nästkommande steg. Det är viktigt att vi får ett mer rättvist system än vad vi har haft tidigare. Jag tror inte att vi kan hitta ett system som är totalt rättvist, men vi måste försäkra oss om att rättssäkerheten i det betygssystem som vi bygger upp i är så bra som möjligt. Självklart ska vi följa upp reformen. Det är kanske bra att det har blivit tydligare inskrivet än det var från början. Likt och tidigare talare tycker jag också att det är positivt att Socialdemokraterna har varit med och gjort en bred överenskommelse som har stöd av stora delar av Utbildningssverige. I den senaste PISA-mätningen visade det sig ju att vi fortfarande backar och att det gäller alla delar av utbildningssystemet. Det är oerhört dramatiskt och allvarligt. Därför behöver vi stärka utbildningen på många olika sätt. Det tar tid med en del av reformerna, men jag är fullständigt övertygad om att med gemensamma målsättningar och med ett brett stöd, om än i en liten fråga, kan vi vända trenden. Med höga förväntningar kan man faktiskt göra stordåd. Jag hoppas att vi som politiker på nationell nivå också i våra kontakter med våra kommunala företrädare på olika sätt lyfter utbildningspolitiken och vikten av att alla barn har rätt till kunskap. Det har framförts i debatten att det skulle vara stor skillnad på om man sätter betyg i årskurs 7 eller årskurs 6. Man hänvisar till hur det i allmänhet är organiserat i Utbildningssverige. Jag tror det är viktigt att vi sätter betyg från årskurs 6. Det är viktigt att man också på det man kallar för mellanstadiet har en god insyn i bedömningsarbetet inte bara för att skriva framåtsyftande skriftliga omdömen utan också för att ge betyg. Det kommer att kräva god handledning, utbildning och fortbildning. Det är vi på olika sätt beredda att vara en del av. I slutet av betänkandet hanteras en del mer enskilda motioner. Det gäller bland annat rätten att överklaga betyg. har varit drivande i frågan att utreda det just för att elevrättsperspektivet är så viktigt. Vi väntar med spänning på den utredning som kommer med sitt resultat nu . Vi får se på vilket sätt som vi skulle kunna jobba vidare med frågan. Jag vill än en gång välkomna att Socialdemokraterna närmar sig Alliansens utbildningspolitik. Det är viktigt att vi framöver kan se att vi kan ha en bredd i utbildningspolitiken. Att som , och blankt strunta i vad som expertmyndighet säger angående betygskriterier och klart uttalade kriterier för vart och ett av betygen AE kanske inte förvånar, men likväl är det ganska märkligt Det beslut vi fattar handlar om att sätta mer rättvisa betyg . Att de tre oppositionella partierna i den här frågan skulle vilja detaljstyra skolan på ett sätt som det skulle innebära att ha så klara kriterier för alla fem betygsstegen förvånar framför allt från sida. Det är spännande att se hur man från både sida och sida vurmar för betyg från årskurs 7. Det har varit viktigt i debatten. Det känns positivt att man från fackligt håll har uttalat så starkt stöd för att vi har gjort dessa överenskommelser. LR säger att delar av oppositionen har visat förmåga att ta ansvar. Från säger man att skolan behöver klara spelregler och inte klåfingriga politiker som reducerar betygsfrågan till enskildheter hit eller dit. Det känns som att vi tar ett viktigt steg här . Det kan synas vara en liten fråga, men den kompletterar det viktiga bygget vi gör för att skapa en bättre utbildning för alla barns rätt till kunskap. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 158 (KD): Betygen måste ses i sitt sammanhang, som flera har sagt. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill också väldigt tidigt ta till orda och tacka som representant för Socialdemokraterna att ha modet att stå upp för att sätta sig vid förhandlingsbordet och bidra till det resultat vi har i betänkandet och också att gå vidare och försöka hitta lösningar. Jag tycker personligen att det är en väldigt bra idé att hitta möjligheter för en så viktig verksamhet som berör alla och hitta blocköverskridande lösningar. Det är något som vi långsiktigt måste jobba med. Vi måste kunna se sådana lösningar som vi har sett här . Det är då det finns möjligheter att komma överens mellan partierna. Betygen måste ses i sitt sammanhang tillsammans med skriftliga omdömen, utvecklingssamtal och andra möjligheter som finns. Betygen är en kommunikation med föräldrar, elev, lärare över en situation och en ställning . Vad är det för positioner en enskild elev egentligen har? Eleven behöver kunna positionsbestämma sig tillsammans med sina föräldrar. Vad behöver den jobba extra med? På vilket sätt kan den här eleven komma en bit längre i sitt kunskapssökande? Det är jätteviktigt. Det är en metod som man kan använda som vuxen när man har mål som man vill åstadkomma endera det är att förkovra sig, utbilda sig och söka kunskaper eller vid andra typer av mål. Man positionerar sig. Var står jag just , och hur kan jag komma en bit längre? Det är vad man gör med betyg. Det är kommunicerbart till andra människor som inte har full insyn i processen. Därmed har vi i historien, mina vänner, fått ett betygssystem som också fångar upp individens situation. Där vi inte har språket i tydliga kriterier kan lärarprofessionen få visa: Den här nivån är uppfylld. Den här är inte helt uppfylld, men det är på god väg. I någon mening har vi därmed kommit till de grundbitar som fanns med när vi tillskapade den svenska . Det handlar om att möta varje elev på den nivå den är för att jobba vidare framåt. Betygen ska sporra. Det är jätteviktigt. Men då får inte nivån vara så långt borta att den enskilda eleven känner: Det är inte lönt. Det spelar ingen roll. Jag kommer inte att klara det. Har vi de andra mellannivåerna där det är lite tätare kan eleven tänka: Det kan jag nog klara också. Då är det sporrande. Det ska vara rättvist. Ändå är frågan: Vad är rättvisa? Hela den diskussionen är mycket djupare än vad man kan ha i ett anförande i kammaren. Vi har nått ett betygssystem som verkligen kan ta vara på rättvisan. Vem kan mer rätt bedöma en elevs kunskap än en behörig lärare som har fått så mycket utbildning och kompetens att den kan sätta betyg och som har känslan för eleven och så vidare? Med den stora reform vi gör i svensk skola med svensk lärarutbildning, kravet på behörighet och legitimation kommer vi att få ett så rättvist betyg vi någonsin kan få med tydliga kriterier och tre steg. Sedan har vi bedömningen: Detta steg är klart, och det är på väg mot någonting annat. Här blir det individens möjligheter. Det är så lätt att säga att betyg inte har någonting att göra med att elever blir bättre. Finns det över huvud taget någon forskning som visar på att elever blir sämre av betyg? Nej, det gör det inte. Jag har inte funnit något. Däremot har vi rapporter från IFAU som visar vilka som var förlorarna när vi tog bort betygen. Det var de från miljöer där föräldrarna har låg utbildningsbakgrund. På något vis saknas positionsbestämningen. Man kan inte uppfatta på samma sätt och får inte de självklara möjligheterna i skolan där man kan utgå från samma punkt. Därför är det viktigt att vi gör allt för att våra barn och elever ska få det så lätt som möjligt. Med de trista resultaten från som vi fick har vi bara att här i kammaren göra allt vi kan för att det ska bli så bra som möjligt. När vi låter betygen få den verkliga betydelse som vi avser med betygen kommer det att ge nya stora möjligheter för våra barn. Jag är glad för att vi har kommit så långt. Med det önskar jag mina vänner och talmannen en god jul och ett fint återseende . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2010)608 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och På väg mot en inre marknadsakt Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans KOM(2010)636 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och 20102020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU KOM(2010)749 Förslag till rådets beslut om ändring av beslut /162/EG när det gäller produkter som kan komma att omfattas av befrielse från eller nedsättning av sjötull KOM(2010)759 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter KOM(2010)761 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket KOM(2010)767 Förslag till och rådets förordning (EU) om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna KOM(2010)775 Förslag till och rådets förordning om antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:195 Provtagning av hivsmittade av (S) till socialminister (KD) 2010/11:196 i av (S) till kultur- och idrottsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 12 § anf. 27 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 56 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 96 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 17 §, av förste vice talmannen därefter till och med 20 § anf. 147 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.