prot · GY0936 · 2010-12-16 00:00:00 — (MP) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 9 (Livsmedelsstrategi) 1. utskottet 2. res. 5 (S) Votering: 192 för utskottet 111 för res. 5 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 23 MP, 20 FP, 17 C, 20 SD, 18 KD För res. 5: 94 S, 1 MP, 16 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 1 MP, 4 FP, 6 C, 3 V, 1 KD Punkt 11 (Jordbrukets konkurrenskraft) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 134 för res. 7 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 20 FP, 17 C, 20 SD, 18 KD För res. 7: 94 S, 24 MP, 16 V Frånvarande:18 S, 12 M, 1 MP, 4 FP, 6 C, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § (forts. från 7 §) Socialförsäkringsområdet (forts. SfU1) 156 (MP) replik: Jag begärde replik när vi diskuterade i socialförsäkringsdebatten för att fundera över vad det egentligen var som sade. stod vi i den här kammaren och beslutade om ändringar i reglerna eftersom det behövde göras justeringar. Det insåg även alliansregeringen att man behövde. Vi bytte orden särskilda skäl mot om det inte kan anses oskäligt. Det var några små ändringar för att inte människor skulle behöva kastas ut. Även alliansregeringen tyckte ju att det var orimligt. Är nöjd med hur det blev? sade sedan i Ekot att en snabb översyn inte borde vara så komplicerad att genomföra. Det handlar i första hand om att se till att tillämpningen av regeringens sjukregler fungerar, sade hon. Är det inte längre nödvändigt med en snabb översyn, enligt ? Eller är det snabbt att säga att det kanske kommer om när vi i majoriteten i slutna rum i så kallade interdepartementala utredningar har fått fram ett förslag? Eller står inte längre för det hon sade i Ekot ? 157 (C) replik: Jag står verkligen för det jag säger. Jag tycker att jag var oerhört tydlig i mitt anförande när jag sade att förändringarna ska komma nu och att jag vill se dem väldigt snabbt. Ministern sade till oss i utskottet att det skulle ske i närtid och under vårvintern. Så uttryckte ministern sig. Jag är en av dem som vid alla tillfällen då det är möjligt påtalar och driver att det är viktigt att de kommer då. Det som var föremål för diskussion tidigare, och jag tror att det också handlade om det i Ekot, var att man avsåg att vänta med förändringarna till den stora var klar. Då sade jag: Nej, vi ska inte vänta så . Vi ska verkligen se till att det här sker så snabbt det går. har vi varit här i . Om man kommer med ett förslag till förbättringar måste jag säga att det är så snabbt som man över huvud taget kan arbeta. Det får inte bli som när ni tidigare beskyllde oss för att vi gjorde saker och ting för snabbt och slarvigt. ska vi verkligen ha underbyggt de förändringar som jag kallar för småjusteringar. Man använder ord på olika sätt. Det jag menar med småjusteringar är sådant som man kommer med nu med detsamma . 158 (MP) replik: Det är väldigt intressant att lyssna på . Förändringar ska komma , sade . När vi diskuterade frågan med ministern i utskottet fick ministern en konkret fråga den kan vi säkert prata vidare om senare i debatten om hur det kommer att ta innan man får fram förslag. regler är sådana att man måste lägga fram förslag senast för att de ska kunna behandlas innan sommaruppehållet och därmed träda i kraft tidigast . Jag tycker att det är väldigt sunt att regeringen äntligen har insett att man måste göra någonting, att man måste göra det ordentligt och att man inte kan vänta till 2013. Det är lite olika ändringar av lite olika regler som behöver göras. Jag blir inte klok på vad och egentligen vill. Direkt efter valet pratade man om en snabb översyn. Då uppfattades det så att man skulle kunna få fram en ändring som i princip kunde träda i kraft . är vi snart framme . Några förslag är inte framlagda . Vad är det som gör att ändå inte vill ge ett sådant uppdrag till regeringen? Det är ju faktiskt vad det handlar om om man skulle yrka bifall till den reservation som vi har i betänkandet och som vi nu har att ta ställning till. Det innebär ett uppdrag till regeringen att återkomma med förslag. Kan vi få en utskottsmajoritet bakom det blir det ju ett tydligt uppdrag till regeringen. 159 (C) replik: I den reservation som De rödgröna har ingår det fem olika punkter. Några av de punkterna handlar om att tidsgränserna ska avskaffas, om att man ska höja taket och om avstämningsmöten. Det är mycket. Reservationen handlar inte bara om att detta ska komma snabbt. Jag ställer inte upp på de här andra punkterna. Jag tycker att avstämningsmötena inte fyllde någon funktion. De gjorde inte att folk kom snabbare tillbaka till arbetet. Jag ställer inte upp på att tidsgränserna ska avskaffas. Därför ställer jag inte upp på reservationen. Däremot kan man diskutera vad en snabb översyn innebär. Ministern använde uttrycket närtid när han var i utskottet. Närtid för mig är . Jag tycker också att vårvintern är snabbt. Det innebär att vi skulle kunna behandla ärendena under nästa halvår, under vårsessionen, här i . Det är viktigt. Jag håller med om att det är viktigt att vi kan fatta beslut innan sommaruppehållet i . Jag ska medverka så mycket jag kan till att det blir möjligt. Det vill jag verkligen deklarera. 160 (KD): Det är ett otroligt svårt område som vi debatterar . Det är ett område som är väldigt viktigt för oss. Jag tror att det inte finns en enda ledamot av kammare som inte under valrörelsen har träffat någon människa som upplever sig drabbad av sjukförsäkringen. Jag tror inte att det finns en enda ledamot som inte har någon i sin egen närhet som är beroende av sjukförsäkringen och som på något sätt känner att detta är något som inte fungerar optimalt. Men jag tror inte att det var någon av oss som inte redan innan förändringarna genomfördes hade någon i vår närhet, bland våra närmaste anhöriga, bland våra vänner eller bland våra grannar, som även då upplevde att försäkringen inte var vad den borde vara. Vi har genomfört otroligt svåra förändringar av ett system som inte fungerade. Jag erkänner gärna att allting inte blev rätt. Det vet jag att ministern också gör. Vi måste våga se att när vi gjorde den stora förändringen lyckades vi inte uppnå vår ambition fullt ut. Ambitionen är, och ambitionen kommer att fortsätta att vara, att varje person som är sjuk men har en förmåga att arbeta ska få hjälp och stöd för att ta vara på den förmågan att arbeta. ska varje person som är för sjuk för att arbeta känna en trygghet i en sjukförsäkring som garanterar att man får en ekonomi som fungerar trots att man är sjuk och inte kan försörja sig genom arbete. Det är en otroligt högt ställd ambition. Jag möter en del som jobbar på som säger att det är omöjligt och att det inte går att leva upp till detta. Men jag och menar att vi inte kan ge oss. Så länge det finns en person som kommer i kläm ska vi fortsätta att försöka göra allt vi kan för att förbättra systemet. Genom förändringarna i sjukförsäkringen har vi gjort stora förbättringar för många människor som förut inte alls fick den hjälp de behövde. Genom det förslag som oppositionen har lagt fram om att ta bort tidsgränser skulle man inte hjälpa de här människorna. Det är människor som faktiskt har kommit tillbaka till arbete. Jag använder ord som jag har hört från personer som själva har varit med om förändringen. De säger: Jag har fått tillbaka mitt liv. Det är det de upplever. Men den andra sidan finns också. Det finns människor som känner att de är i kläm. Det finns människor som känner att de inte får den hjälp och det stöd de behöver och som inte känner den ekonomiska trygghet som vi vill att alla ska kunna känna när man har drabbats av sjukdom. En av de bästa sakerna med reformen är att vi har fortsatt minskningen av inflödet till sjukförsäkringen. Det är jätteviktigt. Det är inte så att vi säger att vi inte vill ha människor i sjukförsäkringen därför att vi tror att människor blir lyckligare och gladare så där i största allmänhet om vi inte skulle ha någon försäkring. Det är fortfarande så att alla som är för sjuka för att arbeta ska ha en trygghet i försäkringen. Men vi vet, genom den forskning som finns och som har berörts av mina allianskamrater här i talarstolen också, att sjukförsäkringen i sig kan vara skadlig. Om man har möjlighet att arbeta men inte ges chansen därför att man inte får rätt hjälp och stöd kan man bli sjukare av att vara sjukskriven. Jag tittade på tv-sändningen av Svenska hjältar . Där lyfte man fram en tjej som förebild. Hon heter och fick en mycket allvarlig sjukdom när hon var i tonåren; jag tror att hon var . En av hennes kompisar sade någonting som verkligen grep mig, och det var när hon tittade på och sade: Hon har flyttat hemifrån och har körkort och heltidsarbete. Det har inte ens jag. Det säger alltså den friska kompisen om som förlorat händer, fötter och delar av armarna och benen. Hon har ett heltidsarbete. Hon har körkort. Hon har ett självständigt liv. Det har hon för att hon fått hjälp och stöd. Hon är en hjälte eftersom hon är en förebild. Vi ska ha ett sjukförsäkringssystem som fungerar för dem som inte orkar vara hjältar. Alla orkar inte vara det. När man drabbas av sjukdom kan man verkligen hamna på botten, och då måste vi ha ett system som ser människorna och hjälper dem. Det är det tidsgränserna är till för. Vi har en stor utmaning med att fortsätta att förbättra sjukförsäkringssystemet. Mycket måste vi göra väldigt långsiktigt, för det finns stora problem som varken de förändringar vi gjorde under förra mandatperioden kunnat avhjälpa eller någon tidigare regering tagit tag i. Det jobbar vi med i den parlamentariska . Ett stort problem som vi tittar på är de som inte täcks ordentligt av det nuvarande sjukförsäkringssystemet, som ju utgår från inkomstbortfall. Vi har nämligen människor som inte kommer in ordentligt i försäkringen då de aldrig haft någon inkomst. Därmed har de ingen inkomst som faller bort, men likväl har de en svår ekonomisk situation. Den försäkring som vi haft och den som vi har är inte tillräckligt för dessa grupper. Det är viktigt att vi har ett system som mycket bättre tar till vara sjuka människors förmåga. Att man är sjuk är nödvändigtvis inte i sig ett hinder för att kunna arbeta. Men alla kan inte prestera till . Alla kan inte producera lika snabbt och effektivt. Vi måste bli mycket bättre på att uppmuntra de arbetsgivare som faktiskt tar sitt ansvar. Det finns mycket bra förebilder bland arbetsgivare, sådana som säger: Vi vill anställa personer just för att de har ett arbetshandikapp eftersom vi ser att de tillför oss någonting. hade i sitt valmanifest ett förslag där vi sade att vi som offentlig arbetsgivare måste göra just detta. Vi måste vara förebilder. Vi måste vara de som visar att människor oberoende av vilken förmåga de har kan vara en tillgång om vi inte tittar på var människor brister utan i stället tittar på vad de kan. I den sjukförsäkring vi har och med de förändringar vi har gjort finns en hel del frågetecken som vi nu håller på att titta på. Vi måste fundera vidare på hur vi ska kunna ge hjälp och stöd till dem som inte haft någon inkomst tidigare, till dem som varit borta länge från arbetsmarknaden, kommit över till Arbetsförmedlingen och kommer tillbaka till sjukförsäkringen. Kanske har de varit borta alldeles för länge för att ingen brytt sig om att ge dem den hjälp och det stöd de behöver. Därför är vägen tillbaka alldeles för lång. Vi måste fundera på om rätt personer förs över från sjukförsäkringen till Arbetsförmedlingen eller om fler borde omfattas av att få en långsiktig sjukförsäkring. Tratten in för att få permanent sjukersättning är väldigt trång. Vi måste fundera på om den är för trång. Vi måste fundera på om Arbetsförmedlingen i en del fall kanske ska kopplas in lite tidigare, inte vänta tills det har gått utan öka möjligheten för Arbetsförmedlingen och att gemensamt ta sig an personer där man redan tidigt kan se att sjukdom inte är det största problemet, utan det är hjälpen vidare till arbete som dessa personer har störst behov av. Vi måste fundera på hur ersättningen ska beräknas då man gör en arbetsprövning. Det är några av de saker som jag tillsammans med ett par andra kristdemokrater funderar över i en arbetsgrupp. Vi måste fråga oss vad mer som behöver göras. Vi har stora utmaningar. En del av dem kan vi återkomma till . Förslag kommer under vårvintern, som vi hört från ministern och departementet. En del utmaningar måste vi gemensamt titta på i den parlamentariska utredningen ännu mer långsiktigt. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 161 (S) replik: Tack, , för anförandet! Det är intressant att höra de olika begreppen , vårvintern, som sedan korrigerades till . Vi har fått höra olika tidsangivelser för när ni avser att göra justeringar i sjukförsäkringsreformen vad gäller de uppenbara felaktigheter som finns. Jag kan förstå att många är oroade över att de inte får klara besked i frågan. Det är ett av skälen till att kristdemokraten i gick ut och uppmanade: Rösta rödgrönt. Så säger en ledande kristdemokratisk politiker. Det är förklaringen till att handikappförbunden nu tillskriver oss alla och tycker att vi ska stödja den motion som finns så att någonting händer. Jag kan förstå om den oron dessutom ökar när vi hört säga att det var Finansen och som stoppade möjligheten att göra korrigeringar. För att försöka få fram lite tydligare besked från undrar jag om det var och som stoppade möjligheten att göra korrigeringar i sjukförsäkringen och om något talar för att ni kommer att få göra korrigeringar i närtid. Och vad innebär i så fall närtid? Vad ska de som utförsäkras eller nollklassas tro? talade väl och engagerat om unga förtidspensionerade, men faktum är att antalet ökar kraftigt. Dessutom nollklassas många av dem, ställs helt utan möjlighet till egen försörjning, inte minst på grund av att ni avskaffade den tidsbegränsade sjukersättningen. Situationen har alltså blivit värre . Det finns således ett antal saker som brådskar. Och än har vi inte fått några besked om när, var eller hur. Eller är det så att statsrådet, när han väl går till , återigen får nej, såsom traditionen brukar vara när socialförsäkringsministrarna går till i borgerliga regeringar? 162 (KD) replik: Jag är av den uppfattningen att när man sitter i en majoritet bär man ett delat ansvar. Det ansvaret finns hos hela regeringen, och det ansvaret finns hos hela majoriteten i . Det ansvaret har vi gemensamt. När det handlar om en så komplex försäkring som sjukförsäkringen tror jag inte att någon regering någonsin skulle kunna genomföra den och lyckas till från början. Under resans gång upptäckte vi saker som vi insåg riskerade att leda till felaktigheter, och vi korrigerade dem . Det arbete som just nu pågår inom våra partier är att vi samlar in erfarenheter från våra medlemmar, från våra väljare, från allmänheten, från människor som har erfarenheter och upplever att det kan vara förändringarna i sjukförsäkringen som gör att de känner att de kommer i kläm. Vi måste noga titta på vilka förändringar som behöver göras för att vi ska kunna uppnå målet med sjukförsäkringen. Ett fall som jag fick höra talas om , av en handläggare på , gällde en tjej som inte ens var fyllda och riskerade att få sin sjukpenning indragen. I hennes fall handlade det om att läkaren bara skrivit att hon hade en reumatisk sjukdom. Det fanns inget läkarintyg som berättade om de två stroke hon haft , hennes halvsidesförlamning eller bristande förmåga att tala. Det fanns inget läkarintyg på det. Vi kan inte göra någon förändring i lagen som kompenserar för att ett intyg inte har skickats in. Allt som kommer fram är inte enkelt att åtgärda via lagstiftning. 163 (S) replik: Nej, allt är inte enkelt. Det hedrar att hon dels delger sina erfarenheter av de brister som finns i sjukförsäkringssystemet, dels uppenbarligen är öppen för att det behöver göras korrigeringar. Det tycker jag är bra. Skälet till att jag frågar och försöker pressa fram ett besked är att vi nu i kammaren har ett läge där ledamöterna i samtliga partier ska ta ställning och rösta. Ett alternativ då är att ta ställning för att sätter ned foten och säger att vi inte kan vänta på att regeringen internt ska försöka komma överens, att säga att vi folkvalda regeringen är inte folkvald tycker att det behövs korrigeringar i sjukförsäkringsreformen eftersom det får ödesdigra konsekvenser när så många människor utförsäkras eller nollklassas. Alla ledamöter av riksdag har möjligheten att sätta ned foten, och därför är det också viktigt att alla som följer debatten får reda på vad det är som gör att ni inte tar det ställningstagandet. Vet ni att det kommer ett förslag om eller två, eller har ni ingen aning? Jag blev väldigt orolig när jag hörde att det var i huvudsak , och som hade stoppat de förslag till korrigeringar som har funnits tidigare, för maktförhållandena i den borgerliga regeringen har ju inte ändrats . Tvärtom är större . , och gjorde väsentligt sämre valresultat, så ökat inflytande i den nya regeringskonstellationen lär man kanske inte ha. Det gör också att väldigt många är oroade för att det faktiskt inte blir några förändringar och att det också fortsatt är viljan att göra stora kostnadsbesparingar i sjukförsäkringen som är det viktigaste i närtid. Jag har varit lika tydlig som om att vi i ska ompröva, diskutera och hitta breda och långsiktiga lösningar. Det ansvaret har vi alla för att få en hållbar sjukförsäkring. Men vi har också ansvaret här i kammaren och när vi voterar att se till att man också kan göra förändringar. Det är det handikapporganisationer, och många andra vädjar om. 164 (KD) replik: Jag hade varit beredd att rösta för en förändring om den hade kunnat göras med ett klubbslag och blivit rätt. Det förslag som oppositionen har lagt fram är inte ett förslag som skulle hjälpa de människor som upplever sig ha kommit i kläm i sjukförsäkringen. Problematiken är inte så enkel. Det behövs ett ordentligt arbete med att gå till botten med vad det är människor upplever är fel, vad som handlar om brister i lagstiftningen, vad som handlar om brister i annat regelverk, vad som kan ha att göra med brister i tillämpningen och vad som kan vara sådant som inte alls har med förändringen att göra utan beror på sådana delar av sjukförsäkringen som vi inte har ändrat men där det fortfarande finns kvar brister . Vi måste vara väldigt noggranna, och vi måste göra rätt. Att med ett slag ta bort tidsbegränsningen skulle inte leda till alla de förbättringar som bland andra handikapporganisationerna hoppas på, och det skulle dessutom innebära att vi går tillbaka till den situation vi hade innan, alltså en situation där människor blev undanskuffade, gömda och glömda och inte fick hjälp. vittnar människor om att de tack vare förändringarna upplever att de har fått sina liv tillbaka. 165 Statsrådet (M): Precis när och klev in i kammaren var jag på väg att säga att det är mycket som har förändrats sedan jag var i , men så kom jag på att jag kände förbluffande väl igen mycket. En sak man verkligen känner igen är den intima stämningen mellan en talare här uppe i talarstolen och en grupp riksdagsmän här framför. Det lär vi få leva med. Den som tror att det är en enkel och okomplicerad sak som kan göras utan att något går fel på vägen att gå ned från 73 000 nya förtidspensionärer till väsentligt mycket färre eller att gå från att ha högsta sjuktal till att ha ett mer normalt sjuktal i är inte intellektuellt hederlig. Det ursäktar inte att vi inte gör allt vi kan för att allting ska bli bra. När vi talar om system där man fattar beslut om 47 miljoner utbetalningar ska vi inte lura oss eller sjunga med änglarna och låtsas som om ifall vi bara hade fått igenom vårt förslag skulle ingen människa någonsin ha haft anledning att se ett enda bekymmer i socialförsäkringen. Jag tror att inte ens skulle vilja att kammaren skulle fatta beslut om att riva upp tidsgränserna i sjukförsäkringen, för det skulle vålla otroligt många problem. är vi på god väg att komma till rätta med problemen. Det här är en intressant debatt. Jag tror att vi alla härinne börjar kunna våra respektive positioner ganska väl. Detta är ingen recension utan bara ett konstaterande. Vi vet vad vi tycker, och vi har respekt för varandras ståndpunkt. Vi tycker delvis olika, men jag tror ändå att vi i många stycken gjorde en gemensam analys som vi inte bör slarva bort när vi nu kivas om hur vi ska gå vidare. Jag tror att vi har skäl att vårda den reform vi har gjort. Det gäller att stå för de viktiga förändringar som har gjorts och som oundvikligen kommer att uppfattas som smärtsamma om man inte vill säga att det var enklare med 73 000 nya förtidspensionärer , för då slapp vi fatta svåra beslut. Vi på vår sida vill stå för den reform vi har gjort. Vi tar också ansvar för att förbättra den reformen. Det tar lite tid, men det är det vi håller på med. Ni säger i huvudsak att ni vill riva upp reformen. Det är okej. Då tycker vi olika. Då kommer vi inte att kunna mötas. Vi återkommer, och jag kan lika gärna bringa total klarhet i den frågan. Jag sade det i utskottet : Vi kommer att återkomma med vår analys och våra förslag på vilka förändringar som ska göras. Då kommer vi att se om vi fortfarande står på helt olika sidor eller om vi kan enas om att detta är ungefär det som behöver göras och söka breda lösningar för att förbättra en reform som i sina grundvalar ligger fast. Det finns inte så mycket mer att säga om den saken just . Låt mig därför börja i en annan ända och backa ett steg tillbaka och se vad det egentligen är vi håller på med i den del av socialpolitiken som vi nu diskuterar. Svensk socialpolitik fyller den här mandatperioden. I princip fyller den , kom den första riktigt stora sociala reformen som berör vårt område. Då kom den första svenska allmänna pensionsreformen. kom den första riktiga socialförsäkringen med inkomstskydd, nämligen arbetsskadeförsäkringen. har vi oavbrutet reformerat svensk socialpolitik , och vi har kommit i ett läge där ganska många människor tycker att vi har något att slå vakt om. Vi har etablerat begrepp som är unika: generell välfärdspolitik, inkomstskydd, som har glidit över i mer moderna begrepp. Vi pratar väldigt mycket om självständighet, egenförsörjning, jämlikhet, jämställdhet, barns rättigheter och barns rätt att inte bara ärva sina föräldrars sociala situation. Vi har vunnit ett hyggligt stort internationellt erkännande för en förmåga till sociala reformer, numera översatt till EU-modeordet sociala innovationer. Vi är i denna enkla mening ett föregångsland, och det kan både höger och vänster i ganska hög grad ta åt sig gemensam ära för. På er sida var det och , och på vår sida var det och många andra som i praktiken lade de första byggstenarna till det som är den moderna socialpolitiken och som gör att vi alls har något att stå här och kivas om. Detta är en fantastisk grund för fortsatta framgångar. Det här handlar också i mycket om ett slags pragmatism, att då och då se att välfärdsbygget inte har blivit som vi ville. Man kivades om ATP-systemet här i kammaren 1959. Det hindrade oss inte att flera decennier senare göra en gemensam analys och lägga de gamla grälen åt sidan och lösa vår tids problem. Det ledde fram till pensionsreformen. hade vi en gemensam analys där vi såg att det inte gick att fortsätta i ett läge där avviker helt från resten av den moderna världen, med sjuktal som i praktiken innebar att vi var sjuka när det var högkonjunktur och friska i lågkonjunktur. Vi måste göra något åt detta, av ekonomiska skäl och av legitimitetsskäl, som vi talade om under frågestunden. Om vi inte har legitimitet i de beslut som fattas kommer vi att misstro människor som ska ha sina sjukersättningar. Kommer vi i ett sådant läge finns det ingen sjukförsäkring i världen som kan stå pall från omvärldstrycket.