prot · GY0927 · 2010-12-03 00:00:00 — Det är, och har alltid varit, ett politiskt beslut som ligger till grund för den organisation som försvaret har i . Det vittnar om våra folkvaldas förmåga och vilja att vara med och ta ett ansvar för hur försvaret är organiserat. Detta ska ministern inte avfärda med några enkla meningar. Att sedan ministern inte vill fatta beslut i dessa frågor är en helt annan sak. Men det duger inte att hålla på så, som jag sade i mitt tidigare inlägg. Det duger inte att gömma sig. Ministern måste våga ta frågan till kammare för beslut. I svaret hänvisas till en skriftlig fråga i detta ärende. Frågan är inte ställd av vem som helst utan av talesman i försvarsfrågor, . Även han oroas av denna flytt och ifrågasätter starkt det beslut som Försvarsmakten själv fått ta i denna fråga. Jag delar oro. Ministern verkar alltså inte ens ha de sina med på den handläggning han nu tillåter. Det är ingen liten sak beslutet innebär. Det verkar vara det första testet på om det ska gå att överlåta besluten om försvarets organisation till Högkvarteret. Det finns många tecken som tyder på en sådan utveckling runt om i landet. Man förbereder i en rad steg en omläggning av försvaret i den riktning som Försvarsmakten själv har bestämt. Politiken ska inte göra sig besvär. Jag var med på en föredragning av försvarsledningen i försvarsutskottet, där jag är suppleant, och just det nu nämnda kunde uppfattas som det bärande budskapet. För mig är detta skrämmande. När det gäller politikens möjlighet att påverka försvarets utformning måste man hävda att vi ska få vara med. När det gäller vinterförmågan kan vi anställa hur många soldater vi vill i . Men vad hjälper det om de inte har möjlighet att samöva med alla truppslag? Jag kan inte tänka mig att försvarsministern ens i sin vildaste fantasi föreställer sig att ett förband från ska komma upp till och samöva med förbandet där uppe. Det är dessutom inte möjligt, som jag sade tidigare, att göra detta på andra ställen än i . När vi nu går denna väg med yrkesarmé, ett högkvarter som fattar beslut om organisationen och politiken som drar sig tillbaka, vad blir då nästa större steg? Kanske ett allt närmare samarbete med Nato eller en förberedelse för medlemskap i ? Jag bara undrar. 52 (S): Jag vet att alla kommuner i har förmågan att ta emot nya resurser och se till att människor trivs och kan verka där. Oavsett om det gäller försvarsinsatser eller andra etableringar finns det bra förutsättningar särskilt i . har aldrig haft den typen av problem. Jag vill återkomma till min interpellation och mina frågor, för inte heller i sitt andra inlägg svarade försvarsministern på dem. Hur avser försvarsministern att stärka vårt försvars vinterförmåga? Och ser försvarsministern några risker med att flytta ingenjörskompaniet från i vad avser vår försvarsförmåga i vintermiljö? Där flertalet utländska försvarsmakter visar intresse av att vara och öva drar vi oss undan. Där flyr vi, och försvarsministern svarar inte på de här frågorna. 53 Försvarsminister (M): Oj, nu blev det jobbigt! Man får inte prata budget för verksamheten i . Den är tydligen helt oberoende av Försvarsmaktens budget. Tror verkligen att budgeten inte påverkar och att Socialdemokraterna kan skära bort från Försvarsmakten utan att det påverkar verksamheten i Försvarsmakten? Han har dessutom helt fel i sin beskrivning av sitt eget partis förslag. Socialdemokraterna är inte för en värnpliktsarmé. Socialdemokraterna vill ha anställda soldater och sjömän på hel- och deltid, men man saknar möjlighet att finansiera det. Det är bara för de första tre månadernas grundutbildning som Socialdemokraterna har pratat om värnplikt inte för själva armén. har också grundläggande fel när han säger att Högkvarteret självt beslutar om organisationen. Så är det inte alls. beslutar om ca 30 förband och verksamhetsställen, regeringen om fem, företrädesvis skolor, och Försvarsmakten om resten. Politiken ställer krav på Försvarsmakten och sätter mål som för all statlig verksamhet. Myndigheten själv i har vi en ordning med självständiga myndigheter avgör hur man bäst och effektivast uppfyller målen. Jag tycker att de båda interpellanterna, och , ska åka hem till och förklara vad er budget betyder i nedskärningar. Ta ett torgmöte och berätta vad minus 2 miljarder betyder för försvaret i . Ungefär var tredje soldat behöver försvinna i den nya insatsorganisationen bara på grund av Socialdemokraternas nedskärning på förbandsanslaget. Min grundfråga till de båda interpellanterna är: Vill ni ha 900 nya befattningar i , som Försvarsmaktens grundplanering såg ut, eller vill ni det inte? Ni verkar inte ens ha noterat att den stora utmaningen på våra förbandsorter nu inte är nedskärningar utan tvärtom att klara expansionen. Jag kan i alla fall notera att de båda interpellanterna inte vill finansiera expansionen vare sig i eller någon annanstans. Regeringen har faktiskt höjt ambitionen när det gäller vinterförmågan när vi säger att hela insatsorganisationen ska kunna hantera svenska klimatförhållanden, alltså hur klimatet ser ut i hela . Det begränsas inte längre till en viss typ av förband som detaljreglerar. Så var det i 2004-försvarsbeslutet men inte i 2009-försvarsbeslutet. I den nu gällande inriktningen nämns heller inte subarktisk förmåga eller någon annan utpekad klimatzon, utan man säger att insatsorganisationen ska kunna hantera svenska klimatförhållanden. Subarktisk förmåga och förmågan att agera i vintermiljö kan vidmakthållas genom att förband utbildas och regelbundet övas i kallare klimat. Det klimatet återfinns verkligen i men också på andra håll i , och man kan också öva tillsammans med eller , som också har liknande förhållanden. Försvarsmaktens utbildnings- och övningsverksamhet kan i de fallen ses som en del av det nordiska samarbetet: Vi övar hos dem, och de övar hos oss. Där kan säkerligen vara aktuellt. De rödgrönas försvarsbudget går faktiskt ut på att skära bort 2 miljarder genom att ta bort pengar från snart sagt varje anslag för försvaret. Likväl möter vi ständigt dessa interpellationer. Effektivisera ingenting, säger . Fullfölj varje materielambition, säger och låtsas inte om att de drar bort pengar för varje del. Det gäller för förbandsverksamheten där kommer den stora nedskärningen för internationell solidaritet och fredsinsatser, för forskning, för anskaffning av ny materiel och för vidmakthållande av materiel. Det man röstar för får också konsekvenser, särskilt för verksamheten i . 54 (S): Även i valrörelsen försökte sig med understöd av en del moderatpolitiker i på konststycket att anklaga oss socialdemokrater för att i princip vilja lägga ned försvaret. vet att det inte är sant, och han vet att vårt budgetförslag inte innebär några förbandsnedläggningar. Han vet också mycket väl att de förslag vi har när det gäller neddragningar är mycket väl definierade och på det sättet också finansierade. Sedan talar han om svenskt klimat. Vad är svenskt klimat? Är det eller ? Det är en viss skillnad mellan och , fast kanske inte just , för nu faller snön över medan det inte finns så mycket av den varan i Norrbottens kustland utan mer i inlandet, men det är ett extremt förhållande som inte råder i vanliga fall. Vilket klimat i är det som man ska öva under? Är det i ? Är det därför man nu börjar flytta förband söderut, och är det därför man flyr ? Förmågan att samöva kommer inte att finnas kvar. Förmågan att bygga broar över frusna vatten finns inte kvar när ingenjörstrupperna inte längre finns i . Dessutom är det enda stället i där vi har ett förband med subarktiskt klimat faktiskt . Subarktiskt klimat är ganska ovanligt i . Efter den här debatten överväger jag starkt att anmäla försvarsministern till , så att man där får reda ut den här frågan. Det är den enda väg jag kan se. 55 (S): Min interpellation handlar om vår försvarsförmåga i vintermiljö. Jag tror inte att man behöver ha så mycket kunskap för att inse att om man övar i vintermiljö klarar man också av att ha en hög effektivitet när det gäller sådant försvar. Om striden ska föras i öken kan det vara bra att ha övat i öken. Om striderna ska föras i vinter- och subarktiskt klimat kan det nog vara effektivt att öva där. 56 Försvarsminister (M): Socialdemokraterna vill ta 810 miljoner från förbandsanslaget, och så säger man att det inte är sant att man vill skära ned! hörde vi igen att det inte ska bli förbandsnedläggningar. Då finns det ju bara en sak, nämligen att skära på förbandsanslaget, det vill säga på antalet soldater, precis som jag hävdade i ett tidigare inlägg. Ska man ta över 800 miljoner från förband är det antingen grundorganisation eller antalet soldater det handlar om. Det kan inte vara något annat. Det finns i de socialdemokratiska motionerna inte en rad om hur denna nedskärning ska genomföras. Man har i landets största parti inte ens väckt någon försvarsmotion ! Ambitionen är höjd så till vida att insatsorganisationen ska klara svenskt klimat. Det är , och allt däremellan. Det är heller inte korrekt att vi när vi ska strida i öken övar bara i öken. Den förra nordiska stridsgruppen övade faktiskt i . Extrema klimat ställer likartade krav på förbanden. Kyla kan faktiskt vara en lämplig miljö att öva i också för andra extremklimat, till exempel öken. Genom att koncentrera ingenjörsutbildningen till vill Försvarsmakten självständigt som myndighet samla ingenjörsfunktionen på ett ställe. Inget annat funktionsförband utbildas på två orter. Det vet man i , för där finns artilleriutbildningen. Luftvärnsutbildningen finns i , och trängutbildningen finns i . På så sätt förbättrar man möjligheterna att kompetensförsörja och vidareutveckla ingenjörsfunktionen i insatsorganisationen, och man tror sig också få rationalitet. Bodens garnison planeras omfatta två mek-bataljoner, två artilleribataljoner och en jägarbataljon med ett antal hundra tillkommande befattningar, vilket skapar mycket goda möjligheter för Försvarsmaktens verksamhet i . Det hör jag inte ett ljud om från Socialdemokraternas sida, sannolikt för att de inte kan finansiera det. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:77 om Nordiska stridsgruppen 2008 57 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att liknande problem och fel som han menar fanns vid NBG 2008 inte uppstår igen. Vidare frågar om jag kan garantera att NBG 2011 håller sig inom de ekonomiska ramarna och slutligen om jag avser att vidta några åtgärder beträffande Försvarsmakten för att förhindra ett upprepande av misstagen i samband med NBG 2008. Beslut om att Försvarsmakten skulle upprätta förmåga att delta i och leda en EU-stridsgrupp fattades under den tidigare socialdemokratiska regeringen och 2005. nära nog fördubblades NBG 2008 i storlek. Det ursprungliga antalet svenska soldater som den dåvarande regeringen planerade för var 1 100. Det steg till nära 2 000, och det fanns inga begränsningar satta av den dåvarande regeringen. NBG 2011 utgör en viktig del i den nya insatsorganisationen, och de förband som ingår i NBG 2011 är till stor del redan befintliga och kontrakterade. Regeringen har satt personalramen till 1 600 personer för NBG 2011. Flera av bristerna som pekar på i sin rapport är redan kända. Efter beredskapsperioden gav regeringen i uppdrag till berörda myndigheter att redovisa sina erfarenheter av förberedelserna och från beredskapsperioden för NBG 2008. NBG 2008 sattes upp som en särskild anställd utlandsstyrka. Värnpliktsförbanden i den dåvarande insatsorganisationen kunde inte användas i en internationell insats, och varje gång en internationell insats skulle genomföras fick det byggas nytt från grunden. Detta är grunden till många av de brister som har identifierat i sin rapport. Erfarenheterna från NBG 2008 användes i arbetet med att ta fram en modern insatsorganisation med nya krav. De problem som pekar på avseende kostnadsstegringen och den svaga kostnadsuppföljningen var ett resultat av flera faktorer där de stora hänförde sig till tiden före regeringsskiftet , och där den dåvarande bristande ekonomistyrningen givetvis vägde tungt. Detta har Försvarsmakten i samverkan med Försvarsdepartementet och med stöd av vidtagit åtgärder för att motverka. Regeringen har fattat beslut om en rad uppdrag till Försvarsmakten och för att förbättra den interna styrningen och kontrollen inom myndigheten. Regeringen har i arbetet med NBG 2011 begärt löpande underlag från Försvarsmakten avseende användbarhet och utveckling av den nordiska stridsgruppen. Materielanskaffningen till NBG 2008 byggde i stort på nyanskaffning vilket gjorde att full operativ förmåga inte nåddes förrän en bit in i 2008 på grund av försenade leveranser. NBG 2011 använder samma materiel som den övriga insatsorganisationen. NBG 2011 är en väl fungerande stridsgrupp som kommer att vara redo . Redan NBG 2008 var bland de dittills bästa stridsgrupper som stått till EU:s förfogande. 58 (V): Jag tackar för svaret. Som vanligt är man lite tveksam och frågande inför de svar som man får från regeringen. De är ofta inte speciellt konkreta. Det finns mycket i svaret som jag tycker är svårt att läsa ut någonting av över huvud taget. Det finns ingen konkret redovisning av åtgärder från ministern, utan det pratas om olika åtgärder från med flera. Men vad har man gjort? Det är det som egentligen är grejen, tycker jag. är en av de mest svidande kritiska skrifter som jag har läst när det gäller verksamhet i det här landet. Jag har i min interpellation radat upp de saker som det har varit tydligt att man har misslyckats fullständigt med. Det är naturligtvis inte bara den här regeringens fel. Men de här punkterna är viktiga, och det är viktigt att man lär sig av dem för att inte göra om samma misstag. Det kan vara viktigt att ta med de punkter jag radade upp: Från början var det 1 100 soldater. Sedan blev det 2 350 soldater, alltså mer än en fördubbling. Kostnaden gick från 1 miljard till 4 miljarder, det vill säga ett fyrfaldigande av kostnaderna. Det är något slags löpande räkning, bara. Man delegerade bort materielbeställningar så att man knappt ens visste varifrån man tog grejerna. Materiel som var helt fel beställdes. Anställningsavtalen var oklara. Varken försvar eller regering visste hur många som verkligen skulle delta i aktionen och i Nordic Battlegroup 2008. Samövandet och samordningen brast. Detta anmäldes inte till EU. Det är ett lysande exempel på invändningar som har funnits mot hela Nordic Battlegroup-konceptet, som vi också återkommer till. Detta kommer att vara någonting som vi följer med i. Vi har en övning 2011 och eventuellt en 2014 där ska vara ramnation. Det kan vara någonting som definitivt påverkar både vår och regeringens inställning till hur man sätter upp det hela. Transporter till stridsområdet fanns inte klart. Regeringen har dessutom inte rapporterat tillbaka till , vilket kanske är det mest grava felet. måste vara beslutandeinstans i alla frågor när det gäller Nordic Battlegroup. Det har varit något som man har missat och som har lyfts upp i kritiken mot Nordic Battlegroup 2011. Frågan är hur färdig NBG 2011 är. Det är kvar innan den ska vara klar att sättas in . Det finns inget svar på frågan. I interpellationssvaret finns det inte något som helst konkret när det gäller vad som har gjorts för att detta ska vara garanterat och säkerställt. Hur viktigt tycker att det är att vara ramnation? kommer att vara ett riktigt test för om vi ska klara ut det här eftersom NBG 2008 blev ett så fullständigt misslyckande. Man måste därför visa om man verkligen klarar ut det här. Det har också sagt; man vidtar ingen konkret åtgärd , utan man kommer att följa upp NBG 2011 för att se om man har lärt sig någonting av det. Vår grundläggande kritik är att konstruktionen Nordic Battlegroup i EU:s regi är en konstruktion som bryter till exempel mot alliansfrihet. Det är en aktuell fråga också . Hur pass alliansfria är vi egentligen i ? Och vad utgör Nordic Battlegroup för del i det svenska försvaret som i så fall bryter mot detta? Det är en konkret fråga som jag egentligen inte får något svar på. Man bygger in ett beroende av andra länder av EU och kanske till och med av Nato . Det är en fråga som i botten ligger under interpellationen. Vart är vi på väg? Och vad kommer NBG 2011 att göra, att kunna göra och att vara tvungna att göra? Ska fatta besluten, eller kommer regeringen att göra det själv? Det är också en fråga som är oerhört viktig. Jag tror att den viktiga frågan är just de här bitarna. Jag kommer tillbaka till frågan om finansiering, som också kommer att vara någonting som är grundläggande när det gäller att se vart vi över huvud taget är på väg med konceptet Nordic Battlegroup. 59 HANS (M): har också träffat och fått ta del av den granskning man har gjort. Det är, precis som har sagt här, en rätt skarp kritik som riktas mot hur man formulerade NBG 2008. Som skattebetalare har man all anledning att vara bekymrad, och jag är helt övertygad om att försvarsministern är lika bekymrad som en enskild ledamot från valkretsen norra och östra , över att något som är planerat att kosta 1 miljard i slutändan kommer att kosta 4 miljarder. Det är allvarligt. Precis som säger är det också allvarligt att man inte kan klarlägga exakt vem som har fattat avgörande beslut och var de har fattats. Såtillvida är kritiken allvarlig. Utifrån ett skattebetalarperspektiv finns det all anledning att ta till sig av kritiken och att vidta åtgärder. Det är intressant och det är något som som vänsterpartist borde reflektera över, herr talman att de beslut som fattades och den inriktning som påbörjades gjordes under det socialdemokratiska regeringsinnehavet som pågick . Då var ett av stödpartierna. Det finns all anledning för att självt reflektera över hur den dåvarande socialdemokratiska regeringen arbetade och verkade. Det är mitt intryck att försvarsminister sedan han blev minister har varit väldigt noga med att se till att Försvarsmakten får behövlig hjälp när det gäller ekonomistyrning. Det har också påpekats att till exempel har varit inblandat. Sedan är det så, vilket också är väldigt tydlig med, att det inte finns något samband mellan Nordic Battlegroup 2008 och det som sker 2011. Man kan dra slutsatser och man kan lära sig, vilket är viktigt, men det finns ingen som helst kritik som man kan rikta mot Nordic Battlegroup 2011 baserat på det som har skett 2008. Det finns anledning att lära sig, reflektera och fundera kring detta. Sedan konstaterar att Nordic Battlegroup 2008 aldrig användes av EU. Någonting som också har diskuterats är att trögheten och senfärdigheten knappast kan lastas den svenska sidan utan möjligtvis EU-strukturen. Det finns inga trögheter och segheter inom den svenska Försvarsmakten, inte inom det svenska Försvarsdepartementet och allra minst inom den svenska om det kommer en begäran. Däremot finns det anledning att fånga den kritiken. Om man har den här typen av verktyg är det viktigt att man också är beredd att använda dem. Det man avslutningsvis kan fundera på är om kritik när det gäller Nordic Battlegroup 2008 i grunden handlar så mycket om NBG 2008, 2011 eller 2014, utan den är nog i grunden en kritik mot att man ska ha det verktyget. kommer vi att diskutera Nordic Battlegroup 2011. Den fråga man ska ställa sig, och som ställde till försvarsministern, är: Hur viktigt är det att vara ramnation? Den omvända frågan kan ställas till och : Hur viktigt är det att inte vara ramnation? Hur viktigt är det att inte vara en fullvärdig del av det europeiska samarbetet? Som jag bedömer det är det bara och som motsätter sig Nordic Battlegroup 2011. 60 Försvarsminister (M): är alliansfritt, säger . Det är fel. är militärt alliansfritt. är med i EU som har en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik , ca 15. I de rödgröna uppgörelserna står uttryckligen bakom solidaritetsförklaringen. kommer inte att stå passivt om ett annat EU-land eller nordiskt land drabbas av civil eller militär kris. Då kommer vi att agera. kritiserar att transporterna för NBG 2008 inte var tillräckligt bra förberedda. röstade Vänstern emot när vi gick med i SAC, ett samarbete om tillgång till strategiska transportplan, C17. Det är Försvarsmaktens tydliga uppfattning att NBG var väl förberett och hade goda förutsättningar att lösa sina uppgifter. Det är också den bild den internationella närvaron vid slutövningen lämnade. Bilden i EU är fortsatt att NBG 2008 trots brister, särskilt gällande ekonomin, är den kanske bästa av de stridsgrupper som satts upp. sade också att det inte bara är den här regeringens fel att ekonomin gick snett. Tack för det! Det var nämligen som NBG 2008 fördubblades i storlek. Det var alltså under en socialdemokratisk regering då Vänstern utgjorde regeringsunderlag. Det var då det saknades politisk styrning. Det var då man gick upp till 2 000 soldater. Han tar upp att påpekat brister i materiel- och personalförsörjningen. har beslutat om en ny materiel- och personalförsörjning för att få det effektivare, och Vänstern var emot. NBG 2008 sattes upp inom ramen för den gamla insatsorganisationen där det krävdes en särskilt anställd utlandsstyrka därför att de förband hade inte kunde användas internationellt. Dem har vi åtgärdat, och Vänstern var emot. NBG 2008 utgjorde faktiskt tvärtom början på arbetet med att ta fram en modern och användbar insatsorganisation. Erfarenheterna av den här regeringens arbete med personalramen för NBG 2011 är helt annorlunda. Vi har satt en gräns på 1 600 svenskar. Den tidigare regeringen, som stödde, hade ingen sådan gräns, och då stack siffrorna i väg. kommer vi att kunna sätta samman snabbinsatsstyrkor av redan befintliga stående och kontrakterade förband som alltså kan användas för alla försvarets uppgifter. Då blir kostnadsbilden en helt annan . Det kommande årsskiftet avskaffas den särskilda utlandsstyrkan, och samma förband ska användas för alla försvarets uppgifter. Jag hade varit försvarsminister när vi lade fram en skrivelse till med en redovisning av NBG 2008. En specifik insats med NBG kräver att vi återkommer till , och då redogörs också för de specifika förhållanden som gäller för just den insatsen, till exempel insatskostnader. Däremot har inte fattat beslut om en specifik budget för den nordiska stridsgruppen. Det gör inte heller för andra förband eller förmågor inom Försvarsmakten, utan man fattar beslut om anslag och ramar för anslag, och regeringen har så klart informerat om dem. Ett antal av de saker som påpekar och som finns i interpellationen till mig om NBG 2008 har den här regeringen åtgärdat och aktivt röstat emot. 61 (V): Vi ska återkomma till ekonomin. Först och främst vill jag säga att det här beslutet om Nordic Battlegroup var något som inte var med om, om jag är rätt underrättad. Vi har alltid varit emot konceptet med Nordic Battlegroup och EU:s militarisering, för det handlar om den. Det innebär att EU ställer krav på medlemsländerna att sätta upp militära styrkor, och det innebär alltså att vi per definition inte är militärt alliansfria. Det kan naturligtvis diskuteras om det är en semantisk debatt om ord och hårklyverier hit och dit. har tagit ansvar för en väldig massa saker, men jag anser att vi inte har något ansvar för just Nordic Battlegroup. Det innebär också att vi har större möjlighet att i vår ekonomiska styrning, vårt ekonomiska tänkande, göra andra saker. En sak som vi har drivit och som det faktiskt finns ett korn till i det rödgröna samarbetet är värnplikten. Värnplikten har varit en väldigt stabil och grundläggande verksamhet för svenskt försvar. Det gäller även internationella insatser, inte minst FN-uppdrag, . Då har vi varit alliansfria och i stället haft i uppdrag att vara fredsbevarande, vilket har varit en bra inställning och ett bra ingångsvärde för svensk militär också. Vi är väldigt noga med att säga att vi inte vill delta i den här militära sidan av EU. Vi vill inte vara med i Nato.