prot · GX09103 · 2010-04-14 00:00:00 — Jag hörde handelsministern i sin deklaration tydligt deklarera: kunde vi konstatera att den svenska varuexporten fallit . Det har vi från oppositionen mycket tydligt visat på, och vi har krävt mer resurser till såväl , Invest in , som just för att man ska komma ut på nya marknader. 3 Statsrådet (): Tack, , för flera viktiga frågor! Naturligtvis kan man inte beröra alla delar i detalj i en handelspolitisk deklaration, utan det här är ett övergripande dokument över den inriktning som vill arbeta för i handelspolitiken. Sedan får man naturligtvis gå in mer i detalj på sakfrågor i andra forum. Här har vi dessutom väldigt korta repliker och kan bara svara kortfattat på frågor. Men det först påpekade handlade om det som hon saknade mest. Det gällde fackliga rättigheter. Jag talade ett ganska långt stycke om vikten av CSR, Corporate Social Responsibility, och hur svenska företag också agerar utomlands. är världsbäst på detta . Och jag är övertygad om att svenska företag som har goda erfarenheter av att samarbeta med facket också kommer att överföra det i andra länder. Men det måste fortfarande vara företagsägt och företagsdrivet. Det är nämligen inte regeringen som ska styra detta, hur svenska företag beter sig utomlands. Jag är övertygad om att de gör det väldigt bra själva. Regeringen är väldigt tydlig när det handlar om att riva tullmurar och subventioner och har så varit , inte minst inom EU och inte minst när det handlar om jordbrukssubventioner. sker en reformering av CAP, men jag kan verkligen hålla med . Ingen är gladare än vi om detta sker snabbare. Jag är också väldigt glad över det starka stöd som vi har i när det gäller dessa frågor. Det gör att kan vara den tydligaste rösten för frihandel i EU, också när det gäller nya frihandelsavtal och förhandlingar med andra länder. Det gäller inte minst EPA, förhandlingar med fattiga länder i . 4 (): Vad det gäller fackliga rättigheter och rättvis handel delar jag inte handelsministerns ståndpunkt att det ska vara fullt företagsdrivet. Det finns goda företagare som fullt ut är för fri fackföreningsrörelse. Det finns också en annan typ av företagare. Därför tycker jag att det är viktigt att samhället är med och driver på och mycket tydligt pekar på fria rättigheter vad det gäller facket. Handelsministern nämnde inte något om att man har halverat budgeten för såväl som i den viktiga tid som vi nu lever i. har tappat andelar på exportmarknaden . Det kan vi vara överens om. Just därför är det viktigt att vi gör specifika insatser. har jag en fråga som rör tjänstehandeln. Handelsministern nämnde nya sektorer i tjänstehandeln. Skulle ministern vilja utveckla det lite närmare? 5 Statsrådet (): Jag gick inte in på resursfrågan i mitt första svar, men jag ska göra det . Regeringen har som jag bedömer det gjort den enskilt viktigaste insatsen under finanskrisen genom att avsätta stora resurser både till SEK, , och EKN för att det skulle vara möjligt för dem att fylla i där bankerna inte längre klarade av situationen under finanskrisen. Det handlar om garantier för hundratals miljarder. Vi har fått kvitto från näringslivet på att det var en viktig insats. Det stämmer att vi har annorlunda resurser för och . Men basen ser fortfarande likadan ut. Under den socialdemokratiska regeringen handlade det om att tillsätta extra pengar för specifika projekt. Det var tillfälliga pengar. Vi har i stället valt att gå över departementsgränsen och inte använda oss av stuprörsmetoder. Vi ser stora anslag från både , och för att främja vår export, inte minst inom miljöteknik. 6 (): Jag välkomnar riktlinjerna i den nya handelspolitiska deklarationen som verkligen är välkommen. Vi kan konstatera att regeringen har gjort mycket för att främja svensk export. Handelsministern talade mycket om att sänka handelshinder, synliga som osynliga sådana. Jag har en fråga som handlar lite mer om de osynliga handelshindren och kanske är lite mer på detaljnivå. Men det är en viktig fråga för små och medelstora företag i deras export. Det handlar om kredittider och finansiering av krediter som utgör ett svårt handelshinder för små och medelstora företag. Här i har vi en handelssed att jobba netto medan det i , i , kan handla netto. Det kan handla netto. Det finns system att hantera sådana problem. Det finns faktureringskrediter och så vidare som kostar en del. Det går att hantera, men när man kommer upp ger bankvärlden inte längre kredittider än . Jag undrar vad det finns för tankar, om handelsministern har funderat lite på vad det här innebär när det gäller likviditetssvårigheter för många små och medelstora företag. Det handlar för dem om att få betalt för sina affärer och om att våga. 7 Statsrådet (): Jag tackar för en viktig fråga. Det här är något som många små och medelstora företag påpekar för mig, både vid delegationsresor utomlands och när jag besöker företag runt om i . Inte minst har det varit så när det har varit svårare att få lån på banken, svårare att få riskkapital och framför allt varit svårare med betalningar med kredittider. samarbetar och som finns i alla län i och kan erbjuda en annan typ av lån, inte minst när det gäller export för att man ska kunna ta sig utomlands. De kräver inte samma säkerhet som den vanliga banken. De tittar också på kredittider och ytterligare finansiering när man inte har den vanliga säkerheten kvar. Det är fortfarande en lång väg kvar att vandra, inte minst inom EU där vi har lyft upp frågan i om långa betalningstider. pläderar för att de ska vara kortare, för det här är viktigt för små företags överlevnad. Tyvärr finns det andra länder som inte tycker att vi ska ha utan snarare sträcker sig längre bort. Det handlar egentligen bara om att fortsätta det idoga arbetet för att kunna premiera fler små och medelstora företag. Det är en diskussion som vi ständigt för i vårt arbete i . 8 (): Handelsministern talar om mänskliga rättigheter och att frihandeln vilar på ett moraliskt fundament. Då har jag en fråga om relationer och handelsförbindelser med som EU har ett gynnsamt handelsavtal med. Det är gynnsamt för båda parter, utgår jag från. Undantaget ska vara för produkter som tillverkas på bosättningarna på ockuperad palestinsk mark. Men det är svårt att veta det. Märksystemet är inte hundraprocentigt. I förekommer en ganska livlig debatt om hur man ska kunna märka jordbruksprodukter så att konsumenter ska kunna vara säkra på om en produkt kommer från , från eller från en illegal bosättning. Jag undrar hur handelsminister och den ser på den här frågan, om det i våra handelsrelationer förekommer diskussioner om att man vill ha en sådan märkning. Eller är det en icke-fråga? Det är min korta fråga. 9 Statsrådet (): Jag tackar för en viktig fråga som vi arbetar mycket med inom EU och även ute i världen. Just standardiseringsfrågan är något som också skulle kunna förenkla för småföretagare, inte bara för konsumenten. Det är viktigt för konsumenten att veta varifrån varan kommer och på vilket sätt den har tillverkats. För småföretagaren är det viktigt att det är en gemensam form av märkning, att vi har ett system. Om vi bara tänker oss hur vi gör det lättare för konsumenten att handla klimatvänliga varor, tjänster och teknologi behöver vi ha ett gemensamt system där man direkt kan se och veta att varan har producerats på ett riktigt sätt och att man vet var den kommer ifrån. Det är den varan jag väljer. För småföretagaren är det dessutom viktigt om vi har 30 länder inom EU att det är gemensam märkning för att man ska kunna exportera till alla de länderna. Det är alldeles för dyrt att upprätta enskild märkning. Det är en prioriterad fråga för den . Jag är också glad att vi nu har börjat inrikta det på just klimatvänliga, miljövänliga varor, tjänster och teknologier. Det är för att göra det enkelt för konsumenten att kunna välja rätt . 10 (): Vi välkomnar naturligtvis att regeringen tar tag i de här frågorna. Men jag undrar specifikt om inte den och handelsministern kan utöva egna påtryckningar i relationerna mellan och . Jag förstår värdet av att vi ska ha en gemensam märkning, men jag undrar om det förekommer några egna kontakter i det här som kan göra att det går något snabbare än om alla länder ska komma överens. Vi måste som handelspartner kunna ställa egna krav. 11 Statsrådet (): Jag tackar för följdfrågan från . Det viktigaste är att vi står för en klok konsumentupplysning. Det är fortfarande konsumenten själv som väljer vilken vara den vill köpa eller inte köpa. I regeringens och hela EU:s arbete handlar det, som jag sade, om att underlätta för konsumenterna och för företag. Det ska vara tydligt varifrån varan kommer, hur den är producerad och ännu hellre ett gemensamt märkningssystem. Det här är ett väldigt långsiktigt arbete, men jag är glad över att på mina resor ute i världen se hur stort intresset är för just svensk standardisering och hur mycket man efterfrågar våra stora kunskaper inom detta område. Sedan måste det vara upp till konsumenterna själva om de vill välja att köpa en vara från just i det här fallet , eller inte. 12 (): Frihandel är grundläggande för utvecklingen av frihet och tillväxt här i världen. Vi har kommit långt, som handelsministern sade i sitt inlägg här. Men det finns områden där vi har en del kvar att göra. Det är jordbruk, livsmedel och bioenergi. De regleringar som har varit har verkligen inte garanterat en utveckling av svenskt jordbruk. Livsmedelsproduktionen har backat , och fortsätter det i samma takt stänger den sista svenska bonden . Något behöver alltså göras för att bryta detta. Handelsministern nämnde EU:s jordbrukspolitik. är i minoritet och driver på där. Det kunde vara intressant att få höra något mer om vad handelsministern tror om utvecklingen . Det finns ju en stabil majoritet som bedömer att det fortfarande finns ett värde i det här. Jag har också en konkret fråga på området biodrivmedel. har ju höga mål att öka både användningen och produktionen, och det har även EU. och andra länder ligger före oss genom att man har skapat en lönsamhet genom tullsatser, inhemska stöd och så vidare. har också jobbat på detta, men det finns en viss osäkerhet i branschen. Det är stora investeringar på gång i när det gäller biogas och etanol och så vidare, men de ligger lite i malpåse. Regeringen har pratat om behovet av att utreda och klarlägga förutsättningarna bättre, och jag tror att det kan behövas. Jag funderar på om handelsministern kan kommentera detta. EU talar på det här området också om en balanced approach mellan hur man får fram de här väldiga volymerna biodrivmedel genom import och frihandel självfallet och genom att EU och tar ansvar för att själv kunna producera en hel del. Då kan det behövas vissa hjälpmedel. Det vore intressant om handelsministern kunde utveckla det här området lite. 13 Statsrådet (): Tack, , för en väldigt viktig och svår fråga där verkligen står som frihandlarnas största vän gentemot en hel del mer protektionistiska länder i EU. Det arbete som vår jordbruksminister driver i detta är verkligen inte lätt: att vara tydlig med att ta bort jordbrukssubventioner, att vara tydlig med hur viktigt det är med frihandel utanför EU och hur vi ska kunna hjälpa de fattiga länderna framför allt genom bra frihandelsavtal. Då handlar det om att vi måste vara mindre egoistiska och våga släppa på dessa subventioner. Jag tycker att vår jordbruksminister gör ett väldigt bra arbete i detta, och det finns också stöd från flera medlemsländer. Efter att den nya har tillträtt ser det lite annorlunda ut, och jag ska tyvärr medge att jag inte riktigt ser någon tydlig och rak frihandelsvänlig linje. Men det handlar bara om att enträget fortsätta detta viktiga arbete och påpeka vikten av att också våga öppna upp. Vi har på andra sidan ännu ett land som behöver formulera en mycket tydligare handelspolitik. Jag tänker framför allt på förhandlingarna i Doharundan, där den stora stötestenen är just jordbrukspolitiken. Vi återkommer ständigt till den, som det ofta handlar om länder som inte är så beroende av sin jordbrukspolitik, utan det kan vara en väldigt liten del. Om vi tänker att Doharundan ska vara en utvecklingsrunda som också ska få fattiga länder att få en ökad ekonomisk tillväxt måste vi våga vara mindre egoistiska och kunna ge mer, det vill säga ta bort fler subventioner. Jag är väldigt glad över det beslut som togs i går med fortsatt låga tullsatser på biodrivmedel för i . Det var en viktig del för att vi fortsatt ska kunna ha billig etanol i . 14 (): Tack för det övergripande svaret på hur vi utvecklar jordbruket i världen i riktning mot mer frihandel. När det gäller biodrivmedel, som vi vill öka användningen av med väldigt höga mål i och 2030 och inom EU, är det uppenbart att alla resurser behövs. Vi måste producera miljövänlig etanol, biogas och så vidare i . Vi måste importera, och importen av ren etanol kan fortsätta vara billig. Det tycker jag är bra. När det gäller just förutsättningarna för att producera i har vi både etanolfabriker och planerade biogaskombinat, men som läget är är det inte frihandel . Lönsamheten är beroende av en stabilitet, det vill säga att man vet vad som gäller i fråga om tullsatser, skattesatser och inhemska stöd. Där finns en osäkerhet för dem som ska trycka på knappen, och jag tror att det kan behöva läggas fast lite tydligare. Vad tror handelsministern om detta? 15 Statsrådet (): Tack, , för följdfrågan. ska jag naturligtvis inte gå utredningen om biogas och bioetanol i förväg, och det som är i är inte heller riktigt på mitt bord. Det som är på mitt bord handlar just om det jag talade om, alltså hur etanolen ska klassificeras när den kommer in i EU. Ska den klassificeras som en jordbruksvara eller som en kemisk vara? Detta kan väldigt mycket låta som detaljer, men det är faktiskt en skillnad på per liter för konsumenten, och det är en stor skillnad. Det är också en stor skatteskillnad i procent med för det ena och för det andra. Det tråkiga är att vi får ettårsbeslut. Naturligtvis blir det då en ryckig marknad där våra egna producenter heller inte vågar satsa fullt ut. driver på att det ska bli mer långsiktiga beslut, och vi hade också på förslag ett tvåårigt beslut för att gå ett steg på vägen. Men det lyckades inte i går, utan det blev fortsatt bara . Inte minst är det här viktigt för att vi också ska kunna bedriva forskning om andra generationens biodrivmedel, vilket kan vara väldigt mycket mer effektivt än det vi har . 16 (): Just pågår förhandlingar på om . Men de förslag om ökad öppenhet eller införande av öppenhet som stöder verkar tyvärr inte gå igenom. Regeringen säger i sin deklaration att man är en av de starkaste förespråkarna för att bestämmelserna som man förhandlar om ska vara proportionerliga och rättssäkra och väl avvägda med hänsyn till integritetsaspekter. Att regeringen särskilt väljer att framhålla detta är ett resultat av att det faktiskt är problem med just detta, framför allt från , säger medierna, vilket är det sätt som vi i blivit informerade kring det här. Det är som driver på för ett dåligt avtal. Det är bra att regeringen jobbar för öppenhet, men jag är orolig för att kan tänka sig att gå med på ett avtal trots att vi inte får igenom förslaget om ökad öppenhet. Det verkar som om regeringen är öppen för att gå med på ett avtal utan öppenhet. Jag tycker inte att vi borde nöja oss med att framföra önskemål, utan vi borde kräva öppenhet i de här förhandlingarna. Det här är inte bara förhandlingar om tullsatser hit och dit; det handlar om förslag som kan lägga grunden för framtidens immaterialrätt på en global nivå. Det handlar om lagstiftning. Det kan ta bort våra möjligheter att modernisera och reformera immaterialrätten och låsa fast oss vid de nuvarande strukturerna. Kommer regeringen att kräva öppenhet eller kan regeringen tänka sig att gå med på det om inte vill? 17 Statsrådet (): Tack, , för en viktig fråga som vi också har tagit upp i den handelspolitiska deklarationen. Jag är väldigt glad att kunna säga att har krävt ökad öppenhet i ACTA-förhandlingarna. Vi är ännu gladare över att alldeles , närmare bestämt , ha fått igenom i EU att hela EU ska kräva ökad öppenhet. är det så att det också finns flera förhandlingsparter som sitter runt bordet och förhandlar. Jag vill säga att vi har kommit ett viktigt steg på vägen, först genom och sedan hela EU. Det gör att vi i alla fall är mycket starkare när det gäller att kunna kräva öppenhet i dessa förhandlingar. Jag tycker att vi har kommit en god bit på väg, men vi är inte i mål . Vi kommer att fortsätta kräva denna öppenhet i dessa förhandlingar. Jag vill också korrigera det som sägs om framtida ny lagstiftning. Detta handlar ju om en diskussion inom befintlig lagstiftning, icke desto mindre väldigt viktig. Jag tycker att den är extremt viktig just för små företag som också är beroende av sina patent, som också är beroende av att det inte sker piratkopiering, att det inte sker varumärkesförfalskning eller intrång. Det är förödande för de företagen . Det jag däremot kan beklaga är att ett sådant land som inte är med i dessa förhandlingar. 18 (): Problemet med att införa några av de förslag i som har diskuterats i medierna är att man begränsar. Även om man inte utökar immaterialrätten jämfört med hur den är inför man hårda regler för hur dagens lagstiftning ska genomdrivas. Man låser fast det globala systemet. Man begränsar de framtida valmöjligheterna när det gäller hur man ska reformera och modernisera systemet. Genom att begränsa den framtida valmöjligheten har man ändå skalat möjligheterna för framtiden. Där har vi ett allvarligt problem. 19 Statsrådet (): Tack, , för följdfrågan! Jag ser inte riktigt det viktiga handelsavtalet på det sätt som gör. Där delar vi verkligen inte uppfattning. Jag ser det som väldigt viktigt att vi diskuterar detta. Jag ser det också som väldigt viktigt att det blir ökad transparens inom dessa förhandlingar. Jag ser också att det är många små företag, och det finns även större företag, som har stora problem ute på världsmarknaden och verkligen vill att vi ska titta närmare på den här lagstiftningen för att se hur vi kan tydliggöra den och förhoppningsvis också se till att fler och fler länder följer denna lagstiftning . Jag ser det inte på det sätt som tänker här, att vi på något sätt begränsar. Jag ser det tvärtom som ett oerhört stort stöd för att alla våra företagare i , i och ute i världen också ska ha ett fortsatt skydd för sina varumärken. 20 (): Jag har tre synpunkter. Den första, beträffande euron, som är omnämnd i deklarationen, är att jag tycker att det är viktigt att i en handelspolitisk deklaration vara tydligare med att nationella valutor har visat sig vara handelshinder. Eurons introduktion i har ju ökat handelsflödena mellan , men också mellan euroområdet och resten av världen, på ett helt oväntat omfattande sätt. Om vi skulle införa euron skulle jag säga att det är den enskilt viktigaste åtgärden för att öka den svenska utrikeshandeln. Det andra, som jag tycker kanske är det nya som är intressantast i den här deklarationen, är det som står om att återuppliva den gamla tanken på ett frihandelsavtal mellan och , framför allt naturligtvis. Det är en gammal tanke som man hade i stort sett alla var protektionistiska, att man skulle gå vidare med ett transatlantiskt handelsavtal. blir mer frihandelsinriktade, men när förhandlingarna i Doharundan har gått i stå tycker jag att det är väldigt bra att regeringen lyfter fram det här, om inte annat som en indirekt påtryckning på de andra parterna i Doharundan, de som bromsar. Är det så att man inte når framgång i Doharundan kommer tankarna på ett transatlantiskt frihandelsavtal att bli mer aktuella, och mer nödvändiga, skulle jag säga, för de transatlantiska länderna. Jag tycker att det vore intressant om handelsministern ville något utveckla tankarna på detta som ett inslag i de internationella Dohaförhandlingarna. Sedan ska jag återkomma till min tredje synpunkt. 21 Statsrådet (): Tack, , för viktiga frågor och kommentarer! Angående euron har regeringen beslutat att vi inte ska ta upp frågan . Jag kan säga att jag personligen röstade ja till euron. Jag är bara ledsen över att vi inte hade tillräckligt många med oss den gången. Jag kan också vittna om att många företag i lyfter fram just den frågan som ett problem. Det handlar inte alltid om att man vill byta till euron för att man därmed kommer att tjäna pengar på det. Det kan också handla väldigt mycket om att man får en mer långsiktig stabilitet. Det är det som företagen påpekar. Frihandelsavtal EUUSA var nästa synpunkt. Jag ser det inte som att vi har större chans detta år att avsluta Doharundan. Vi kommer att göra allt som står i vår makt för att fortsätta dessa förhandlingar och försöka pusha på, men jag ser ändå att det är små utsikter att klara av det detta år. En stor del i det här är att inte har en tydligt formulerad handelspolitik, som och väntar på att ska komma tillbaka till förhandlingsbordet. Vi ser att vår allra största handel sker med . Som jag sade sker av världens varuhandel mellan och och av världens tjänstehandel går mellan och . Naturligtvis vore det en väldigt viktig partner. Jag vet också flera medlemsländer som har lyft fram denna fråga. Om vi inte kommer vidare i Doharundan kanske det är dags att igen påbörja dessa tankar om att faktiskt fullt ut utveckla ett frihandelsavtal med . pågår ju ett bra arbete inom TEC, , för att utöka vårt transatlantiska samarbete. Vi avser också att starta en transatlantisk diskussion för att se hur vi kan underlätta handel med varandra. Men naturligtvis tycker jag personligen att ett frihandelsavtal med är det som är väldigt viktigt på lång sikt, inte bara för att riva tullar, de är i snitt , utan det handlar väldigt mycket också om tjänstesektorn. 22 (): Jag instämmer med handelsministern. Det är klart att det är ganska komplicerat. Det skapar en del konflikter om man faktiskt skulle lyckas förverkliga ett frihandelsavtal över och andra länder är utestängda. Men det understryker betydelsen av att vi faktiskt kommer fram i Doharundan. Det är naturligtvis det allra bästa om vi kan göra det. Avslutningsvis vill jag bara gratulera handelsministern till att ha citerat den franske ekonomen . Hans namn har en särskild lyskraft i handelspolitiska frågor, både i det förgångna och i nutid. 23 Statsrådet (): Tack så mycket, ! 24 (): På s. 5 i deklarationen säger handelsministern att förhandlingarna om ett nytt världshandelsavtal inom ramarna för WTO:s Doharunda har pågått och att de fortfarande går frustrerande långsamt. Några rader längre ned står det att ett nytt globalt frihandelsavtal skulle innebära en välbehövlig vitamininjektion i världsekonomin på mer än . Då är mina frågor: Vad är orsaken till att vissa länder inte går med på WTO:s krav om det finns så mycket att vinna på det? Varför anser de sig som förlorare på sänkta tullar och handelshinder just när det finns så mycket att vinna? De bör ändå förstå sitt eget bästa. Det är min utgångspunkt, men det finns säkert andra goda skäl, som jag skulle vilja lyssna till. 25 Statsrådet (): Tack, , för frågan! Det stämmer att jag tycker att det går frustrerande långsamt. Det gör det när det gäller många frihandelsavtal. Tittar vi lite i backspegeln ser vi att det enda frihandelsavtal som man har lyckats slutföra handlar om det mellan och som faktiskt bara tog att förhandla. Varför gick det så snabbt? Där handlar det mycket om att båda parter hade ett stort intresse i avtalet, och båda parter såg att det fanns en vinnvinn-situation. har vi inlett frihandelsförhandlingar mellan och . Det är också en avtalsförhandling som jag ser går effektivt framåt. Det är också alltid lättare med den typ av frihandelsavtal där det finns två parter. Titta på det multilaterala handelsavtalet . Där är det många parter som ska enas. Där finns dessutom många som inte ser vikten av frihandel och inte har den erfarenheten i bagaget. Dessutom finns många länder som är beroende av en sektor.