prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Inför mötet i var det givetvis ett oerhört fokus på klimatarbete, och då hade vi möjlighet att hålla ett stort seminarium här i i samband med den 61:a sessionen. 400 personer var då närvarande. Något som jag är särskilt glad och stolt över är den miljöpolicy som har antagits i och , och det här kommer att innebära en process kring hur man kan arbeta på ett miljömässigt bra sätt. Sedan har vi de ur klimat-, miljö- och energiperspektiv stora frågorna, de om och . De har redan tagits upp, och jag vill därför bara lite kort kommentera den diskussion som var mellan och . Jag delar uppfattningen att det är viktigt att vi söker ett skydd, men det måste ske genom en värdig och bra dialog med ursprungsbefolkningen. Det är viktigt. Självklart måste vi från driva på frågan om skydd. Om det sedan blir i form av reservat eller något annat får vi se. Det blir nästa steg. är oerhört viktig. Det är vårt gemensamma innanhav. bidrar till Helcomarbetet och genom de återkommande parlamentariska Östersjökonferenserna. Vi har, mina vänner, stora uppgifter i vad gäller dessa frågor. Jag vill tacka herr talmannen jag haft möjlighet att känna honom, för stor skicklighet i att svinga klubban och framför allt för en underbar och härlig vänskap. Jag vill också tacka er som slutar , och . Tack för er inspiration och kunskap! Avslutningsvis vill jag önska alla en skön sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Auktorisation och tystnadsplikt för patentombud Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU20 Auktorisation och tystnadsplikt för patentombud (prop. 2009/10:202). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 19 § Förändrat uppdrag för Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU22 Förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169). 157 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 som Socialdemokraterna, står bakom. Vi ska debattera regeringens förslag till ändrat uppdrag för det statliga bolaget . På bolagets hemsida kan man läsa att är största skogsägare och ledande leverantör av timmer, massaved och biobränsle. arbetar med markförsäljning och tillhandahåller jakt och fiske samt mark för lokala företagare inom naturbaserad turism. Av regeringens proposition framgår tydligt att är ett välskött bolag och ett bolag med stort värde för oss alla. har uppdraget för varit att förvalta statens skogar på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktig ekologiskt hållbar utveckling. Den glidning som finns i regeringens förslag, och som den borgerliga majoriteten ställt sig bakom, mot en mer produktionsorienterad inriktning ökar risken för att viktiga miljömål glöms bort. Marknaden har en tendens att agera för kortsiktigt och att inte beakta värdet av så kallade ekosystemtjänster. I egenskap av både statligt bolag och största skogsförvaltare har ett särskilt stort ansvar när det gäller att konkretisera innebörden av de skogspolitiska målen. Vi ville därför att regeringen skulle återkomma till med förslag om att övergripande mål ska vara att statens skogar ska förvaltas på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktig ekologiskt hållbar utveckling. Vi menar också att det är rimligt att tar ett större ansvar för utvecklingen av skogsbruksmetoder som är mer miljöanpassade. Tydliga mål och ett i övrigt väl formulerat uppdrag är nödvändiga förutsättningar för att ett statligt bolag ska kunna väntas fungera i enlighet med ägarens intressen. måste, fru talman, ägarens styrning vara tydlig och kraftfull i den händelse bolaget agerar utanför sitt uppdrag eller är passivt i förhållande till olika beslut. har i sin granskning bland annat konstaterat att regeringens styrning har varit passiv när det gällt att följa upp om har fullgjort sitt uppdrag. Detta anser vi är beklagligt och förutsätter att regeringen, utöver att förtydliga bolagets uppdrag, tar till sig av den kritik som framför när det gäller brister i styrningen av . En fortsatt utveckling mot det som kallar formlös styrning gör det problematiskt att i efterhand återskapa hur de statliga bolagen har styrts vilket bland annat försvårar möjligheterna till ansvarsutkrävande. Ett tydligt varnande exempel är regeringens agerande vad gäller det statliga bolaget och ansvarsfrågan kring kärnkraft. Där är formlös styrning bara förnamnet. Vidare är det vår uppfattning att det behövs flera olika åtgärder för att det ska vara möjligt att nå miljömålet Levande skogar. En sådan är att kunna erbjuda mark i utbyte när värdefull skogsmark ska ges formellt skydd. Regeringens förslag, som majoriteten i utskottet ställt sig bakom, om att uppdrag att tillhandahålla staten ersättningsmark ska upphöra vid utgången av 2010 innebär dock att möjligheten att använda mark från bolaget vid framtida markbyten försvinner. Redan erbjudandet om markbyte kan ha betydelse för att markägare ska acceptera en försäljning eller ett naturvårdsavtal. Markbyten som ett aktivt instrument kan behövas även framöver, något som vi anser att staten även i fortsättningen ska ha möjligheter till. har som ett av många viktiga statliga bolag inom sitt ansvarsområde. Det är ett bolag som ska förvalta skogen utifrån skogspolitiska mål samt bidra med ekonomisk avkastning. För mig och säkert för många medborgare utanför kammaren är själva skogen något mycket större än bara ett ägande. Skogen är en förutsättning för ett rikt friluftsliv men också för att vi ska kunna andas. Skogen är en viktig råvara men också ett utrymme. Skogen är vardagsrum, sovrum och matplats för många djur som vistas där under hela sin livscykel. Skogen är även en del av det vi kallar besöksnäring och en viktig förutsättning för att vi ska få fler turister till vårt vackra land. Skogen är arbetsplats för alla som vårdar, avverkar, planterar och på annat sätt bidrar till en fortsatt tillväxt. Skogen är för många en plats som man aldrig kan tänka sig att vara längre ifrån än . När vi nu talar om största ägare av skog, det statliga bolaget , tycker jag att det är på sin plats att lyfta upp det mervärde som vårt gemensamma ägande bidrar till. När kammaren stänger för sommaren tänker åtminstone jag ägna en stor del av sommaren och hösten till att vara i skogen. Kanske blir det på marker, kanske någon annanstans. Oavsett vilken skog jag kommer att ströva i, oavsett om skogen får ny ägare, hoppas jag att vi tillsammans tar ansvar för att bruka utan att förbruka. Avslutningsvis, fru talman, hoppas jag få tydliga besked av den borgerliga majoriteten. När man under förra mandatperioden debatterade ägandet av statliga bolag sade dåvarande riksdagsledamot, numera infrastrukturminister följande: Grundprincipen måste vara att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. En privatisering leder till en ökad renodling av statens roll som lagstiftare och normgivare, och det är bra och önskvärt. Därför är det enda rimliga att staten lägger fram en plan med en tydlig strategi för en utförsäljning av statliga företag. Jag läser alltså utförsäljning av statliga företag. Jag har i många debatter gällande statliga bolag frågat vilka bolag som står på borgarnas försäljningslista. Därför undrar jag, fru talman, vad ledamöterna för , , och svarar på frågan: Blir det en utförsäljning av om ni dess värre skulle vinna valet? 158 (): Så står man här i den sista debatten för mandatperioden äldre, klokare vet jag inte, och eftersom jag nu verkligen är på en konkurrensutsatt marknad vet jag inte om jag kommer tillbaka eller inte. Den marknaden är i alla fall, till skillnad från andra marknader, en fungerande marknad. ska vi emellertid inte diskutera det utan och regeringens förslag till förändrat uppdrag. Innan jag kommer in på det måste vi dock se lite grann på den betydelse skogen har haft och har i . Jag vill nog mena att det är den absolut viktigaste naturresurs vi har. Den har spelat en avgörande roll för framväxten av svensk industri och utvecklingen av skogliga produkter. De står för en betydande del av svensk exportinkomst. har skogens resurser fått en alltmer betydande roll i den svenska och internationella klimatdebatten. Då tänker jag närmast på skogens förmåga att binda koldioxid och vara leverantör till bioenergi. Inte heller får vi, fru talman, glömma bort vilken resurs skogen är när det gäller rekreation och upplevelser, för att inte tala om det enorma skafferi som skogen faktiskt är. Därför måste skogen, utifrån dessa synpunkter, ses som en nationell resurs som ska vårdas och förvaltas till glädje för kommande generationer. Vi har skogen till låns. är största skogsägare och en viktig aktör i det svenska skogsbruket, inte minst som virkesleverantör. Dessutom har varit föregångare när det gällt att utveckla nya och mer miljövänliga produktionsmetoder. har kritiserat regeringen för bristande styrning av . är via sitt delägande i inte en oberoende virkesleverantör till skogsindustrin. Det har varit huvudkritiken. Jag kan inte tolka på annat sätt än att skulle favorisera sitt ägande i på något sätt. är inte regeringens bristande styrning av statliga företag något nytt. Är det något som vi har debatterat under den här mandatperioden är det just den frågan. Regeringen kan man verkligen kritisera, tycker jag också, för bristande intresse för de statliga företagen och deras utveckling. Nåja, det gäller inte alla frågor. När det gäller utförsäljningen och minskningen av det statliga ägandet har regeringen och de borgerliga ledamöterna inte legat på latsidan. verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning, står det i regeringens förslag till förändrat uppdrag. Att man behöver förändra uppdraget beror helt enkelt på att det är komplicerat och svårt med de flera olika uppdrag som har, menar man. Därför borde man också ändra det för att förtydliga det hela. Därför är det också intressant att läsa de skäl till förändring av uppdraget som regeringen anger i propositionen. Man skriver så här: En förutsättning för att kunna realisera potentialen i bolaget är ett förändrat uppdrag som tillåter att lägga mer kraft och fokus på produktivitetsåtgärderna. Jag skulle kunna tänka mig att det innebär att man vill höja värdet på varje arbetad timme. Vidare står det så här: Om inte ges samma förutsättningar och har samma krav på sin verksamhet och lönsamhet som andra kommersiella aktörer minskar också förutsättningarna för bolaget att kunna generera en marknadsmässig avkastning. Det är intressant, men det intressantaste kommer : Regeringen vill därför tydliggöra att kriteriet för att verka inom närliggande verksamhet ska vara att det bidrar till att öka avkastningen samt att ska förbli en oberoende aktör utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. Därför anser regeringen att delägarskapet i ska avyttras. Det finns ingen annan orsak. Utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara, står det. Slutanvändare av skogliga produkter är sågverk med tillhörande verksamhet i förädlingsindustrin. Det står faktiskt så i propositionen. delägs av till . Men en av de större aktörerna i är Mellanskog med 31 000 skogsägare som delägare. Hälften av skogsägare finns med i . Vidare konstaterar regeringen följande: Den svenska virkesmarknaden fungerar i huvudsak väl. bidrar till god virkestillgång och likviditet genom att agera som en oberoende aktör på marknadsmässiga villkor. Uppdraget från riksdag och regering till att bidra till ökad konkurrens på virkesmarknaden har uppfyllts. Man har alltså klarat av uppgiften, dels att klara miljömålen, dels att se till att det finns en fungerande konkurrens på virkesmarknaden. Ändå kommer man att gå ifrån det tidigare uppdraget och bara koncentrera sig på marknadsmässiga villkor, trots att man har uppfyllt alla krav med ett miljömål. Det här har uppnått trots tidigare uppdrag att förvalta statens skogar på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktigt ekologiskt hållbar utveckling samt att beakta naturvårdshänsyn, viltvård och faunavård. Så står det i den gamla bolagsordningen. Det är intressant. Man kan fråga sig: Om det har fungerat så bra, varför då förändra uppdraget till att endast inrikta sig på affärsmässighet och ökad produktivitet i skogsbruket? Den svenska skogspolitiken har två jämställda mål, nämligen produktion och miljö. Jag menar att det finns en uppenbar risk för att dessa mål kan komma att hamna i konflikt med varandra. Marknadens kortsiktighet i strävan efter vinster och det samhälleliga intresset av ett skogsbruk som är ekologiskt hållbart kan mycket lätt hamna i konflikt med varandra i och med det här uppdraget. Jag ser att jag har dragit över tiden, så jag ska strax avsluta. Jag yrkar bifall till reservation 1. Jag vill också passa på att tacka presidiet och tjänstemännen, som har hjälpt mig väldigt mycket, till och med så mycket att de när jag skrev min första reservation kom fram till mig och talade om: Du, jag tror inte att det här är politik. De rättade mig. Men det som jag skrev i den reservationen är politik i alla fall. Jag har lyckats påverka lite grann. Jag kommer också ihåg den första repliken. Det var under den allmänpolitiska debatten. Jag var nervös; det var mitt första tal. När jag hade pustat igenom den delen var det några som ville ställa frågor och tryckte på knappen. var en av dem. Han ställde frågan om vad hade för politik för minknäringens utveckling här i . Minkar har jag alltid sett som någonting som man borde avskaffa eller åtminstone förpassa dit där de hörde hemma tidigare. Men jag sade väl så här: Det finns ingen anledning för att förändra sin politik; den ligger fast. Jag hade inte en susning om vad det handlade om! Med det vill jag tacka samtliga för . Det har varit trevligt! Vi får se om vi ses . 159 PER (): Ärade åhörare och ledamöter! Förlusten av biologisk mångfald är en av vår tids stora ödesfrågor. Alla levande varelser, inklusive människor, är beroende av varandra i ett invecklat nät. Alla de arter som utgör livet på vår jord förser oss med de ekosystemtjänster som vi är beroende av för vår överlevnad på jorden. Det är andra levande varelser som pollinerar våra grödor, så att vi får mat på borden. Det är andra arter som hjälper till att rena det vatten vi dricker. Det är andra arter som ger oss frukost, lunch, middag, kläderna vi har på oss och byggnaderna vi arbetar och lever i. Den biologiska mångfalden är själva grunden för vår överlevnad på den här planeten. Men tyvärr vårdar vi inte den grunden. I stället är den biologiska mångfalden svårt hotad, både i och på resten av vår planet. Ledande forskare pratar nu om att vi är inne i en av de största och snabbaste artutrotningarna i planetens historia. Till skillnad från de utrotningar som skett tidigare beror denna helt och hållet på människans aktiviteter, genom den globala uppvärmningen, kemikalieanvändningen, markanvändningen och vår rovdrift på resurser. Professor på har i en genomgripande studie tillsammans med sina kolleger visat att mänskligheten på många sätt överskrider planetens kapacitet att försörja oss. Man pekar på att det kanske är just när det gäller förlusten av biologisk mångfald som vi står allra längst från en verkligt hållbar utveckling. är utrotningstakten mellan 100 och 1 000 gånger högre än vad som betraktas som en naturlig utslagning av arter. I den takten är det, fru talman, bara en tidsfråga innan väven brister någonstans. Enligt prognoser väntas utrotningstakten också öka tiofaldigt , om vi inte lyckas ändra inriktning och börja skydda våra arter och näringskedjorna mot utrotningen. Tyvärr har inte heller särskilt mycket att skryta med när det gäller värnandet av den biologiska mångfalden. Även här är ett stort antal arter hotade och även de miljöer som försörjer dem. når inte de mål för skydd av biologisk mångfald som vi har skrivit under i internationella överenskommelser, och vi genomför inte de åtgärder som är nödvändiga. Även det här ärendet handlar om biologisk mångfald och om vårt ansvar i för att bevara arter och miljöer. Vi är från och De rödgrönas sida djupt kritiska till hur regeringen har hanterat frågan om biologisk mångfald i stort och särskilt om värnandet av skyddsvärda skogar. Även om regeringen nu försöker slå sig för bröstet och säga att man nått delmål för skydd av skog har man ingen hållbar plan för hur man ska nå det slutgiltiga miljömålet, att skydda skogar och de biologiska arterna som finns där. Det är också så att även om man nu har nått delmålet på nationell nivå är det uppenbart att det är en väldigt skev fördelning när det gäller skyddet av skog. Man har skyddat mycket skog i norr, men skogarna i söder är fortfarande skyddade i alldeles för liten utsträckning. Det är klart att en sådan skev fördelning inte ger något hållbart skydd för den biologiska mångfalden i . Även när det gäller ser vi hur de borgerliga partierna inte har tillräcklig förståelse och inte har tillräcklig vilja att vidta de åtgärder som krävs för att skydda den biologiska mångfalden. har uppdraget för varit att förvalta statens skogar på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt. Syftet har varit att trygga en långsiktigt hållbar ekologisk utveckling. Här finns nu tyvärr en väldigt tydlig glidning i propositionen och även i den övriga politiken som har presenterats av regeringen mot mer inriktning på produktion. Med en sådan politik ökar självklart risken för att den biologiska mångfalden och även andra viktiga miljömål glöms bort i processen. Tyvärr saknas det en helhetssyn i propositionen där man missar politikens fulla ansvar för att vi ska kunna nå miljömålen. Vi anser att i stället för att försvaga uppdrag, så att de tvingas att avstå från miljöhänsyn i sin verksamhet för att öka sin produktion, borde målet för företaget snarare förtydligas och förstärkas. är, som vi har hört, största skogsförvaltare och dessutom ett helstatligt ägt bolag. Därför borde man också ta ett särskilt stort ansvar för att värna den biologiska mångfalden och se till att våra miljömål uppnås. Här har regeringen inte tagit sitt ansvar att styra bolaget. Regeringen borde konkretisera innebörden av de skogspolitiska målen för räkning. Vi i de rödgröna partierna föreslår gemensamt att tidigare övergripande mål ska kvarstå, det vill säga att statens skogar ska förvaltas på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktig ekologiskt hållbar utveckling. behöver ta ett större ansvar för utveckling av skogsbruksmetoder som är mer miljöanpassade. behöver på ett ännu bättre sätt än skydda den biologiska mångfalden. Men med regeringens styrning kommer utvecklingen tyvärr att bli den motsatta. För att ett statligt bolag ska kunna verka i enlighet med ägarens intressen krävs det tydliga mål och välformulerade uppdrag. har i en ganska ny granskning konstaterat att regeringens styrning inte har uppfyllt de kriterierna, utan man har varit passiv när det gäller att följa upp om fullgör sitt uppdrag. Det är inte acceptabelt, och det är ytterligare ett tecken på att regeringen har ett bristande engagemang för den biologiska mångfalden och för de statliga bolagen. Men i stället för att ta till sig av den kritik som framför och förtydliga bolagets uppdrag väljer regeringen att försvaga det. Det är svårt att förstå varför. För att nå miljömålen Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv behövs det många olika åtgärder. Ett är självklart att det behövs resurser i budgeten som avsätts för skogsskydd. Här har regeringen i stället dragit ned på anslagen för skydd av skog och biologisk mångfald. Det är något som vi vänder oss väldigt starkt emot. ägnade en stor del av den förra mandatperioden till att få upp de här anslagen, men regeringen har i stället rivit ned dem. avsätter vi rödgröna partier tillsammans mer i budgeten än regeringen, och det sker . Det innebär en stark ökning av anslagen för skydd av biologisk mångfald. Ett annat verktyg som behövs för att värna den biologiska mångfalden är att man ska kunna erbjuda mark i utbyte när värdefull skogsmark ska skyddas. Tyvärr, även på det här området, innebär regeringens förslag att möjligheter att tillhandahålla ersättningsmark upphör. Vi anser tvärtom att staten absolut inte bör avstå från möjligheten att använda markbyten som instrument. Det är över huvud taget mycket svårt att förstå de borgerliga partiernas linje i den här frågan. Först slår man sig för bröstet med att man använt markbyten för att uppnå delmålet om skyddad skogsmark 2010, men sedan förbjuder man användningen av just den metoden . Om någon i den här salen kan förklara logiken vore det välkommet, för jag kan absolut inte se den. Regeringen föreslår också att ska kunna bedriva närliggande verksamheter, det vill säga verksamheter som ligger utanför deras kärnverksamhet att äga och förvalta skog. Även det här förvånar från en borgerlig regering och borgerliga riksdagsledamöter. Vår syn från är att ska inrikta sig på sina kärnverksamheter, nämligen att förvalta och utveckla det egna skogsinnehavet, utveckla miljövänliga skogsbruksmetoder och se till att man värnar den biologiska mångfalden i sina skogar. Det är förvånande ur ideologisk synvinkel att de borgerliga ledamöterna vill att ska ut och konkurrera på andra områden, med tanke på att man tidigare i den här salen har sagt sig vilja begränsa offentlig konkurrens med det privata. Men möjligen gäller det bara för kommunerna och inte för statliga bolag, eller hur ska man tolka inriktningen i propositionen? Jag känner särskild oro för de små köpsågverken som ju inte har egna skogsinnehav utan tvingas köpa skog på den ordinarie virkesmarknaden. När nu ska agera virkesköpare och gå ut och konkurrera med privata bolag driver man upp priset på virke till just köpsågverken. Jag har svårt att förstå även här varför de borgerliga vill stödja att ska ut och köpa virke utanför sina egna innehav och på sätt konkurrera med, och kanske till och med konkurrera ut, privata små bolag från marknaden. En förklaring från de borgerliga ledamöterna vore välkommet. Avslutningsvis oroas vi av att regeringen blandar ihop frivilligt avsatt och formellt skyddad skogsmark och inte gör någon skillnad på dem. Vi ser med oro på det här, för regeringens politik kan till och med göra att skogsskyddet försämras om man till exempel använder frivilligt avsatt mark som utbyte mot mark som ska bli formellt skyddad genom reservat. Vi anser att regeringen måste göra det tydligt att frivilligt avsatt mark inte ska kunna användas vid markbyte, för då byter man ju bara mark med olika skydd med varandra, utan att frivilligt skyddad mark även i fortsättningen måste vara skyddad och inte ska kunna brukas. Jag vill avsluta med att tacka mina kolleger här i och i utskottet av trevlig samvaro. Vi har debatterat hårt här i kammaren, men vi har också haft stunder då vi kunnat visa förståelse för varandras politik och argument. Jag vill också tacka presidiet och tjänstemännen i näringsutskottet väldigt mycket. De har varit ett väldigt bra stöd. Jag önskar er alla en god och trevlig sommar. Jag står självklart bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 1. 160 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag till beslut. Jag kommer att fokusera på en del i betänkandet medan mina kolleger i Alliansen tar upp andra delar, så att vi vinner lite tid. verksamhet ska grundas på affärsmässighet. Man kan lite raljant säga att det inte ska vara någon lekstuga med statens egendom. Därmed inte sagt att jag tror att någon av de tidigare talarna är för en lekstuga med statens egendom. Men det som är problemet, som flera också varit inne på, är att när man väl lämnar de här enkla styrinstrumenten blir det ganska svårt att veta vad som är rätt och vad som är fel. Det som man har gjort i både fallet och är att man har velat försöka förtydliga uppdragen.