prot · GY0934 · 2010-12-14 00:00:00 — Det var som att backa när jag hörde dig tala, . Du säger att ni ska försvara , men finns det någon i kammaren som inte vill försvara ? Vi ska försvara här, och vi ska vara ute. Naturligtvis ska vi försvara . Det är bara att läsa regeringens proposition, och de flesta partierna har denna uppfattning. Jag förstår inte resonemanget. I går kunde vi höra tala om stående förband. Jag frågade men fick inget svar på vad har för budgetram. Vi lägger på det svenska försvaret. Med er politik pratar vi 2025 miljarder till. Vilken hotbild är det tar fram? Du talar om . Är det ett angrepp från som väntas? När du talar om att vi bara ska försvara och avstå från allt annat måste du definiera vilken typ av hotbild du ser. 65 (SD) replik: Det var en rad frågor. Det här med stående förband för internationella insatser är . I vår budgetmotion lade vi 1 miljard extra jämfört med regeringen. Det ska inte räcka till att sätta upp ett stående förband, utan det är en ambitionsnivå och en vision. I vår reservation och vårt yttrande talar vi om att det är möjligt att samla det internationella åtagandet i en trupp. Vi vill inte utöka antalet soldater i internationella uppdrag. har vi soldater på flera olika håll. Vi är positivt inställda till att ta ett nordiskt grepp på detta och att inbjuda nordiska grannländer att verka gemensamt. Det är vår ambition. Jag kan inte bedöma vilka hotbilder framtiden för med sig. Kan någon annan det? Vi tror att det måste finnas ett existensförsvar, en viss grund. Vi vill behålla den svenska nationen. Med utvecklingen inom EU kommer den svenska nationen att upplösas fullständigt, även på detta område. fanns en svensk nation, och det vill vi ha även . Att vi skulle vara gammalmodiga får stå för dig. 66 (MP) replik: Jag förstår ingenting. Vadå behålla en svensk nation? Ni har en massa ambitionsnivåer, , men ni vill inte ta del av de internationella åtaganden som görs för att skapa fred i världen. är skeptiskt till , och vi skulle vilja förlägga fler insatser i . Vi har kanske olika parametrar på var vi vill lägga de internationella insatserna, men vi vill inte, som du i princip säger, , ta hem dem för att försvara när det inte finns någon hotbild. Din politik går inte ihop. Vi måste försvara genom att också vara ute och skapa demokratier och säkerhet på andra platser. Vi kan diskutera hur vi ska göra det och var, men det måste vara själva utgångspunkten i diskussionen. Du vänder på detta , , och vill ta hem dem. Men när jag frågar ser du ingen hotbild, de stående förbanden är och så vidare. Jag får inte ihop din politik, . 67 (SD) replik: Grunden är naturligtvis ökade anslag . Vi är inte emot internationella insatser. är ett välmående land med hög grad av trygghet. Vi tycker att det är vår plikt att hjälpa till på andra ställen. Men är också ett litet land och vi får samla vår insats på färre områden, anser vi. Visst är det en plikt att hjälpa till när det är kriser i världen. Vi tycker att insatsen i måste få ett slut. Om den blir permanentad är den inte trovärdig. Då kanske den skapar mer konflikt än den löser. Vi tycker att den insatsen måste avslutas och vägas mot eventuella andra insatser. 68 (V): Debatten gäller utgiftsområde 6, Försvar och samhällets krisberedskap 2011. Jag ställer mig bakom det gemensamma särskilda yttrandet från oss, Socialdemokraterna och . Vi i den rödgröna oppositionen har lämnat in en flerpartimotion, en budgetmotion, För hela , där vi lägger fram vårt förslag till statsbudget . Vårt förslag måste ses som en helhet det har vi beskrivit förut även om vi i debatten ska lyfta fram just försvarspolitiken. I motionen har vi redovisat hur vi egentligen vill ha utgifterna fördelade, inte minst på utgiftsområde 6. Jag ska ta upp några viktiga saker här. Det rödgröna budgetförslaget i sin helhet är präglat av ambitionen att skapa utrymme för reformer. Det är oerhört viktigt. Vi vill vara varsamma med skattesänkningar för att ge utrymme för en gemensamt uppbyggd välfärd som når alla. Vi är också angelägna att skapa rättvisa så att inga medborgare får betala notan för några andras välfärd. Det är också något grundläggande för . Vi menar att så inte är fallet med Alliansens budgetförslag och politik. Med detta sagt går jag in på utgiftsområde 6. Just nu genomgår Försvarsmakten den kanske största förändringen i modern tid. Vi lämnar värnpliktsförsvaret och övergår till en yrkesarmé. Vi i är mycket tveksamma till denna förändring av många orsaker, inte minst osäkerheten när det gäller kostnaderna för denna förändring. När FOI, , presenterade siffror som visar att yrkesarmén blir dyrare än vad som beräknats ungefär 1 ½ miljard dyrare bekräftades våra farhågor. Dessa kostnader är svåra att spåra i regeringens budget. Man har inte tagit med dem i beräkningen. Jag tror att man blev tagen på sängen när siffrorna kom. Hur regeringen löser det problemet blir intressant att se. Jag tror att de får svårt att hitta pengarna när det bär i väg. Även om det för tillfället är överspelat kommer vi i att arbeta för ett återinförande av ett värnpliktssystem av många anledningar, bland annat för att det är både billigare och bättre än yrkesarmén, som vi ser det. Just personalförsörjningen är ett av de områden som kan visa sig svårt att beräkna. Än så länge finns ett antal färdigutbildade värnpliktiga årskullar att locka in i försvaret, men i systemet finns så många osäkerheter att vi frågar oss om det kommer att hålla ekonomiskt. Det återstår att se. Det här kommer att tunnas ut så att det blir svårare och svårare att hitta en bra grund att stå på när det gäller personalförsörjning. Vi har också stora frågetecken för kostnaderna för Nordic Battlegroup, den nordiska stridsgruppen. I den revisionsrapport vi fick om Nordic Battlegroup 2008 redovisas en ökad kostnad med 3 miljarder från 1 till 4 miljarder. Hur dyr Nordic Battlegroup 2011 blir vet vi inte . Det får facit visa . Regeringens planer på omfördelning inom budgeten kommer naturligtvis att drabba andra delar av försvaret. I det fall stridsgruppen blir utkommenderad kommer det att kosta. Det blir en rejäl press på försvarsbudgeten och Försvarsmakten. Vi tycker att regeringen på ett bättre sätt borde ha redovisat hur dessa eventuella förändringar skulle se ut för att man skulle kunna ta ställning. är kritiskt till stridsgruppskonceptet över huvud taget, inte minst på grund av de kostnader som det medför. Jag vill också lyfta fram de kostnader som uppstår genom deltagande i kriget i . Den frågan kommer att debatteras , så jag tar bara upp det kort . har gett i uppdrag att försöka räkna ut den totala kostnaden för engagemanget i . Det innebär alla kostnader när det gäller planering, personal, materiel, transporter, administration med mera. Det besked vi har fått är att det inte går att redovisa hela kostnaden. Det går inte att få fram en slutsiffra för vad insatserna för kostar försvar och svenska skattebetalare. Rutinerna för att redovisa det finns inte inom Försvarsmakten. Det tycker jag är beklämmande och oroande och något som vi borde lyfta fram mer. Med tanke på det långvariga engagemanget kan det bli dyrt för skattebetalarna, de som Alliansen säger sig värna så mycket. Vad det kommer att kosta i längden vet vi alltså inte. Jag tror att det kommer att bli väldigt kostsamt. Eftersom det rödgröna budgetförslaget är en helhet har vi inga reservationer i detta betänkande. I det särskilda yttrandet redovisar vi vårt förslag till budget även på utgiftsområde 6. Vi menar att det går att ändra på en del av verksamheten och genomföra effektiviseringar så att besparingar kan göras. Vi sparar lite på förbandsverksamheten, men vi värnar där frivilligverksamheten, skyddsstyrkorna och arbetet med jämställdhet. Det finns också möjlighet att spara på materielsidan. var inne på det. Sammanlagt sparar vi i det rödgröna förslaget 2 miljarder. Vi ser det som fullt möjligt och också nödvändigt för att skapa utrymme för reformer i övriga delar av budgeten. Hur kommande års budgetar ser ut är svårt att sia om. Vi i ser det kanske inte möjligt med så mycket mer besparingar . Det får vi återkomma till. Vi kanske kommer tillbaka till det i vår och den vårproposition som då kommer från för att redovisa de siffrorna. 69 (M): Jag vill först uttrycka min respekt och uppskattning för alla de soldater, officerare och civila som tjänstgör i olika insatser i vårt land eller runt om i världen. De gör ett fantastiskt jobb. Det uppmärksammas inte alltför ofta. Jag vill också med anledning av den brottsutredning som pågår understryka vikten av ett öppet och fritt samhälle. har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt eller tillsammans med andra inom och utom landet försvara och främja vår säkerhet. Det ska ske genom att hävda suveränitet, förebygga konflikter eller krig och skydda vårt samhälle med stöd av civila myndigheter. Regeringen och har, med underlag från Försvarsberedningen , beslutat om ett mer användbart, mer tillgängligt och modernare försvar som ska vara mer effektivt i förhållande till de enskilda skattebetalarnas kronor som betalas till försvaret. Det pågår en enormt stor reformering inom försvaret kanske den största i modern tid. Den påverkar personalförsörjning, effektivisering, stödverksamheter, försvarsplanering, materielförsörjning, internationella insatser och nordiskt samarbete. Det är härligt att se att statsrådet är delaktig i den här budgetdebatten som kommer att fortsätta någon timme till. Ekonomin är i balans i försvarsbudgeten. Det är ord som vi i den här församlingen kan ta i vår mun, men som många kolleger runt om i och världen inte kan ta i sin mun. Tack vare att alliansregeringen under har arbetat aktivt med den ekonomiska styrningen kan vi att hävda att vi har en oförändrad anslagsnivå. Det sticker ut rejält i att det ser ut på det sättet. Alliansregeringen har hanterat den finanskris som också har drabbat på ett sådant sätt att det går att sköta detta med en oförändrad anslagsnivå. Detta ska vi glädjas över i tider som dessa som kanske är mer oroliga än de varit på . Det är två saker som sticker ut ordentligt framför många andra. Förutom att vi har hanterat finanskrisen på ett klokt sätt, som gör en oförändrad anslagsnivå inom försvaret möjlig, är det också ordning och reda i statens kassa, numera även vad gäller försvarsanslagen. Där har ekonomisk styrning varit ett ledmotto för alla berörda myndigheter på området men inte minst för Försvarsmakten. Men det går inte att slå sig till ro med detta, utan det gäller att följa upp och aktivt jaga och se till att skattebetalarnas pengar används på bästa möjliga sätt. Vi i ska fortsätta att vara det skydd för skattebetalarna så att pengarna används till det som de är avsedda att användas till och att budgeten hålls. Detta är den första budgeten som gör det möjligt att genomföra ett epokskifte i den svenska försvarspolitiken. Det var en enig försvarsberedning med alla sju riksdagspartier som 2008 sade: Plikten svarar inte längre upp på ett rationellt sätt mot de nya behoven. En modern insatsorganisation kan inte längre bemannas med pliktpersonal. Det pågår nu ett epokskifte när vi går från plikt till frivillighet men också till könsneutralitet. Äntligen, kan man höra några längst bak ropa. Äntligen omfattas vi också av könsneutralitet. Epokskiftet är stort på många sätt och vis. Frivilligheten ger enormt stora möjligheter, inte minst att man likställer man och kvinna inför lagen. Men man gör det också möjligt för vem som helst att gå in på Försvarsmaktens hemsida och anmäla sitt intresse för att delta i och göra en insats i det svenska försvaret. Det är lika från dag ett. Förutom frivillighet och könsneutralitet är det också en attraktivitet som växer fram med en helt ny arbetsmarknad. Unga killar och tjejer får nu en ökad regional arbetsmarknad. Vi ska anställa ytterligare 4 000 . Det är en otroligt stor och positiv utmaning för alla som den omfattar. Då är grunden, inte minst, bemötandefrågorna. Jag hade möjlighet att träffa unga killar och tjejer som är hungriga, nyfikna och sökande inför dessa nya uppgifter. Det är otroligt viktigt att man hanterar bemötandefrågorna på ett helt annat sätt än man har gjort. Det måste upplevas på kaserngården när officeren möter den nye soldaten att det är frivillighet som är grunden i det mötet. Den utbildning som man får ska vara av sådan exceptionell karaktär att man är stolt när man går därifrån över att Försvarsmakten har tagit till sig den nya och stora utmaningen som detta innebär. Det är en ren bemötandefråga som i grunden ska hanteras . Epokskiftet innebär också att Försvarsmakten tillsammans med andra tar på sig ledartröjan lokalt handlar det om kommuner och landsting, näringsliv och små och medelstora företag för att leda och utveckla möjligheterna för den nya regionala arbetsmarknad som växer fram. Det är ett viktigt epokskifte, och detta uppdrag har Försvarsmakten. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag noterar att Socialdemokraterna tror på en kostnadsexplosion. Denna fråga ska de lösa med mindre pengar. Jag noterar också att ska lösa frågan om personalförsörjningen, också det med mindre pengar. Vän av ordning noterar att jag har lagt otroligt mycket tid på humankapitalet och människorna bakom alla skyddsvästar och all tänkbar utrustning som finns inom försvaret. Det finns en grund till det. Vi står inför enormt stora förändringar med ökade chanser för unga män och kvinnor inför en framtida arbetsmarknad. Försvaret är kanske en av största ungdomsarbetsgivare . Långt in i Försvarsmakten förpliktar det. Vad är ett försvar utan alla de människor som frivilligt engagerar sig och som tar risker för att hjälpa andra människor att känna trygghet? I tider som dessa när det är oroligt är det kanske än mer viktigt att fundera på just detta humankapital. Jag vet att många av mina allianskompisar och försvarsministern kommer att lägga tid på annat. Jag har därför valt att prata om det som är grunden. Ingen kommer att klara omställningen, och ingen kommer att klara att säkra tryggheten om vi inte först tar vara på humankapitalet. 70 (V) replik: talar gott om denna förändring till en yrkesarmé. Jag tycker att det andas lite glättighet därför att man inte vill se problemen. Man kan titta på FOI:s siffror, där man varnar för att det blir svårare och mycket dyrare med en yrkesarmé. Vad innebär det för budgeten? Vad innebär det för verksamheterna? Hur ska man klara det när man inte vet hur mycket dyrare det blir? Vi kan tycka att det är bra med könsneutralitet. Men det fanns möjlighet till det även inom värnplikten. Det var på gång. Man hade en bra ingång och skulle ha kunnat ha även en kvinnlig värnplikt. När det gäller arbetsmarknaden vill påskina att detta blir en stor arbetsmarknad för ungdomar. Frågan när det gäller personalförsörjning är vilka ungdomar som kommer dit. Vilka människor söker sig dit? Hur är erfarenheterna i andra länder? Vilken kategori ungdomar är det som kommer till försvaret? Vilka vill verkligen gå på denna kaserngård med denna officer? Jag har gjort det . Det är inte alltid så kul. Det finns i så fall andra saker som man ska locka med. Men jag tror att det blir svårt, framför allt om man inte har riktigt den erfarenhet som man behöver ha. Har man gjort en värnplikt vet man vad det innebär. Då blir det mycket lättare att välja detta. Det talas om en regional arbetsmarknad. Hur många tusen ska ingå i denna armé? Jag vet inte hur många man ska få in just på denna arbetsmarknad. Men jag föreställer mig att det inte blir så oerhört många. Jag vill göra en kort reflexion. berörde inte Nordic Battlegroup och de kostnader som kan uppstå där. Jag skulle vilja ha svar på frågan vad ni tror om det. 71 (M) replik: Jag kan konstatera att förändringen står för dörren. Även om ni inte har gillat den förändringen har ni 2 miljarder mindre för att genomföra den typ av förändringar som Försvarsmakten nu står inför. Jag tror att vi ligger på en hyfsat balanserad budget för att lösa de uppgifter som vi står inför. , du pekar på att det talas om detta i FOI:s rapport. Men FOI noterar tydligt att det gamla värnpliktssystemet inte var ändamålsenligt. Man noterar också att värnpliktsorganisationen var 2 miljarder dyrare och att den inte heller användes på det sätt efteråt som var möjligt. Det var som inte fortsatte. Dessutom pekar FOI i denna rapport på oroande siffror . Jag kan också känna oro inför budgetanslag 2019. Men jag försöker befinna mig i verkligheten här och , 2010, och hantera . Det känns lite grann som att man lägger oron lite för nära inpå verkligheten utan att ha underlag för det. Jag valde att lägga tyngdpunkten i mitt anförande på personalförsörjningen just därför att jag ser enormt stora utmaningar och möjligheter men också därför att jag inte har svar på alla frågor. Vi står nu inför så stora förändringar att vi måste laga efter läge. Men det är ett antal möjligheter som är högst realistiska . har, som sagt, 2 miljarder mindre för att fullfölja det uppdrag som man tror på. Man vill också ha svar på vad jag tror om Nordic Battlegroup och erfarenheterna . Jag kan bara tydligt konstatera att det inte fattades några beslut kring de utgiftsökningar som gällde. Det har tagits ett antal beslut, och det har presenterats en skrivelse som ligger på bord om förbättringar och skeenden . Nordic Battlegroup 2008 var den första. Vi har lärt enormt mycket av dessa erfarenheter. Jag kan bara notera att också var ansvarig inför de beslut som gällde det förberedelsearbete som påbörjades redan 20042005. 72 (V) replik: Jag tycker inte att jag får något riktigt svar. Jag vet också att detta kommer att komma. Vi har tagit beslut om en yrkesarmé. Men förberedelserna när det gäller kostnader borde kanske har varit bättre om man fick siffror om att detta kommer att bli dyrare än beräknat. Det finns alarmerande signaler som man måste ta hänsyn till och borde ta till sig och fråga: Vad är det som håller på att hända? Det finns nämligen många saker i fråga om utvecklingen av en yrkesarmé som vi andra har varit inne på. Det finns en fara i detta, inte bara när det gäller att kostnaderna drar i väg. Det gäller även folkförankringen. Alla ungdomar kommer inte att tycka att det här är jättebra. Alla ungdomar kommer inte att söka sig till försvaret eller göra något slags militär yrkeskarriär, utan detta kommer att vara väldigt svårt. Just beträffande vill jag säga att jag tror att vi har haft ett väl fungerande system. Det kunde ha blivit bättre, men vi har ändå en värnplikt som har skapat en grund att stå på för att hitta en försvarsmakt som kan bygga en bra verksamhet. Kullarna som vi nu har och kan ta av försvinner ju. finns det inga som har gjort värnplikten. De unga ska då från början smalna av, så att säga. De ska alltså söka sig in i detta och utformas till ett slags soldater. Jag tror att det är oerhört svårt att få det här att fungera på ett bra sätt. Erfarenheter från andra länder visar att det är svårt. Jag tycker att man på något sätt borde ta detta med Nordic Battlegroup på ett större allvar. Man kan ju inte se de här strukturerna, och fortfarande vet man inte om det verkligen fungerar med Nordic Battlegroup 2011. Vi ska också delta och ha ett tydligt ramansvar 2014; det är i varje fall den här regeringens målsättning. Det borde vara signaler om att vi verkligen måste ta tag i detta för att hitta en kostnadsbild som motsvarar vad vi tänkt oss, för annars blir det oerhört kostsamt för skattebetalarna som ju den borgerliga regeringen är så mån om. 73 (M) replik: är orolig för kostnaderna. Det skulle också jag vara om jag hade en budget som innehöll 2 miljarder mindre. Vi har något mer pengar. Vi noterar också att den här omställningen kommer att kosta, och vi noterar FOI:s rapport där det konstateras att värnpliktssystemet var 2 miljarder dyrare samt att de resurserna inte användes fullt ut eftersom inte fortsatte. Alltså var det ett sätt att använda skattebetalarnas pengar som kanske inte fullt ut var effektivt. påpekar FOI att borde en översyn göras. Ja, långt hoppas jag att vi ser över detta så att det blir ordning och reda om det skulle uppstå en form av kostnadsexplosion. Det jag tror att är orolig för är, som sagt, att inte har 2 miljarder mer i sin budget. Ytterst handlar oron för kostnaderna om att man inte har lika mycket som sittande regering. Vi tar Nordic Battlegroup och den rapport från som ligger på våra bord på absolut största allvar självklart! Det har skett en hel del förbättringar och förändringar sedan Nordic Battlegroup 2008. 74 (MP) replik: Också jag vill hälsa dig, , välkommen hit. Jag har två frågor till dig. Den första gäller personalförsörjningen som du var inne på. Du har själv svarat genom att säga: Det är Försvarsmakten som har ledartröjan punkt. Jaha, okej, men jag är inte riktigt nöjd med det svaret. ÖB säger själv att det är en samhällsreform. ÖB har ju skickat ut frågan till oss, till samhället. Det är en reform som vi alla ska hjälpa till med. Du skickar tillbaka frågan och säger att Försvarsmakten har bollen. Vad jag försökte uttrycka i mitt anförande var frågan om vem som äger processen. Det handlar om att regeringen är väldigt tydlig och talar om vilka regelverk som gäller och vilka villkor som ska gälla exempelvis för ett medelstort företag som ska skicka ut två killar eller två tjejer. Om det värsta skulle inträffa måste man väl veta vem som tar kostnaderna. Det här är bara ett exempel; det finns hundratalet exempel. Det blir en väldigt stor osäkerhet. Om regeringen inte kan vara tydlig om detta kommer det att bli väldigt svårt. Det är precis vad från utredningen om personalförsörjningen pekar på. Det räcker inte, , att säga: Försvarsmakten har ledartröjan punkt. Du måste utveckla detta. Så till min andra fråga: , du hänvisar till Försvarsberedningen 2008 och talar om att gå från plikt till frivillighet, könsneutralitet etcetera. Ja, absolut, det är jättebra. Men du glömde en sak: Försvarsberedningen sade att det skulle vara 70 JAS-plan, inte 100 som det är . Det var en enig försvarsberedning bakom detta. Vad är det som gör att regeringen har kört över Försvarsberedningen och har helt andra uppfattningar om dimensionen beträffande JAS-planen? 75 (M) replik: Jag vill börja med att tacka för välkomsthälsningen. Anledningen till att jag i mitt anförande ägnade så mycket tid åt att tala om kopplingen till utmaningar och möjligheter var att jag inte stannade vid att Försvarsmakten har ledartröjan. Jag valde också att utveckla ett antal utmaningar och möjligheter. Jag kan dela uppfattning om hur viktigt det är att också få del av det militära meritvärde som byggs upp i ett civilt format så att man får möjlighet att även i det civila samhället använda den transparens, den utbildning och den erfarenhet som man får med sig. En rad sådana utmaningar och möjligheter står nu Försvarsmakten inför. Det är otroligt viktigt att man successivt jobbar fram dessa. Inte heller jag tror att denna reform ännu har alla färdiga svar eftersom vi precis går in i processen. Men i mötet med unga killar och tjejer som kan tänka sig detta är det helt klart så att de ser ljuspunkter och tycker att det här verkar spännande, innehållsrikt och intressant. Det i sig är kanske en bra början. När , jag och några andra besökte Högkvarteret var min fråga till Försvarsmakten väldigt tydlig: Har ni ledartröjan, och har ni tagit den? Ja, svarade Försvarsmakten. Det uppdraget har vi fått, och det genomför vi. Detta behandlas och beskrivs på lite olika sätt. Runt om i pågår nu fyra olika projekt. Ett av dessa pågår i som ligger mig väldigt nära. har själv varit på besök där och sett hur man kan se det civila och det militära samhället tillsammans utveckla en lokal stark arbetsmarknad. Utmaningarna är många, och dessa ska vi absolut ta. Men Försvarsmakten har ledartröjan och utför det på olika sätt. De sätt jag känner till har varit väldigt positiva. 76 (MP) replik: talar om utmaningar. Det är naturligtvis väldigt bra.