prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:115 till /10:128 till näringsutskottet /10:149 till utbildningsutskottet /10:152 till justitieutskottet /10:154 till socialförsäkringsutskottet /10:155 till miljö- och jordbruksutskottet /10:157 till utbildningsutskottet /10:158 till kulturutskottet /10:160 till försvarsutskottet /10:162 till civilutskottet /10:163 till näringsutskottet /10:164 till miljö- och jordbruksutskottet /10:165 till utbildningsutskottet /10:170 till civilutskottet /10:172 till näringsutskottet /10:173 till civilutskottet /10:175 till finansutskottet /10:176 till socialutskottet /10:177 och 181 till justitieutskottet Skrivelser 2009/10:129 och 159 till utrikesutskottet /10:168 till näringsutskottet /10:186 till utbildningsutskottet /10:187 till miljö- och jordbruksutskottet EU-dokument KOM(2010)102 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2009/10:FiU35 betänkande 2009/10:AU8 4 § Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen i visst fall (bet. 2009/10:AU5) Föredrogs betänkande 2009/10:KU43 Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen i visst fall (bet. 2009/10:AU5 Åtgärder med anledning av Lavaldomen och andra arbetsrättsliga frågor [återstående del, förslagspunkt 2]). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (): Utifrån Lagrådets yttrande har i sitt ställningstagande bedömt att vilandeförklaring inte är tillämplig gällande det nu liggande lagförslaget om åtgärder med anledning av Lavaldomen och andra arbetsrättsliga frågor. I KU:s betänkande 43 finns två särskilda yttranden, ett från Socialdemokraterna tillsammans med och ett från oss i . uppfattning är att lagförslaget innebär ingrepp i den grundlagsskyddade föreningsfriheten oavsett om det omfattas av reglerna om en vilandeförklaring eller inte. Vi anser bland annat att i föreningsfrihetens kärna ingår förhandlingsrätten och rätten att teckna kollektivavtal. Om röstar igenom punkt 2 om antagande av lagförslag anser att risken är stor att just kärnan i föreningsfriheten då likt barnet kastas ut med badvattnet. Vid ett regeringsskifte kommer vi i de rödgröna partierna att tillsammans riva upp lagen. Det är glädjande speciellt ur den aspekten att vi nu kan se fram emot att lagen kommer att bli kortvarig. Jag yrkar härmed avslag på förslaget under punkt 2 i arbetsmarknadsutskottets betänkande 5. 2 (): Vi socialdemokrater redovisade i samband med den ursprungliga debatten våra invändningar kring de allvarliga brister som lagförslaget om åtgärder med anledning av Lavaldomen innehåller. Vi begärde dessutom att frågan om vilandeförklaring skulle prövas utifrån de förändringar i rättspraxis som skett på europeisk nivå i frågor som rör innehållet i de fri- och rättigheter som återfinns i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Vi ansåg att det var viktigt att få det prövat vilken verkan förändrad rättspraxis på europeisk nivå kunde ha på de svenska fri- och rättigheterna i regeringsformens 2 kap. Lagrådet har avgett sitt yttrande, och utifrån juridisk synpunkt motsätter vi oss inte Lagrådets bedömning. anser vi dock att lagen är för långtgående och i sig innebär ingrepp i det som vi i politisk mening betraktar som grundläggande rättigheter, detta oavsett om de omfattas av reglerna om vilandeförklaring eller inte. Den kritik som vi har framfört kvarstår, och vi yrkar därför avslag på lagförslaget under punkt 2. 3 (): Vid behandlingen av arbetsmarknadsutskottets betänkande 5 begärde vi från tillsammans med Socialdemokraterna och att man skulle pröva en vilandeförklaring. Lagrådet har avgett sina synpunkter på det förslaget. Från juridisk synpunkt motsätter vi oss inte från sida Lagrådets bedömning. Vi anser dock fortfarande att lagen är för långtgående och i sig innebär ingrepp i det som vi i politisk mening betraktar som grundläggande rättigheter, detta oavsett om de omfattas av reglerna om vilandeförklaring eller inte. Mot bakgrund av detta yrkar vi i avslag på lagförslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 5 § Stärkt ställning för patienten Föredrogs socialutskottets betänkande 2009/10:SoU7 Stärkt ställning för patienten (prop. 2009/10:67). 4 (): ska vi debattera betänkandet Stärkt ställning för patienten. I betänkandet behandlas också tolv motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Regeringen föreslår att den nationella vårdgarantin ska regleras i lag. De tidsgränser som gäller för vårdgarantin ska fortsätta gälla tills vidare. Landstingen får i och med detta i uppdrag att ge patienten individuellt anpassad information om vårdgarantin. Landstingen ska också se till att patienten utan extra kostnad får vård hos annan vårdgivare om inte i rätt tid uppfyller tidsgränserna. Verksamhetschefen ska ges ett tydligare ansvar för att patientens behov av trygghet, samordning, kontinuitet och säkerhet i vården tillgodoses. Om en patient begär det eller om det behövs ska verksamhetschefen utse en fast vårdkontakt för patienten. Detta ersätter den nuvarande funktionen patientansvarig läkare. Patientens ställning stärks genom att hälso- och sjukvårdens skyldighet att medverka till att patienten kan få en förnyad medicinsk bedömning utökas. Det gör man genom att ta bort begränsningen att skyldigheten bara gäller när vetenskap och beprövad erfarenhet inte ger entydig vägledning för det medicinska ställningstagandet. Samtliga motioner i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Härmed överlämnar jag ärendet till debattörerna. 5 (): Det är bra att patientens ställning inom hälso- och sjukvården förstärks. säger inte nej till regeringens förslag, men vi har ändå två reservationer i betänkandet. Våra reservationer har sitt ursprung i motioner från allmänna motionstiden men stämmer väl överens med innehållet i betänkandet. Innan jag övergår till att tala om reservationerna vill jag inleda med att uttrycka farhågor för att alla grupper i samhället i verkligheten inte kommer att inkluderas av stärkt ställning för patienten inom hälso- och sjukvården. Jag syftar på den nya formuleringen i 2 § i hälso- och sjukvårdslagen som lyder: Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient ska se till att patienten ges individuellt anpassad information om sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Blir det verkligen så för patienter som söker vård inom psykiatrin att patienten ges information om sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare? Patienter med psykiska sjukdomar nämns inte i propositionen. När det gäller utvidgad rätt till förnyad medicinsk bedömning kan jag inte heller tänka mig att regeringen har tänkt på patienter med psykisk sjukdom. Ändringen i den paragrafen handlar om att enbart ändra vetenskap och beprövad erfarenhet till det medicinska ställningstagandet. Inte heller när det till exempel gäller utvidgningen av rätten att få förnyad medicinsk bedömning nämns personer med psykiska sjukdomar. Jag befarar därför att den rätten inte utvidgas till att gälla även personer med psykiska sjukdomar. Jag menar att övervägandena och förslagen i propositionen Stärkt ställning för patienten vårdgarantin, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning inte innehåller någon särskild analys av patientens rättigheter specifikt inom psykiatrin. I alla fall nämns inte personer med psykiatriska sjukdomar i propositionen. Men som vi alla här vet är det speciellt inom psykiatrin som samhällets rättighetsregler ställs på sin spets. Därför är det märkligt att patienträttigheterna inom den psykiatriska vården inte nämns. har vi inte ministern här i kammaren, men jag hoppas att allianspartiernas representanter i sina anföranden förklarar hur det kommer sig att regeringen i sin proposition inte problematiserar förhållandena för patienter med psykiatriska sjukdomar. Många situationer inom den psykiatriska sjukvården är inte lika enkla att lösa som inom den somatiska sjukvården. Inom psykiatrin om någonstans borde patientens rättigheter lyftas fram som en utmaning för vården, och de borde åtminstone ha nämnts i propositionen. motion, som bland annat handlar om tillgänglighet till behandling av personer med missbruk, avstyrks av majoriteten med motiveringen att den så kallade ska redovisa sitt uppdrag och att utskottet inte bör föregripa utredningens arbete. Jag tvingas dra slutsatsen att propositionen inte heller omfattar personer som är sjuka på grund av missbruk. Annars förstår jag inte varför dessa personer inte ens nämns i propositionen. vill att det ska finnas vård till alla med missbruksproblem. Bristande tillgänglighet till behandling är ett återkommande problem när det gäller vård för personer med missbruksproblem. Det är tydligt att regeringen inte har tänkt på personer med missbruksproblem när man skrivit om individuellt anpassad information om vårdgarantin. däremot vill införa en vård- och behandlingsgaranti som ger alla de människor med missbruksproblem som söker hjälp uttrycklig rätt till en påbörjad vårdplanering och eventuell avgiftning . Åtgärder bör vidtas när patienten söker hjälp. Jag tycker att det är synd att regeringen inte ens kommenterar patienter med missbruksproblem i samband med propositionen om stärkt ställning för patienten. Jag har ett flertal gånger här i kammaren efterlyst konsekvensanalyser av regeringens förslag inom vårdområdet. Vi vet att det finns stora kunskapsluckor när det gäller kvinnors hälsa, så återigen efterlyser jag en konsekvensanalys i ett könsperspektiv. Vidare är det känt att det finns skillnader mellan könen när det gäller hur man behandlas inom vården. Genom bland annat genusanalys av hälso- och sjukvården vet vi att kvinnor inte får samma vård och behandling som män trots likartade medicinska faktorer. menar att bör få i uppdrag att analysera tillämpningen och tolkningen av patienträttighetslagstiftningen också den patienträttighetslagstiftning som vi just nu debatterar i ett genusperspektiv. Vi i menar också att det verkar råda stora brister i omhändertagandet av de äldre i akutsjukvården. Därför vill att ges i uppdrag att särskilt analysera akutsjukvården och den nationella vårdgarantins påverkan när det gäller patienter . De två konsekvensanalyserna skulle säkert ha höjt propositionens hållbarhet och kvalitet. Som jag inledningsvis nämnt säger inte nej till regeringens proposition, men vi ser många brister i regeringens förslag. Jag har beskrivit några sådana i mitt anförande. Jag har också presenterat våra motioner som tyvärr avstyrks i betänkandet men som jag menar hade kunnat höja kvaliteten i framlagda förslag. Jag vill avsluta med att förklara att jag självklart står bakom båda reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. 6 (): stärker vi patienternas ställning ytterligare. Det gör vi genom att den nationella vårdgarantin regleras i lag, genom att den patient som så begär ska ha rätt till en fast vårdkontakt och genom att patientens rätt till förnyad medicinsk bedömning utökas. Att stärka patientens ställning både när det gäller att få vård och när det gäller att få rätt vård är en prioriterad fråga för och övriga allianspartier. har vi kunnat se minskade köer i vården, mycket tack vare regeringens kömiljardssatsning. går vi ett steg längre och gör vårdgarantin till lag. Det går framåt. i opposition fick jag 14 gånger avslag på kravet om en nationell vårdgaranti. stärker vi denna och, som sagt, reglerar den i lag tills vidare enligt samma tidsgränser som . Om inte lyckas uppfylla tidsgränserna ska man dessutom se till att patienten utan extra kostnad kan få vård hos en annan vårdgivare. Skyldighet föreligger också att ge patienten individuellt anpassad information om hur vårdgarantin fungerar och om vilka rättigheter patienten har. Vårdens verksamhetschefer får ett tydligare ansvar för att patientens behov av trygghet, samordning, kontinuitet och säkerhet i vården tillgodoses. Om så behövs eller om patienten så begär ska en fast vårdkontakt utses för patienten. En av mina första debatter här i det var handlade för min del bland annat om förslag om en utökad second opinion. genomför vi detta. Min slutsats blir förstås att det med en alliansregering blir resultat. Handfast och målmedvetet driver vi fram förslag och beslut som stärker patientens ställning. I propositionen redovisar regeringen de ganska många insatser som gjorts för att förtydliga och förstärka patientens ställning och för att öka patientens valfrihet. Lagen om valfrihet LOV fritt vårdval, en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning per telefon och via Internet, skärpt tillsyn, öppna jämförelser, kvalitetsregistrering och den funktion för oberoende granskning som är under uppbyggnad är några exempel. , den nationella cancerstrategin och är andra exempel på sådant som till viss del syftar till att stärka patientens ställning. Sammantaget innebär således Alliansens hälso- och sjukvårdspolitik så här långt en kraftfull förstärkning av patientens ställning. och lyfter upp frågor som jag tycker är viktiga. Hur ser vi till att alla inom vården, oavsett var man bor och oavsett vilken diagnos man har, har möjligheten att få del av de skyldigheter och rättigheter vi har som enskilda och som patienter? Vi vet att personer med psykiatriska sjukdomar har en ställning som inte alltid är så lätt att klara ut för att leva upp till den jämlika vård vi ska leva upp till. Mitt svar till är dock att hälso- och sjukvårdslagen gäller alla. Vi ska se till att alla har rätt till de rättigheter vi instiftar. Där det finns särskilt utsatta grupper tog upp exempel på det ska vi givetvis via uppföljning, via tillsyn, via sjukvårdshuvudmännens ansvar och via det samlade arbete vi gör verkligen anstränga samhällsapparaten för att se till att alla får sina rättigheter tillgodosedda. Det görs alltså mycket, men det finns fortfarande mycket kvar att göra. Vi är inte färdiga. Jag kan lova att vi från allianspartierna kommer att presentera ytterligare en rad förslag som vi avser att genomföra under nästa mandatperiod. Vi är i stort sett överens om förslagen i dagens betänkande, och jag tycker att det är bra. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 7 () replik: Att jag lyfter upp frågan om patienter med psykiatriska sjukdomar speciellt beror på att jag själv har erfarenhet av att man glömmer bort denna grupp i lagstiftningen. kommer säkert ihåg utredningen om patientens rätt. Jag tror att det var 1998 den kom. Jag var inte riksdagsledamot då utan kommer så väl ihåg att jag deltog i ett seminarium där man presenterade denna utredning, och jag ställde frågor utifrån det perspektiv som människor med psykisk sjukdom har, alltså hur man kommer att tillämpa lagen när deras problem behöver lösas. Jag fick till svar att man inte hade tänkt på personer med psykiatriska sjukdomar när man stiftade lagen. De fanns alltså inte med i underlaget. Jag försökte verkligen att i propositionen hitta patienter med psykiatriska sjukdomar och deras rätt och möjlighet till stärkt ställning, men jag gjorde inte det. När det gäller second opinion har motionerat om utökning också för patienter med psykiatriska diagnoser, men jag kan inte hitta något bevis om utökning när det gäller second opinion för personer med psykiatriska sjukdomar. 8 () replik: Som jag sade i mitt anförande är utgångspunkten att hälso- och sjukvårdslagen gäller alla. Vi har en uppgift ifrån beslutsfattare och ifrån de myndigheter som har ett särskilt uttalat ansvar att se till att man lever upp till detta. Det är nödvändigt att vi när det gäller de grupper som är särskilt utsatta inom vården och i samhället har räknat upp ett antal av dessa grupper är extra noga med bevakning och tillsyn för att se till att även de har rätt till och får de möjligheter vi avser att man ska ha. Vi pekar inte ut några särskilda diagnoser eller sjukdomsgrupper, utan vi ska ta ett samlat ansvar för att se till att de lagar vi stiftar gäller alla i det här landet med en speciell bevakning och kontroll, som jag har sagt, för de personer som kanske inte alla gånger har möjligheter att själva bevaka sina intressen fullt ut. 9 () replik: Självklart gäller hälso- och sjukvårdslagen alla personer, men när det gäller patienträttigheter har vi erfarenheter av att de är sämre inom den psykiatriska vården än inom den somatiska vården. Därför hade jag förväntat mig att denna proposition och denna lag skulle ha haft i alla fall något slags ambition att förbättra patientsäkerheten just för den grupp som det finns vetenskapliga bevis för har sämre patienträttigheter än den som drabbas av en somatisk sjukdom. I till exempel § 2 i den nya lagen står det att patienten ska ges individuellt anpassad information om sina möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Jag tror alltså att man har dessa ambitioner, men i verkligheten är det inte möjligt för patienter med psykiatriska sjukdomar att utnyttja den valmöjlighet man här lovar. 10 () replik: Även § 2 i hälso- och sjukvårdslagen omfattar personer med psykiatriska problem, och att det står individuellt anpassad betyder att man måste utforma och tillämpa på ett sådant sätt att mottagaren av informationen också har möjligheter att tillgodogöra sig den. Det är ett väldigt viktigt kommande arbete jag instämmer gärna i det för att se till att lagens tillämpning blir så som det är tänkt. Det ska läggas upp så att det går att leva upp till individuellt anpassad information. När det sedan gäller uppföljning och utvärdering är det också någonting som både propositionen och vi i utskottets övervägande lyfter fram. Det är ett jobb som regeringen aviserar att den ska göra, och då är det min absoluta utgångspunkt att de berättigade farhågorna att det är svårt att nå vissa grupper ska beaktas. Man får särskilt beakta dessa utsatta gruppers behov. 11 (): I stora drag är vi överens i socialutskottets betänkande SoU7 Stärkt ställning för patienten. Utskottet ställer sig bakom de förslag som finns om att på olika områden bidra till att ytterligare förstärka patientens rätt inom hälso- och sjukvården. Det gäller bland annat vårdgaranti, fast vårdkontakt och förnyad medicinsk bedömning. Vi socialdemokrater har dock ett särskilt yttrande tillsammans med om missbruksfrågan, och jag vill därför mycket kort säga några ord om detta. En person som missbrukar droger alkohol eller narkotika behöver stöd för att kunna sluta med sitt missbruk. Att bryta ett missbruk är inte lätt, och individen behöver oftast både motivation och ett kraftfullt stöd från omgivningen för att klara detta. Samhället har allt att vinna på att förebygga missbruk när det är möjligt, men när missbruket är ett faktum anser vi socialdemokrater att det måste finnas möjlighet till vård och behandling. När viljan och motivationen finns där måste samhället kunna erbjuda de insatser som behövs. Utredningen om patientens rätt i vården identifierade några områden som särskilt angelägna att åtgärda: tillgänglighet, samordning av olika vårdinsatser samt patientens delaktighet i vården. Om man vill stärka patientens ställning på allvar måste man se de speciella problem som personer med missbruksproblematik har. Mot denna bakgrund anser vi att det behöver införas en särskild vård- och behandlingsgaranti för människor med missbruksproblematik, alternativt att nuvarande vårdgaranti omformas för att också tydligt inbegripa människor med missbruksproblem. Den nuvarande vårdgarantin är inte anpassad för den behandling som missbruksproblem kräver, till exempel avgiftning, vårdplanering och samordning. Människor med missbruksproblem är en särskilt utsatt grupp som behöver särskilt stöd. Hur tidsgränserna bäst utformas för att inbegripa avgiftning, vårdplanering och möjlighet till ökad valfrihet när det gäller behandlingsalternativ anser vi bör utredas. Vi har i den socialdemokratiska gruppen tillsammans med och träffat den statlige missbruksutredaren, som tittar på dessa frågor just , och vi ser fram mot de förslag som väntas på detta område. Mot bakgrund av pågående arbete avstår vi socialdemokrater från att reservera oss. Vi har emellertid för avsikt att noga följa frågan och förbehåller oss rätten att återkomma i ärendet. Med det anförda yrkar jag bifall till förslaget i socialutskottets betänkande SoU7, Stärkt ställning för patienten. 12 (): Det är ett ganska unikt beslut som ska fatta . Detta är ett betänkande där riksdags sju partier i den fråga som för väljarna ett valår är den andra viktigaste frågan till stor del är överens om de förslag som vi lägger på bord. Det är rätt unikt ett valår. Jag hoppas också att vi när vi möts på barrikaderna utanför det här rummet kommer att tydliggöra att vi tillsammans nu har stärkt patientens ställning. De förslag som alliansregeringen har presenterat för är till stor del godkända av även Socialdemokraterna, . Vi har länge i haft makten att stärka patientens ställning. Men vi har inte fullgjort det. möjliggör vi detta när vi lagfäster de garantier som vi länge har haft i verksamheten men som inte har varit lag. Det här är självklart i många andra länder runt omkring oss. Men det har inte varit det i . Det är faktiskt som så att vi till och med kommer att ha en begränsning i lagen som säger att patienten inte har rätt till behandling utanför sitt eget landsting. Den lagändringen gör vi först , 2010. Det är så att man ropar: Äntligen, fru talman, är den begränsningen för patienten borta ur lagen! Det här är historiskt, för det finns inga följdmotioner till propositionen. Propositionen antas därmed enhälligt. Att oppositionen står och applåderar oss vore kanske mycket sagt, men vi får väl se när vi möts på barrikaderna vad vi får för ljud i skällan. Detta är en liten del i den rad av åtgärder som alliansregeringen presenterar för att stärka patientens ställning, inte bara på papperet utan också till innehållet. Vi är överens om den gemensamma solidariska finansieringen av hälso- och sjukvården. Det ska komma via skatten. Men patienten har haft en alltför underordnad ställning i lagstiftningen. Det är det som vi nu förändrar i praktiken. Ett av de viktigaste maktmedlen för patienten är information. Det är viktigt att möjliggöra att rättigheten inte bara finns i lagen, som vi nu fattar beslut om, utan också i information, så att man kan använda sin rättighet i praktiken. Det blir nu tydligt att landstingen ska se till att patienten utan extra kostnad för honom eller henne ska få vård hos en annan vårdgivare om inte uppfyller det som står i garantin. Landstingen ska dessutom åläggas att ge patienten individuellt anpassad information om garantin och rättigheterna. Detta är tyvärr någonting som ännu inte är praktisk verksamhet. Jag ska läsa upp ett exempel som gäller i . Han hade behov av en fetmaoperation så sent som . Han hade inte under ett års väntetid fått information från sjukhuset om att han kunde vända sig till ett annat sjukhus med kortare väntetid. Det är inte någonting som någon har sagt till mig, säger i . Jag skulle gärna ha åkt vart som helst för att få min operation utförd, tillägger han. Sjukhusets respons på detta är att sjukhuset inte berättar för patienterna att de kan söka information någon annanstans, även om de får vänta mer än . Flera sjuksköterskor, som i det här fallet radion har pratat med, har medvetet hållit inne med information om dessa möjligheter eftersom man inte vill möjliggöra detta för patienten. Jag pratar om fjolåret, 2009. Det gäller någonting som förut inte har varit en rättighet i lag men som praxis har kopplat till vårdgarantin. blir det här en rättighet i lag.