prot · GX0976 · 2010-02-17 00:00:00 — Det är första gången högern vunnit ett presidentval sedan militärregimen avskaffades. Risken finns att mycket av det reformarbete som den förra presidenten genomförde kommer att rivas upp av den nya högerinriktade regimen och att klyftorna och polariseringen i kommer att öka igen. Den nya regeringen i , som presenterades av tillträdande president , har dessutom endast 6 kvinnliga ministrar av totalt 22 till skillnad från Bachelets regering där ministerposterna fördelades lika mellan kvinnliga och manliga politiker. Även om på grund av konstitution inte kunde omväljas på presidentposten ser man henne framför allt från olika vänsterpartier, människorätts- och kvinnorättsorganisationer som en stor ledargestalt och förebild i hela den här mansdominerade regionen. Med tanke på kvinnornas situation i många av länderna med brist på utbildning, hög förekomst av misshandel och världens strängaste och mest inhumana abortlagar är det viktigt med kvinnor i politiken och i opinionsbildande församlingar. Kvinnorna är också på stark frammarsch. fick en kvinnlig president, i har hälften av ministerposterna gått till kvinnor och i har president börjat lansera sin kvinnliga stabschef som kandidat till presidentvalet . När det gäller kvinnors situation och respekten för de mänskliga rättigheterna över huvud taget, inte minst ursprungsbefolkningarnas rättigheter, är det viktigt att från regeringshåll bidrar till att verka för en gynnsam utveckling. Vi kan, herr talman, verka både som enskilt land och genom EU. Som avslutning vill jag ge ett litet exempel på vad kvinnliga förebilder kan betyda. I det här fallet syftar jag på . Jämställdhetsministerns sekreterare berättade att om man frågar flickor i vad de vill bli när de blir stora svarar inte alla, som tidigare, sjuksköterska eller hemmafru. De säger att de vill bli president. Det, herr talman, är minsann inget dåligt inlägg i jämställdhetsdebatten. 64 (): Jag tänker ägna mitt inlägg i den här socialdemokratiska finalen av den utrikespolitiska debatten åt två frågor som jag tycker förtjänar att få mer plats i en sådan här debatt. Den första gäller situationen i . Folket i har tvingats utstå svåra prövningar . Deras kamp för demokrati och mänskliga rättigheter slås ständigt ned av världens kanske mest repressiva regim. Militärjuntan i tolererar ingen opposition och är en av största militärmakter. Barnsoldater, tvångsförflyttningar, systematiska våldtäkter som militärt medel samt slavarbete och tortyr hör till vardagen för det plågade burmesiska folket. slogs den så kallade saffransrevolutionen ned trots omvärldens samfällda protester. Som ytterligare sten på börda slog cyklonen till 2008 med tiotusentals dödsoffer i sitt spår. Miljoner illegala migrantarbetare från arbetar över hela , ofta under omänskliga förhållanden. sitter Aung i husarrest. Även om militärjuntan släppte vice ordföranden i hennes parti, den 83-årige , är det ingen tvekan om att militärjuntan ämnar behålla sitt järngrepp över makten. släpptes, men fick uppmaningen att inte göra något som kan störa statsbygget. Juntan har meddelat att man ska genomföra val . Ingen bedömare inbillar sig att valet kommer att vara vare sig fritt, rättvist eller legitimt. Vi kräver att Aung och de andra över 2 000 politiska fångarna släpps och att regimen tillåter oppositionen att verka inför det kommande valet. har ett ansvar bilateralt, men också tillsammans med FN och EU, att ytterligare öka trycket på juntan i . Också indirekt bör utöva påtryckningar. är medlem i Asean och bör i sina relationer med , , och de andra Aseanländerna prioritera utvecklingen i och påverka deras hållning mot militärjuntan. bör verka för att fler länder slutar exportera vapen till och för ett globalt vapenembargo mot landet. och EU bör också ge ett starkare stöd till demokratirörelse. Det andra ämne jag tänker tala om nämndes i början av debatten, men jag vill fördjupa det något. Det gäller klustervapen och den så kallade Oslokonventionen, ett avtal som 104 länder har ställt sig bakom. anslöt sig efter mycket om och men till de länder som skrev under avtalet i . Det var efter en långdragen process där regeringen faktiskt aktivt motverkade det som en helt enig riksdag hade ställt sig bakom. Regeringen verkade för att undanta den svenska bombkapsel 90. Utrikesministern spelade ett flertal gånger ned betydelsen av Osloprocessen och kallade den en skönhetstävling utan faktisk betydelse. Till slut skrev man ändå under. Frid och fröjd, kan man tro, men icke. Det återstår en hel del arbete. måste först ratificera konventionen så att den vinner laga kraft. Sedan måste inleda destruktionen av BK 90. För att konventionen ska träda i kraft krävs att 30 länder har ratificerat den. Vi har krävt att för en gångs skull ska visa framfötterna i det här arbetet och bli ett av dessa första 30 länder. är den chansen borta i och med att och i går ratificerade konventionen. hör än en gång till eftersläntrarna i processen. Jag menar att det är ovärdigt ett land som historiskt har varit en föregångare inom nedrustning. Inte heller när det gäller att skrota innehavet av de egna klusterbomberna är något föregångsland. Vi kan jämföra med som redan har avslutat sitt destrueringsarbete efter att ha förstört inte mindre än 233 261 substridsdelar. Andra länder som , , och har redan inlett arbetet med att skrota sina klustervapen. Varför kan inte göra detsamma? Vad är det som är så svårt och tidskrävande i men så okomplicerat och enkelt i andra länder? Kan det möjligen vara så enkelt att det är viljan som saknas? Vi kräver därför två saker av regeringen. För det första att regeringen skyndsamt ratificerar konventionen, för det andra att regeringen redovisar hur många substridsdelar är i besittning av samt presenterar en tidsplan för skrotningen och sedan redovisar hur detta arbete fortskrider. I detta anförande instämde (). 65 () replik: Jag satt på rummet och hörde den socialdemokratiska interndebatten och tänkte att det inte kunde få fortgå. Jag tog en liten språngmarsch hit. Att jag inte berörde Burmafrågan beror ju inte på att jag har någon annan uppfattning om vikten av att stötta en demokratisk utveckling eller Aung som sitter i husarrest . Det är en fullkomligt förödande situation. Vi har alla varit engagerade för att stötta de krafter som verkar för en förändring i . Det är inte lätt. Det är vi alla medvetna om. Men det får inte framstå som oklart vilken hållning vi har i frågan. 66 () replik: Tack, , för repliken. Jag är medveten om att det finns ett brett engagemang i riksdag för frihet. Det visar inte minst det som finns i , de gemensamma brev vi skriver i människorättsgruppen i och de betänkanden som kommer från utskottet. Jag vill inte låta påskina att borgerligheten struntar i . Det har jag aldrig trott. Jag tycker ändå att det förtjänar utrymme i en utrikespolitisk debatt. Vi har ett ansvar att fortsätta att hålla fokus på glömda konflikter. När allt mediefokus är på jordbävningen på lider folket i , även om man lider lite mer på . 67 () replik: Det låter bra att och jag är överens om att vi har en samsyn när det gäller engagemanget för en demokratisering av . Det är en uppgift som ibland kan upplevas alldeles särskilt oöverstiglig. Som jag sade i mitt inlägg är människors längtan efter frihet obändig. Vi ser många rädda regimer som möter människors drömmar. Min övertygelse är att det i det långa loppet är människors drömmar som vinner över rädda regimer, så också i . Det är alldeles för många sådana konflikter, öppna och icke öppna, som drabbar människor. Där ska vi vara verksamma multilateralt och med stark EU-röst. 68 () replik: Jag behöver inte ytterligare instämma i detta. Det är intressant att tar upp en fråga där vi har en samstämmighet i utskottet, frågan om . Men när det gäller den andra frågan som jag talade om, frågan om klustervapen det var kanske under hennes språngmarsch finns det också en samstämmighet i utskottet om att regeringen skyndsamt ska se till att ratificera förbudet och att inleda destruktion av bombkapsel 90. Detta är vi också överens om, men om detta var det inga andra borgerliga ledamöter som sprang hit för att betyga sin överensstämmelse med vår uppfattning. Det är intressant att notera. 69 () replik: Förvisso var det så att jag sprang och inte hörde just detta inlägg. Men jag förväntar mig att vi kommer att få en ratifikation från svensk sida inom en inte alltför avlägsen framtid. 70 (): Som siste talare i denna debatt tänkte jag ta upp FN:s roll i världen. Jag hade förmånen att göra studiebesök vid FN:s huvudkontor i . Jag kunde studera närmare och det arbete som sker . Bland annat följde jag arbetet inom den sociala . Fred, säkerhet och mänskliga rättigheter är de tre centrala pelarna i FN:s verksamhet. FN måste bli tydligare i att det ska gälla för alla länder. Folkrätten måste utvecklas för att skydda människor och får inte bli redskap för stormaktsintressen eller diktatorer. Det är ytterst viktigt att FN:s roll stärks när det gäller att avvärja potentiella konflikter mellan länder och regioner så att krig eller inbördeskrig aldrig bryter ut. FN har stora utmaningar. De välkända konflikterna i världen måste lösas enligt folkrätten. , , och är aktuella . Utöver det plågas en stor del av världens stater av etniska konflikter. Konflikter uppstår också mellan stater utifrån hur minoriteten behandlas. En nationalstat känner sig hotad av att territorier dominerade av minoriteten ska brytas loss och rent av bli delar av en angränsande nationalstat. Konflikterna på och på , konflikten mellan och samt konflikterna mellan och dess grannstater handlar mycket om detta. FN är fortfarande vårt främsta globala forum där staternas röster väger lika i generalförsamlingen. Bildandet av olika regionala ekonomiska sammanslutningar och frihandelsområden tar inte bort behovet av FN. Det gör inte heller klubbar som G8 och G20. FN är ett ventilationsredskap för globala problem och konflikter. Det är en organisation som i sina bästa stunder representerar mänsklighetens längtan efter frihet från krig och hunger samt hopp om att alla former av förtryck ska avvecklas. FN är ett embryo till ett slags demokratisk världsregering, och vi känner inte till något bättre än så . Det är ingen tillfällighet att just mänskliga rättigheter och konfliktlösning alltid har stått i centrum för FN:s verksamhet. När FN bildades diskuterade man säkerhet ur ett statligt perspektiv, eftersom det är stater som är medlemmar i . Säkerhet är ett tillstånd då stater känner sig skyddade mot faktiska, potentiella eller upplevda hot mot deras självständighet, suveränitet och politiska institutioner. I brist på en effektiv säkerhetsgaranti fortsätter tyvärr länder ofta att söka säkerhet i militära termer. Kapprustningen under det innebar att större militär kapacitet i förlängningen uppfattades som mer säkerhet. är kapprustningen kanske inte lika påtaglig, men stater har fortfarande en tendens att uppfatta säkerhet som uteslutande en militär fråga och något som endast kan garanteras av vapenmakt. Vi måste tala mer om mänskliga rättigheter, inte bara för att skydda säkerheten i länderna. Vi måste tala om att skydda människors säkerhet. Vi socialdemokrater ser det som ett viktigt framsteg att världens länder antog principen om skyldigheten att skydda vid . Principen innebär att det är varje stats ansvar att skydda sin befolkning mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och andra brott mot mänskligheten och att agera för att förebygga sådana allvarliga övergrepp. I en situation när en stat inte förmår eller inte vill leva upp till detta ansvar har det internationella samfundet en skyldighet att ingripa för att skydda en befolkning. borde mer aktivt stödja de processer som pågår som uppföljning till de antagna besluten vid . Från svensk sida borde vi också genom inte minst EU hårdare driva nedrustningskravet och försöka åstadkomma överenskommelser varigenom kärnvapen och andra massförstörelsevapen avvecklas. Antalet svältande i världen har i och med den ekonomiska krisen ökat till drygt en miljard människor. Det är det största antalet . Enligt FN:s livsmedels- och lantbruksorganisation årliga världssvältsrapport ökade antalet svältande med 100 miljoner 2009 jämfört med . Vi socialdemokrater vill också verka för att EU:s medlemsländer ska höja sina egna biståndsnivåer. Inom EU vill vi arbeta för att handelshinder för , och tas bort. Vi ska avslutningsvis vara det land som hårdast driver frågan om att avskaffa EU:s jordbrukssubventioner. 71 () replik: Jag ber om ursäkt för att jag blandar mig i den interna diskussionen. Men kammaren ska vara en öppen debattplats för oss alla. Därför begärde jag replik på anförande. Han tog mycket fasta på FN och en reformering av FN-systemet. Det är oerhört viktigt att vi väljer den multilaterala vägen, precis som jag sade tidigare. har en mycket tydlig profil i den delen att backa upp och stötta men också att försöka åstadkomma ett effektivare FN, ett FN som har förmåga att handla. Där kommer frågan om responsibility to protect, alltså skyldigheten att skydda inte bara staters utan också människors rätt, in. FN har uttalat det, men det finns få som är beredda att göra det. Det viktiga inslaget som har kommit i det sammanhanget är ICC, den . 72 () replik: Jag vet inte om fråga gällde att vi ska driva den av FN 2005 antagna resolutionen om skyldigheten att skydda. Vi socialdemokrater stöder självklart den reform som innebär att det finns möjlighet för FN som organisation att ingripa om det finns evidens för att ett land inte kan skydda sin befolkning. Vi stöder helt denna reform. Det är klart att vi ska påverka andra länder och representanter på alla möjliga sätt så att de följer oss. 73 () replik: Frågan är inte om Socialdemokraterna stöder FN eller skyldigheten att skydda också människor och inte bara stater. Den intressanta frågan är hur man åstadkommer ett FN eller en ordning i världen som gör att detta inte bara handlar om ord. Då finns det en spännande fråga. Från majoritetens och regeringens sida har vi sagt att vi är beredda att göra insatser ute i världen. Men jag vet och har också hört i debatten att man från oppositionens sida har en mycket svalare inställning när det gäller förmågan och viljan att vara med ute och göra insatser, ibland också när säkerhetsrådet inte har signalerat att man vill skydda människors rätt. 74 () replik: Vi socialdemokrater stöder alltid FN-beslut. När det gäller FN-mandaterade insatser och sådana beslut försöker vi på något sätt delta. deltar vi i olika operationer. Det gäller då både militära och humanitära insatser ute i världen. Men det är alltid utifrån FN-mandatsbeslut så att det är klart och tydligt att vi följer FN:s beslut, inget annat. Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2009/10:224 Till Interpellation 2009/10:224 Statlig verksamhet i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag 2009/10:228 Till Interpellation 2009/10:228 Regeringens hantering av krisen inom läkemedelsindustrin av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är nationella samt utrikes resor. () Enligt uppdrag 2009/10:247 Till Interpellation 2009/10:247 Tvångsgiftermål och arrangerade äktenskap av Amineh Kakabaveh (v) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:SkU31 och SkU32 betänkanden /10:JuU13, JuU17 och JuU18 betänkande 2009/10:KU35 betänkande 2009/10:SfU11 betänkande 2009/10:KrU7 5 § Enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU11 Enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion m.m. (prop. 2009/10:51). 75 (): blir politik teknik, och ibland blir teknik politik. I fråga om det vi ska debattera är det på ytan mer teknik än politik. Men skrapar man på ytan hittar man politik. Det är politik var gränsen ska gå eller om det över huvud taget ska vara någon gräns när man köper och säljer egenproducerad förnybar el på nätet. Politik blir det också när vi ska komma fram till hur vi ska uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle genom att byta elsystem och gå över till förnybar elproduktion. Jag är övertygad om att vi är överens om att vi på något sätt måste hjälpa den lilla elproducenten eftersom just små elproducenter kan hjälpa oss med att ställa om till ett hållbart samhälle. Just kan vi konstatera att en av våra stora elproducenter fullständigt har abdikerat från investeringar i det förnybara och satsar ännu mer på fossila alternativ detta enbart för att vinstmaximera. Det som gör mig mest arg är att bolaget i fråga ägs av svenska staten. En fundering som jag har är om de partier som väljer att inte delta i dagens debatt inte är så mycket för ett hållbart samhälle och för förnybar elproduktion. Är det så? En annan fundering handlar om att regeringens energipolitik i dagens har svårt att få stöd hos regeringens partier. Att med en borgerlig regering tro på en långsiktig energipolitisk lösning över blockgränsen är en utopi. Genom att inte komma med långsiktiga lösningar för energipolitiken hotar den borgerliga politiken svensk sysselsättning, svensk konkurrenskraft och svensk välfärd. Kan regeringen dessutom inte styra sitt eget bolag till att ställa om till förnybar energiproduktion är det en fullständig katastrof för det hållbara . behöver en långsiktig energipolitik som tryggar energitillgången och ger ett elöverskott. Vi behöver investera i energisystemet , inte . Vi behöver genomföra en lugn och trygg omställning av energisystemet. För att kunna fasa ut den icke fossilfria elproduktionen är det viktigt att uppmuntra småskalig elproduktion. Dessa producenter måste tillåtas att på ett enkelt sätt ansluta sig till elnätet. Vi socialdemokrater vill att den svenska tillgången till el tryggas, något som denna vinter är en högaktuell fråga. De energisystem som finns i måste ställas om och bli långsiktigt hållbara. En förstärkning av överföringskapaciteten är nödvändig för att det ska gå att fortsätta med utbyggnaden av förnybar elenergi. Med den snabba utbyggnaden av förnybar energi och med satsningar på en effektivare elanvändning kommer att inom en överskådlig framtid ha ett betydande elöverskott. Detta ger oss en försörjningstrygghet. Elmarknaden fungerar inte som det var tänkt. Det krävs en mängd åtgärder för att förbättra denna. Det behövs nya aktörer på elmarknaden, vilket underlättas av en effektiv och tydlig tillståndsprocess, samt decentralisering och småskaligt ägande av produktionsanläggningar. Den svenska elmarknaden präglas i alltför stor utsträckning av oligopol med ett fåtal aktörer som dessutom i flera fall samäger viktiga produktionsanläggningar. Utvecklingen av den förnybara elproduktionen öppnar upp för fler aktörer, vilket kan leda till en ökad konkurrens och en bättre prisbildning. Genom en effektiv och tydlig tillståndsprocess vill vi underlätta för nya aktörer att komma in på elmarknaden. Vi tycker också att samägandet av kärnkraftverk bör begränsas och att konkurrensproblemen på vattenkraftsområdet måste åtgärdas. Vi vill skärpa övervakningen på elmarknaden. Vidare tycker vi att åtgärder som kan öka flexibiliteten i elförbrukningen och små elproducenters möjligheter att sälja sin el är positiva. Men innan vi binder oss vid någon form av beslut vill vi avvakta den tillsatta utredningen och se resultatet i dessa frågor. Detsamma gäller elcertifikatssystemet. Jag yrkar bifall till reservation 2. 76 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3. Det betänkande som vi ska diskutera handlar om enklare och tydligare regler för förnybar produktion. Detta låter intressant. Med spänning läste jag propositionen om det här. Tyvärr fullföljer man inte tankegångarna fullt ut, utan en rad frågor återstår att diskutera. I mitt anförande tänker jag ta upp hur elmarknaden fungerar. Det känns verkligen aktuellt med tanke på de elpriser som vi upplevt och hur vi mäter och debiterar elen detta utifrån små elproducenters möjligheter att bidra till den svenska energiförsörjningen. Målet beträffande elmarknaden är trots allt att åstadkomma en effektiv sådan med en fungerande konkurrens mellan elleverantörerna. Tanken är att det ska leda till en god tillgång på el till internationellt gångbara priser konkurrensmässigt och till gagn för vår basindustri. För att åstadkomma detta avreglerades elmarknaden . En elbörs skapades på den nordiska elmarknaden, . Det var nog många som chockades då elpriset sköt i höjden och under en viss timme nådde fantastiska . veckan innan kunde det handlas med el till ett pris av . Den fråga man kan ställa sig är: Vad var det som egentligen hände, och hur kunde det komma sig att det hände? Vi har ju en marknad som ska kunna hantera den typen av frågor. Debatten blev stor. Många krävde reglering igen. En del kallade börsen för . En del påstod att vi hade en elbörs som manipulerades av våra tre stora företag. Debatten var lång och delvis minst sagt bitsk, kan man säga. Men, herr talman, på något sätt måste man väl ändå säga att marknaden fungerar. Det är tillgång och efterfrågan som ska vara avgörande i prissättningen, och så sker normalt sett. El är dock inte vilken vara som helst, utan elpriset påverkas av en rad andra faktorer som inte har med marknadens funktionssätt att göra. Det är skatter och nätavgifter med mera, som beror dels på politiskt fattade beslut och dels på ägande av nätet. Det är klart att det då inte är så mycket mer än den sista producerade kilowatttimmen som blir helt avgörande för prissättningen. Själva misstanken att marknaden och är manipulerad borde få till följd att man undersöker hur det är. Möjligheten att kräva ut handlingar från måste vara en angelägenhet för svenska staten, som ändå är med och äger . Detta har krävts av olika aktörer för att man skulle få se och för att misstanken om huruvida det fungerar finns, men har sagt nej. De lämnar helt enkelt inte ut papper. Detta är ett av de krav som måste till för att man ska kunna få en effektiv studie av hur elmarknaden fungerar och få den att fungera på ett bättre sätt. För att den svenska elmarknaden ska fungera måste några saker förbättras. av elproduktionen i ägs och kontrolleras av tre kraftproducenter. Det är inte bra. Vi har en oligopolliknande situation som behöver begränsas, och vi måste alltså arbeta här i riksdag för att underlätta för små elproducenter att komma in. Så är inte fallet. Överföringskapaciteten mellan de nordiska länderna måste också byggas ut för att på det sättet få ett bättre flöde av energi när det behövs utbyte. De flaskhalsar som finns leder till högre priser än vad som vore fallet om vi hade en fungerande elmarknad och fungerande elnät. Samägande av kärnkraften bör också begränsas. Detta är en fråga som jag har tagit upp tidigare och som har drivit. Det är glädjande att också regeringen tittar på saken , men det tar tid. Det tar , ska man väl säga. Det måste till en effektiv övervakning av elmarknaden. För att den ska bli effektiv måste man ha tillgång till viss information från . Annars är det inte möjligt. Vi måste också underlätta för förnybar el att komma in på marknaden. Hur hanterar då regeringen och för den delen utskottets majoritet frågan om reformering av regelverket kring förnybar elproduktion och de motioner som finns med anledning av propositionen? Utskottet skriver att en förutsättning för en väl fungerande elmarknad är att det finns välinformerade kunder som har möjlighet att reagera på marknadens prissignaler. Då undrar jag: Jaha, hur då? Ingenstans står det nämligen någonting om hur detta ska gå till. Skriver man att det är en av grundförutsättningarna för att få en väl fungerande marknad måste man ändå ge någon hint om hur detta ska ske.