prot · GX09145 · 2010-06-29 00:00:00 — Den som vill kan naturligtvis ta med sig förordningen, men det ska man inte behöva göra, för det är Arbetsförmedlingen som ska hjälpa den enskilde och se till att man får den möjligheten. 195 (): Det har i debatten varit ganska klargörande när redovisat många av de fakta som pekat på. Arbetsmarknadsministern väljer dock att avstå från att kommentera dem. När jag frågade om arbetsmarknadsministern avser att vidta några åtgärder med anledning av de inlåsningseffekter pekar på i sin rapport får jag ett svar som väl är ett nej. Han vill utvärdera. Man bör utvärdera kompletterande aktörer i ett längre perspektiv så tror jag att svaret är på frågan. Jag vill tacka arbetsmarknadsminister för den här debatten och för alla andra debatter. Det har blivit många timmar. Det som varit tydligt med debatterna är att behöver en socialdemokratiskt ledd regering som tar jobbfrågan på allvar, som tar ungdomars arbetslöshet på allvar, som tar arbetsmiljöfrågorna på allvar och som, trots att det pågår en finanskris, är beredd att göra någonting och inte bara sitta med armarna i kors. Jag tackar för debatterna under den här mandatperioden. 196 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig återgå till . De lämnar fyra rekommendationer till regeringen. Den första rekommendationen är att förtydliga hur mycket tid deltagare ska ägna åt jobbsökande i tredje fasen. Det är gjort från . Där har vi alltså följt rekommendation. Den andra är att klargöra vilken roll kompletterande aktörer har inom garantin. Det arbetet pågår . Jag försökte lite grann utveckla hur vår syn har varit för att kunna bjuda in de sociala företag, ideella organisationer och andra vars kompetens, erfarenhet och bemötande vi så väl behöver inom Arbetsförmedlingens arbete. Den tredje är att ställa tydligare krav på Arbetsförmedlingen om uppföljning av garantin. Det arbetet pågår. I regleringsbrevet för Arbetsförmedlingen 2010 har de fått i uppdrag att inkomma med en fördjupad analys av garantin där bland annat detta är en viktig del. Den fjärde rekommendationen är att lämna riktlinjer till Arbetsförmedlingen om deltagarvolymer per handläggare. Där har vi bedömt att det är svårt att avgöra vilken nivå som är optimal. överlåts den bedömningen till Arbetsförmedlingen, och vi följer det arbetet noga för att se till att kvaliteten blir så god som möjligt, både den som objektivt kan betraktas och den som respektive deltagare upplever. Det arbetet kommer vi att fortsätta att ägna oss åt även framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2009/10:451 om en allmän och solidarisk a-kassa 197 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska ersättningsskillnaderna mellan olika grupper av arbetssökande i de skattefinansierade ersättningssystemen vid arbetslöshet. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska få en allmän a-kassa där alla som söker arbete ingår. Frågorna som tar upp är relevanta och viktiga. I det här sammanhanget är det emellertid viktigt att komma ihåg att arbetslöshetsförsäkringen är en försäkring som ska ersätta inkomstbortfall vid arbetslöshet, det vill säga kompensera för en inkomst som den sökande har haft. Försäkringen består av två delar, en grundförsäkring och en frivillig, inkomstrelaterad försäkring. Det är därför naturligt att ersättningen ser olika ut beroende på om den sökande har arbetat och beroende på om den sökande valt att ansluta sig till den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen eller inte. tillsattes den parlamentariska utredningen om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Utredningen har bland annat till uppgift att se över hur samspelet mellan olika ersättningar sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och försörjningsstödet kan förbättras. Utredningen har i uppdrag att se över och föreslå förändringar i arbetslöshetsförsäkringen så att alla som har förvärvsarbetat och uppfyller arbetsvillkoret har rätt till en inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Utredningen ska redovisa sitt arbete . Jag har inte för avsikt att vidta några andra åtgärder på området utan avvaktar den parlamentariska utredningen. 198 (): Det förs en upprörd debatt om vem som efter en lång sjukskrivning ska få stöd och hjälp för att återkomma i arbete eller kunna fortsätta att vara sjukskriven eller erhålla förtidspension. Dessa är inne i trygghetsförsäkringarna och kan ibland få en minskning av månadsinkomsten på med någon tusenlapp. Om detta har vänsterpartierna skrivit otaliga interpellationer. Man upprörs och talar om stupstocken och vill ha en evig sjukförsäkringsrätt. Ord som solidaritet och verkligt svaga har stått som spön i backen. Jag har skrivit en interpellation om de verkligt svaga, som är fler än de som till exempel omförsäkras inom trygghetssystemen. Jag lyfter fram dem som stångar sig blodiga för att få sitt första jobb men som inte har fått något och som därför ställs utanför sjukförsäkring och a-kassa och i stället hänvisas till eventuella behovskontrollerade socialbidrag eller mycket låga aktivitetsersättningar. Om detta skriver vänsterpartierna inga interpellationer. De gör i stället allt för att fortsätta att utestänga dem från a-kassan. Det är många fler som står utanför de inkomstrelaterade trygghetssystemen än som omförsäkras. Det handlar om 150 000 personer, varav många ungdomar, enligt den analys som gjort åt mig. Det är personer som är arbetslösa men inte erhåller inkomst från vare sig sjukförsäkring eller a-kassa. Dessutom tillkommer många tiotals tusen som är i aktiviteter men endast erhåller den mycket låga grundersättningen. får endast de som haft arbete och betalat in några tusenlappar till a-kassan del av de årliga 20 statliga a-kassemiljarderna, vilket motsvarar . För en insats på säg kan man erhålla , i så fall en utväxling på 50 till 100 gånger insatsen i denna försäkring. De som inte kvalat in till a-kassan och vars make eller sambo inte har någon inkomst kan eventuellt erhålla behovsprövat försörjningsstöd, långt under a-kassornas nivåer. Detta är upprörande orättvist, herr talman. Socialdemokraternas mål är att medborgarna genom detta system ska förmås att gå med i de fackliga a-kassorna och i facket. Därför får de verkligt svaga, som inte haft jobb, fortsätta att leva på eventuellt försörjningsstöd utanför tryggheten i a-kassorna. Även borgerligt sinnade människor ska helst gå med i de röda fackliga a-kassorna och i det fack som i stor utsträckning använder sin tid till att på alla sätt kritisera den borgerliga regeringen och till att starkt stötta och subventionera det socialdemokratiska partiet. Detta är med förlov sagt inte en rimlig ordning. Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation. Jag uppfattar att vi är överens om det som de borgerliga partierna har arbetat för länge: att arbetslöshetsförsäkringen, liksom i till exempel , ska göras allmän. Arbetsmarknadsministern hänvisar också till den tillsatta utredning som ska behandla detta. Jag välkomnar den. Jag vill också framhålla den grundinriktning som har. En arbetslivsförsäkring som omfattar både sjukförsäkringen och arbetsmarknadsförsäkringen borde prövas. Arbetsmarknadsministern verkar dock i sitt svar försvara arbetsmarknadsförsäkringen som en försäkring där den som är med och betalar en liten avgift ska erhålla upp till hundrafalt igen, medan den som inte fått kvala in kanske inte erhåller någonting alls från staten, trots att huvuddelen av utbetalningarna tillförs av allmänna skattemedel. Kan det verkligen vara rimligt att statliga pengar används för att ge medborgare i samma situation, arbetslöshet, så fruktansvärt olika behandling av staten? Borde inte en allmän a-kassa omfatta alla dem som söker arbete, inte endast dem som haft ett sådant, låt vara endast så kort som ? 199 (): Det var ett antal märkliga uttalanden från talarstolen, tycker jag. Inte kvalat in? En arbetslöshetsförsäkring försäkrar vid arbetslöshet. Om man inte haft ett arbete kan man inte gärna vara arbetslös. Det finns en naturlig tanke i detta. Men detta kan vi alltid diskutera. Det fanns några andra saker som jag tyckte var ännu mer anmärkningsvärda. talar om de röda a-kassorna som stöttar det socialdemokratiska partiet, eller något sådant. Jag undrar vilken värld lever i. Jag bjöds ganska in till en arbetslöshetskassas årsstämma för att tala. Det var a-kassan Småa med centerpartistisk ordförande från en kommun nära mig, . Jag vet inte om han skulle känna igen sig i den beskrivningen. Jag tror inte att stämmoombuden på Småa, småföretagens a-kassa, skulle uppfatta Småa som en röd a-kassa som ägnar sig åt att stödja socialdemokratin. Det är en fullständigt verklighetsfrånvänd bild som målar upp. Jag tycker att det är väldigt viktigt, herr talman, att vi lyfter fram detta i debatten och får fört till protokollet att slåss mot en verklighet som inte existerar. Vi socialdemokrater belastas med en massa saker. Att vi skulle ha utestängt någon från a-kassan genom vår politik förstår jag inte alls. Vi definierar vilka kriterier man ska ha uppfyllt för att få ta del av ersättning. Det är inget märkligt. Det är så i alla försäkringssystem. Vi socialdemokrater stöder naturligtvis arbetslinjen. Där finns hela vår arbetsmarknadspolitik. Arbetslöshetsförsäkringen ska naturligtvis i möjligaste mån hjälpa till att stödja arbetslinjen. Det är inget konstigt med det. Jag tycker att ministern svarar på ett bra sätt där. Det finns också ett stort missförstånd om att försäkringen inte skulle gälla alla. Den består, precis som arbetsmarknadsministern säger i svaret, av en grundförsäkring och en frivillig inkomstrelaterad försäkring. De verkligt svaga som säger sig slåss för är de som har valt att inte teckna den frivilliga försäkringen. Jag är inte alldeles säker på att man hittar de svagaste grupperna i samhället bland dem. Men det får reda ut. verklighetsbeskrivning är inte korrekt. Han försöker åtgärda någonting som inte existerar. Då hamnar man väldigt fel. Som sagt: Kontakta Småas ordförande, som är centerpartist, och fråga om han är medlem i någon rödgardistisk organisation som stöder Socialdemokraterna! Det stämmer inte. Arbetsmarknadsministern kommenterar den parlamentariska utredningen, som bland annat ska se över om a-kassan kan bli allmän. Jag skulle vilja att arbetsmarknadsministern kommenterar det faktum att arbetsmarknadsministern redan har utrett denna fråga, fått en utredning på sitt bord, läst igenom den noggrant och , kanske som siste man, men ändå, slängt den i papperskorgen och konstaterat att det nog inte var något riktigt bra förslag. Vad tror arbetsmarknadsministern att en ny utredning skulle kunna komma fram till för resultat som inte den gamla utredningen kom fram till? Den var välgjord och väl genomgången av en duktig utredare, som dock hade fått ett svårt, närmast omöjligt uppdrag. 200 Arbetsmarknadsminister (): Alliansen, och faktiskt också , är i grunden överens om att alla som har en lön borde ha en inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Vi har dock inte hittat den teknik som inom ramen för den svenska modellen bäst stöder arbetslinjen, inte inverkar menligt på arbetsmarknadens funktionssätt, samverkar och samvarierar för en ansvarsfull lönebildning och inte försämrar marginaleffekter för löntagare som tar sig in på arbetsmarknaden. Men målet är tydligt. Vi tycker att alla som har en lön ska ha en inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Den som inte vill det blir svaret skyldig. Jag har aldrig någonsin hört , som jag har debatterat a-kassan med , svara på den frågan. Varför vill inte att alla som har ett jobb och en lön ska ha en inkomstrelaterad ersättning? Den frågan vill jag gärna ha besvarad. Min utgångspunkt har varit att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Det ordet består av två delar: omställning och försäkring. Omställning klargör att det handlar om att man befinner sig mellan två arbeten, försäkring att det finns en premie som man är med och betalar för att få ersättning. En annan utgångspunkt, åtminstone för mig, har varit att behålla den lilla koppling som ändå finns till lönebildningsprocessen. Jo, därför att i en försäkring avgörs premien av den risk som finns i försäkringen. Arbetslösheten är risken i arbetslöshetsförsäkringen. Därför är det en god idé. Ytterligare en utgångspunkt när vi genomförde den förra utredningen var att de tre fjärdedelar på svensk arbetsmarknad som har en arbetslöshetsförsäkring och är medlemmar i en a-kassa skulle påverkas i så ringa grad som möjligt inte alls. har rätt i en sak. Det var inte de svagaste som lämnade a-kassan efter våra förändringar. De 500 000 som lämnade a-kassan var i huvudsak äldre, höginkomsttagare, personer i legitimationsyrken och andra som valde att stå utanför och spara pengarna till någonting annat. Det gjorde de delvis för att de allra flesta i sina kollektivavtal har kompletterande försäkringar eller av olika anledningar själva valt att komplettera med privata arbetslöshetsförsäkringar upp till toppen. Tack, , för att du hjälpte mig att punktera den myten! Slutsatsen är att om vi är en majoritet i riksdag som tycker att det borde finnas ett inkomstrelaterat försäkringsskydd för alla löntagare ska vi försöka hitta en modell som löser den frågan. Eftersom vi inte lyckades med den förra utredningen den blev för tekniskt komplicerad och vet att det finns ett behov av att se över socialförsäkringarna är det inte onaturligt att vi ser över även den här frågan. Vad det kommer att landa i ska inte jag föregripa. Jag noterar återigen att vi är en majoritet, många, som tycker att det är rimligt att man har ett inkomstrelaterat försäkringsskydd om man blir arbetslös. är i en minoritet som inte tycker att om man har en lön i ska man ha ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. vill ha en frivillighet. Min fråga blir retorisk. Vill att också sjukförsäkringarna ska vara en frivillig historia? 201 (): Efter hundratals interpellationer från vänsterpartierna om situationen för dem som är inne i de sociala trygghetssystemen där man i debatten har tagit munnen full med ord som solidaritet och med löften om evig sjukförsäkring och andra förbättringar har arbetsmarknadsministern äntligen denna sista interpellationsdag fått en interpellation som fokuserar på de verkligt svaga utan vare sig arbete eller arbetslöshetsförsäkring. Deras villkor vill och Alliansen förbättra. Här står kampen mot de röda partierna som sedan mycket länge slåss för att förhindra förbättringar för dessa. Ska vi ha en allmän arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla eller endast dem som har haft lyckan att ha arbetat minst och betalat en liten premie? Staten betalade tidigare av försäkringen. Är det verkligen rimligt att utestänga de verkligt svaga på arbetsmarknaden, i hög grad ungdomar, som är arbetslösa men som inte har haft något arbete? Vi tycker inte att detta är rimligt. Jag är väldigt kritisk till dem som så ofta orerar om solidaritet med de verkligt svaga men som decennium efter decennium gör precis allt för att förhindra att de verkligt svaga som inte har eller har haft jobb släpps in i arbetslöshetsförsäkringens trygga famn. Jag har i min interpellation exemplifierat hur detta kan slå för människor. Jag har tagit exemplet med tvåbarnsmamman , , som efter gymnasiet inte fick något jobb. Hon har fött två barn och har haft föräldraförsäkring på lägsta grundbelopp. Hon har sökt jobb och praktikplatser men har inte fått vare sig det ena eller andra. Hade hon haft ett jobb innan barnafödslarna hade hon erhållit ca i föräldraersättning och arbetslöshetsersättning. Det hade varit totalt upp emot 1 miljon i ersättning fram till . I dagens svenska verklighet har hon i stället erhållit någon tiondel av detta och har inte fått ett öre från staten . Detta anser jag vara en orimlig ordning som jag hoppas förändras. Den politiska debatten måste mycket tydligare än klargöra denna orättvisa hantering med skattemedel. En professor, , vid vid Linnéuniversitet i beräknar att av de arbetslösa ungdomarna i åldern saknar arbetslöshetsersättning. Han menar att den politiska uppmärksamheten ensidigt varit riktad mot de etablerade grupperna och deras risk för arbetslöshet och försämrade förmåner. Fackföreningar och röda partier, mina ord, tillvaratar ensidigt deras intressen. Men, menar , de oetablerade arbetslösa har däremot ingen röst i samhällsdebatten. Jag menar att den rösten finns hos och Alliansen. Håller arbetsmarknadsministern med om detta? Lösningen är enkel, och arbetsmarknadsministern har varit inne på den. Likaväl som vi i har en allmän sjukförsäkring och en allmän folkpension borde vi naturligtvis ha en allmän a-kassa där alla som söker arbete inryms. Jag tycker att det är en politisk skandal att de fackliga organisationer som ska tillvarata de arbetandes och arbetssökandes intressen i stället gjort och gör allt för att förhindra denna rättvisereform i decennium efter decennium. sade något fullständigt fantastiskt. Om man inte har haft ett arbete kan man inte vara arbetslös. Precis så sade . Jag menar att man verkligen kan vara arbetslös även om man inte har haft ett arbete. Det är de som inte har fått det första arbetet och inte omfattas av de 20 statliga miljarder som går in i a-kassan som jag kämpar för. 202 (): Det hoppas jag att jag inte sade. Om jag sade det uttryckte jag mig helt fel. Jag fortsätter på det spåret. Menar att vi ska ha en arbetslöshetsförsäkring utan arbetsvillkor, och håller i så fall arbetsmarknadsministern med om det? Jag tror inte det. Det är vad säger. Jag menar att det är fullständigt orimligt att ha en arbetslöshetsförsäkring utan arbetsvillkor. Sedan ställdes det en mängd andra frågor. Varför vill inte att alla ska vara med i a-kassan?, frågar arbetsmarknadsministern. Då ska jag vara vänlig och svara på den frågan: Det vill jag visst! Jag vill att alla frivilligt ska ansluta sig till de arbetslöshetskassor vi har som fungerar alldeles utmärkt. Då spottar arbetsmarknadsministern nästan ur sig: vill ha en frivillighet! Ja, det vill jag, och jag vill att alla ska vara med. Därför vill jag att alla ska ha en a-kassa. Jag skulle bli väldigt glad om ministern svarade på min fråga. En obligatorisk arbetslöshetskassa har utretts noggrant och ordentligt, och ministern stoppade den utredningen i papperskorgen. Varför införde inte ministern det förslaget? Det är min första fråga. Den andra frågan är: Om ministern inte accepterade det förslaget, vad tror ministern en ny utredning ska kunna komma fram till som inte den gamla gjorde? Det är rimligt att ministern svarar på det. Jag svarade på de frågor som ställdes till mig, och då tycker jag att ministern kan svara på detta. Jag tror att är helt ensam i den här kammaren om att förespråka att vi ska ha en inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning utan arbetsvillkor, eller möjligen gäller det också . Det skulle vara spännande om arbetsmarknadsministern håller med mig eller om arbetsmarknadsministern och Nya sällar sig till och som förespråkar en inkomstberäknad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen utan arbetsvillkor. 203 Arbetsmarknadsminister (): Det är glädjande att tycker att alla ska ha inkomstrelaterad ersättning och att alla ska med. Men det gäller uppenbarligen inte de 700 000 som stod utanför när vi tog över och som ni lämnade efter er. Även de ska med, nickar nu . Då undrar jag bara hur det ska gå till. Alla ska med, men inte riktigt alla. Det är ungefär svaret. Jag ska svara på fråga. Det var flera olika skäl till att vi avstod från att gå vidare med omfattande utredning. För det första var det väldigt tekniskt komplicerat. Det är naturligtvis så. För det andra, och det var det svåra problemet, såg vi väldigt stora marginaleffekter för framför allt de unga som träder in på arbetsmarknaden och plötsligt ska få en ganska ordentlig avgift. För att inte konkurrera i den nya Betakassan, som han kallade det för, skulle avgiften i den kassan sättas till den högsta avgiften av alla a-kassor som fanns. För den som inte aktivt valde en annan a-kassa fick man en väldigt hög avgift, och det var inte riktigt rimligt. Dessutom är det bara att konstatera att utredningen inte precis rosade opinionen. Vi hade i princip en enig remissrunda som talade emot den. Det klart att vi då bara får konstatera: Så är det med det! Då kan det inte gå, utan vi får hitta en annan teknik. För var och en som har ett arbete och en inkomst och det svarar också på frågan om arbetsvillkoret, som jag naturligtvis tycker ska vara kvar men blir av med arbetet måste man ha ett system där man har en inkomstrelaterad försäkring. Det tycker inte jag är särskilt orimligt. Tekniken för att nå dit handlar väldigt mycket om: Fungerar tekniken inom ramen för den svenska modellen? Stöder den arbetslinjen? Inverkar den inte menligt på arbetsmarknadens funktionssätt? Samvarierar den med en ansvarsfull lönebildning? Avstår den från att försämra marginaleffekter för olika grupper av löntagare? Vi får se om man kan hitta en sådan modell, lyckades inte riktigt. Jag välkomnar naturligtvis den parlamentariska utredningen för att se det i ett lite bredare sammanhang med de övriga socialförsäkringarna och se på vilket sätt man kan hantera den grundläggande frågeställningen: ser vi till att alla på svensk arbetsmarknad som har en lön har ett inkomstrelaterat försäkringsskydd? 204 (): Det här tycker jag är en viktig och intressant debatt där åsiktsskillnaderna går åt litet olika håll. verkar tro att alla kan få a-kassa som betalar till den. Men de som inte har haft jobb får betala för att komma in i a-kassan. De som har haft jobb får betala 150 när de blir arbetslösa. Och man får inte pengar om man inte har arbetat . Det tycker jag inte är rimligt. slog huvudet på spiken. Vill ha en arbetslöshetsförsäkring utan villkor och utan att man har haft arbete ? Ja, det är precis det jag vill. går 26 statliga miljarder in i a-kassan. Egenfinansieringen, om sossarna får makten, är på och är statliga pengar. De pengarna går endast till dem som har haft lyckan att ha ett jobb och har betalat in 5 000. De som har varit arbetslösa men som inte har fått den chansen får inte något av detta. De får ingenting eller behovsprövat socialbidrag. Detta är en upprörande olikabehandling som inte går att leva med. Det tycker jag ärligt. Den här debatten får vi säkert fortsätta. Jag sätter stort hopp till utredningen, som jag tycker är viktig. Jag vill en sista gång bara säga att jag tycker att och Socialdemokraternas tal om solidaritet med de svaga i samhället klingar falskt. För att hävda fackets intressen och för att ge folk en bra morot för att gå med i både fack och a-kassa vill ni ha ett generöst system med bara i egenfinansiering , om ni får som ni vill, och bara 5 procents medfinansiering. Det är inte rimligt att utestänga dem som inte har lyckan att få det jobbet, de som kan gå arbetslösa och bara erhålla tiondelen av vad de får som har kommit in i systemet. 205 Arbetsmarknadsminister (): Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Omställning innebär att man befinner sig mellan två arbeten. Det är en lön som man har förlorat som man försäkrar. Försäkring i detta fall innebär för mig att det finns ett samband mellan den premie man betalar in och den ersättning man får. Den baseras på den risk som finns i försäkringen, och risken i arbetslöshetsförsäkringen är arbetslösheten. Därför är det inte dumt att ha kopplingen tillbaka till lönebildningen genom de fristående kassor som finns . Sedan har jag liksom klara synpunkter på framför allt LO:s organiserade samarbete med Socialdemokraterna som så effektivt försvårar för mig och andra borgerliga debattörer som gillar den svenska modellen, eftersom det alltid finns en baktanke att det finns en politisk dimension i det man gör. Grunden är naturligtvis att alla som har en lön i borde ha ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. Om det är vi ganska många som är överens.