prot · GY0920 · 2010-11-24 00:00:00 — Det är en tidsfrist som gör att effektivitetsvinster i hela rättskedjan likt Snabbspåret visade på kan göras utan att det påverkar rättssäkerheten negativt. Denna nya delgivningslag kanske inte har nått ut på löpsedlarna i landets dagstidningar, trots att det är en väldigt viktig lag. När jag pratar med personal i samtliga myndigheter, inte minst domstolspersonal, har man stora förhoppningar om att den nya lagen kommer att innebära stora effektivitetsvinster. Lagen kommer också att leda till att det personliga ansvaret ökar och möjligheten att undanhålla sig från rättsväsendet minskar. Det torde leda till att färre mål preskriberas och att antalet uppskjutna förhandlingar minskar betydligt. Denna lag är ytterligare ett steg att sätta brottsoffret i centrum, där förhandlingar kan ske och genomströmningstiderna minskas. 79 (FP): Ingen ska kunna dömas ohörd. Syftet med delgivning är ju att domstolar eller myndigheter ska kunna få ett bevis på att en person har fått en viss handling inför ett avgörande så att han eller hon ska kunna försvara sig eller förklara hur saker och ting ligger till och varför man nu har handlat på ett visst sätt. Det kan gälla stämningar. Det kan gälla ansökningar om betalningsförelägganden hos kronofogden. Det kan gälla kungörelser, testamenten och annat. Det kan ske genom post eller bud, och det kan ske genom en kungörelse i tidningen. Det här är en viktig princip. Det är viktigt att slå vakt om att människor inte kan dömas ohörda. Men hur mycket ska människor kunna hålla sig undan lagens arm och till vilken kostnad för alla dem som har för avsikt att sköta sig i samhället? Det är en klassisk målkonflikt där två principer står mot varandra, nämligen effektivitet och rättssäkerhet. Det gäller att flytta balanspunkten för att nå kvalitet. Man måste ha både effektivitet och rättssäkerhet för att nå en balans och därmed få kvalitet i rättsväsendet. Huvudtankarna i det här betänkandet om en ny delgivningslag är flera. En viktig orsak är att det ska bli svårare att fördröja rättegångar genom att hålla sig undan delgivning av domstolshandlingar. Den vanligaste orsaken till inställda rättegångar en av fyra rättegångar ställs in är att man inte har lyckats med delgivningen. Det kostar staten enorma belopp som kan användas bättre än att kalla till nya rättegångar. Vi anpassar oss till den tekniska utvecklingen genom att myndigheter får möjlighet att delge handlingar med e-post eller fax så länge faxmaskinerna finns kvar. Parterna i en rättstvist i domstol ska bli skyldiga att lämna uppgift om moderna kontaktmöjligheter som mobiltelefon och e-post. Man lägger alltså över ett större ansvar på individerna. Kraven på företagen att bevaka sina handlingar i pågående mål eller ärenden skärps. När det gäller förenklad delgivning kommer det inte att vara något krav på mottagningskvitto. Det behöver alltså inte komma någon lapp om att man har tagit emot de handlingar som man kanske kan dömas på, om man alltså har gjort något fel. Det räcker att myndigheten skickar en kontrollhandling. Det är rimligt att tro att effektiviteten kan öka när vi nu ger auktorisation åt olika delgivningsföretag så att fler privata uppdragstagare får delgivningsbefogenheter. Detta är dock ingen självklarhet. Delgivning är en uppgift som framför allt är till för att tillgodose rättssäkerheten. Från sida tycker vi att inramningen i den nya delgivningslagen gör att vi kan använda oss av fler privata delgivningsmän för att få människor att ta emot och skriva på de handlingar som de ska få och ta del av. När ringer för att meddela människor att de har vunnit miljoner på lotto brukar man ganska enkelt få tag på de människorna. Av någon anledning vill människor däremot inte ta emot och skriva under delgivningskvitton från elbolag som inte har fått betalt för sina elräkningar eller bilföretag som inte har fått in avbetalningar. kommer att följa utvecklingen mycket noga. Målet är ett effektivare rättsväsen där vi satsar resurser på att förstärka rättssäkerheten för dem som är utsatta. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 80 (C): I dagens debatt handlar det alltså om hur delgivningslagen ska förändras, varför det behövs ett delgivningssystem och varför vi behöver en effektivare delgivning. Det tänker jag tala lite om. En delgivning är ett sätt för samhället att försäkra sig om att en enskild individ har fått ett besked ett dokument på ett korrekt sätt. Det kan vara en kallelse till en domstolsförhandling. Den fråga vi behandlar är: Hur kan vi få fler sätt som är korrekta att delge en handling? Det normala förfarandet är enkelt. Man skickar handlingen eller lämnar den till den person som ska delges. Delgivningen kan också ske muntligt, till exempel via telefon. Som tidigare talare har varit inne på finns det personer som inte vill bli delgivna. Det är de som är problemet. När det gäller de som inte har något emot att ta emot delgivningen finns det inga problem. För deras skull behöver vi inte ändra lagstiftningen, utan för dem som försöker hålla sig undan. Det finns andra sätt, nämligen så kallad stämningsmannadelgivning. Det är ett antal personer från olika myndigheter som är utsedda. De kan söka upp den som ska delges och överlämna handlingen. Om någon vägrar att ta emot handlingen kan man lämna den i bostaden. Det finns till och med ett system som kallas spikning. Det innebär att man kan spika upp handlingen på dörren, och då anses den vara delgiven. Man kan överlämna handlingen till en annan vuxen som bor i samma hushåll. Det finns också så kallad kungörelsedelgivning. Det innebär att handlingen hålls tillgänglig till exempel på en myndighet. Man kan ha ett offentligt anslag eller annonsera. Det kan man använda sig av när det är många personer som ska delges samma sak. I den nya delgivningslagen moderniserar vi vad som är ett korrekt sätt att delge handlingar. Det tydligaste är att vi öppnar för modernare sätt att kommunicera genom elektronisk kommunikation. Det ska alltså fungera att delge via mejl. Vi öppnar också för privata auktoriserade delgivningsföretag som ska kunna sköta stämningsmannadelgivningen. Det har funnits en viss oro för det. När man genomför förändringar är det naturligt att man ifrågasätter hur det kommer att fungera. Vi kommer givetvis att följa detta noga och se att det blir en effektivisering och inte en försämring av rättssäkerheten. Om så blir fallet kommer vi naturligtvis att ta upp de här frågorna igen, men det tror jag inte att det blir. På det här sättet utökar vi vad som är en korrekt delgivning. Med den nya lagen lägger vi dessutom ett större ansvar på parterna i ett pågående mål att själva bevaka handlingarna. Varför gör vi det? Jo, för att komma åt dem som försöker hålla sig undan. Det kanske inte är så konstigt att man försöker hålla sig undan. Det som ska genomföras efter delgivningen och det som delgivningen innebär kan ju få väldigt negativa konsekvenser. Det kan till exempel vara en kallelse till en huvudförhandling där man blir dömd till böter eller fängelse. Som vi har hört tidigare ställs var fjärde huvudförhandling i brottmål in. Den vanligaste orsaken är delgivningsproblem. Det är det vi vill komma åt. Det är ineffektivt för rättsväsendet, och det är dyrt. Framför allt är det väldigt negativt för vittnen, målsägare och brottsoffer som skulle ha deltagit vid förhandlingen. De kanske helt i onödan har tagit ledigt från jobb eller skola för att komma till huvudförhandlingen, och sedan blir det en ny huvudförhandling då man får ta ledigt igen. Dessutom kanske man måste åka ett antal mil till domstolen. Det viktiga är att vi hittar rättssäkra system som är effektiva så att det blir en effektiv delgivning. Därmed kan det bli färre inställda domstolsförhandlingar. De lagändringar som vi antar är ett steg i rätt riktning. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 81 (V): Vi behandlar alltså en ny delgivningslag. Det mesta är sagt från talarstolen. Att en av fyra huvudförhandlingar ställs in är väldigt dyrt, både för skattebetalarna och för samhället i stort. Detta har också uppmärksammat i en skrivelse och i skarpa ordalag kritiserat. Den här lagen är ett led i att dämpa en del av kritiken. Vi får se hur långt vi kommer. står också bakom denna nya lagstiftning. Jag ska poängtera att det är på samma sätt med denna lagstiftning som med annan lagstiftning att vi ska vara uppmärksamma på den och att den ska följas upp. Skulle den inte leda till den effektivitet som vi söker får vi ta upp detta igen. 82 (KD): Detta var en kort, effektiv och bra debatt. Det är precis så som vi skulle önska att våra rättsprocesser ser ut rättssäkra men effektiva. Så är dock inte alltid fallet. hade vi generaldirektören för svenska domstolar hos oss i utskottet. Hon sade då att ju snabbare delgivning kan ske, desto snabbare tenderar folk att komma när de blir kallade. Detta visar att den nya delgivningslagen är ett viktigt instrument för att korta handläggningstiderna i domstolarna. Det är alltför vanligt att personer agerar på ett sätt som försvårar delgivning och som förhalar det rättsliga förfarandet. Därför är det viktigt att lägga ett större ansvar på parterna, och det görs i den nya lagen. När det gäller brottmål tål det att upprepa det som har sagts här , nämligen att nästan en rättegång av fyra ställs in, ofta på grund av delgivningsproblem. Samhällskostnaderna för detta är naturligtvis ett problem. I en redan pressad situation för domstolarna innebär detta ett tydligt resursslöseri. En än större kostnad är det dock att förtroendet för rättsväsendet kan minska. har problemen med uteblivna vittnen och gärningsmän i rätten vuxit sig till ett större problem. Utebliven eller felaktig delgivning kan dessutom leda till att åtals- eller fordringspreskription inträder. Detta kan leda till att en rättegång eller annan myndighetsprövning måste göras om. Alliansen har sett problemet och kommer med åtgärder som ska minska problemen med inställda rättegångar. Därför inför vi nu en ny delgivningslag. Ett nytt teknikneutralt delgivningssätt muntlig delgivning införs. Att teknikneutralitet införs i systemet är positivt. Detta innebär en tydlig modernisering. Teknikneutraliteten öppnar även för användande av elektronisk kommunikation. Vidare införs, som sagts tidigare här , ett komplement till den offentliga delgivningsverksamheten. Vi tycker att det är bra att detta utvecklas men kommer självklart att följa utvecklingen så att rättssäkerhet och effektivitet står i centrum. Med dessa förändringar kommer delgivningarna att fungera bättre. På så sätt får vi en ökad effektivitet i rättskedjan, och vi undviker det resursslöseri som inställda rättegångar innebär. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 18 § Utnämning av ordinarie domare Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU3 Utnämning av ordinarie domare (prop. 2009/10:181, prop. 2009/10:215 delvis och prop. 2010/11:24). 83 (S): Inledningsvis ska jag säga att vi socialdemokrater står bakom utskottets betänkande och därmed också de två propositioner som behandlas när det gäller utnämning av ordinarie domare. Det var som den dåvarande beslutade om direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté. Den kommittén antog namnet . Utnämning av domare utgör en del av den nuvarande regeringens behandling av just betänkande. Den syftar bland annat till att markera betydelsen av domstolarnas och domarnas oberoende ställning. Vi välkomnar att det så kallade kallelseförfarandet avskaffas. Det har inneburit att regeringen själv har utnämnt de högsta domarna utan något föregående ansökningsförfarande, och utnämningarna har skett utan insyn från allmänheten. Att vi nu får en öppen rekrytering är bra. Alla domaranställningar ska annonseras ut. En ny fristående domarnämnd ska bereda alla ärenden om anställningar. Vi tycker också att det är ett bra förslag på sammansättning i domarnämnden som föreslås bestå av nio ledamöter. Fem ledamöter ska vara eller ha varit ordinarie domare. Två ledamöter ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet, varav en ska vara advokat. Dessa kommer regeringen att förorda. Sedan ska utse två representanter från allmänheten. Nämndens uppgift blir att bedöma de sökandes meriter och lämna ett motiverat förslag till regeringen om vem av dem som är bäst lämpad för anställningen. Även om regeringen inte är bunden av nämndens kandidatförslag kan den inte utnämna någon annan utan att nämnden får tillfälle att yttra sig över honom eller henne. Avslutningsvis: Det är ett enigt utskott som ställer sig bakom såväl utgångspunkterna för reformen som den utformning som tillsättningsförfarandet nu föreslås få. Vi socialdemokrater är övertygade om att ett öppet ansökningsförfarande skapar just öppenhet, insyn och goda förutsättningar för såväl en bra rekrytering som att domstolarnas och domarnas oberoende ställning inte ska kunna ifrågasättas. 84 (FP): Jag lovar och försäkrar på heder och samvete, att jag vill och skall efter mitt bästa förstånd och samvete i alla domar rätt göra, ej mindre den fattige än den rike, och döma efter lag och laga stadgar; aldrig lag vränga eller orätt främja för släktskap, svågerskap, vänskap, avund, illvilja eller räddhåga, ej heller för mutor och gåvor eller annan orsak, under vad sken det vara må; ej den saker göra, som saklös är, eller den saklös, som saker är. Jag skall varken förr, än domen avsäges, eller sedan uppenbara dem, som till rätta gå, eller andra de rådslag rätten inom stängda dörrar håller. Detta allt vill och skall jag som en ärlig och uppriktig domare troget hålla. Detta var ett exempel på den domared som tillämpas för domare och nämndemän för att de har fått det viktiga uppdraget att vara domare och kunna döma människor, i värsta fall till livstids fängelse i , eller att avgöra svåra tvistemål mellan enskilda individer i civilrättsliga mål. Fristående domstolar och oberoende domare är grundstenen i alla rättsstater, så också den svenska. Det kräver dock att domaruppdraget i sig är attraktivt för att de bästa begåvningarna inom juridiken verkligen ska söka sig till domstolarna för att därmed se till att man får bra avgjorda mål. Högst upp i instanserna men också ute i tingsrätter och i förvaltningsdomstolar är detta centralt. I domstolen uppträder åklagare och försvarsadvokater, och om de är mer slipade än domarna blir det problem eftersom det är domarna som ska veta hur rätten ser ut. Det är centralt. Man ska ärligt säga att domstolarna har vissa problem att rekrytera nya domare när de gamla går i pension. Det är för få sökande med inte alltför sällan för tunna meritvärden som möter lagmän och administrativa direktörer i våra domstolar. Lagmän och administrativa direktörer understryker inte sällan när man talar med dem att det tar att hitta ersättare till de domare som slutar. Vi vet att kommer, som det ser ut, 245 av drygt 1 000 domare att gå i pension om man räknar med att de slutar när de är . Läget är alltså allvarligt. genomför en särskild utredning för alla dessa myndigheter eftersom domstolarna är egna myndigheter för att se hur man ska lösa rekryteringsproblemet. Vi kommer säkert att få återkomma till detta i denna kammare i sinom tid. I och med detta betänkande tar vi ytterligare steg för att öppna upp domaryrket, förutom att vi ser till att det blir än mer autonomt och att inte heller de högsta domarna tillsätts genom mer mystiska processer som det så kallade kallelseförfarandet har utgjort. Regeringens utgångspunkt är att det framtida utnämningsförfarandet är sådant att vi verkligen stärker domarnas oberoende ställning så att den inte kan ifrågasättas. Utnämningsförfarandet kommer att vila på en rekrytering som präglas av bredd och hög kvalitet, hoppas vi, och på att det förändringsarbete tas till vara som har genomförts men som också pågår, som jag sagt, inom . Huvudtanken är att alla som är intresserade av domarjobb ska kunna söka dessa då som ordinarie domare. Det så kallade kallelseförfarandet för de högsta domaranställningarna avskaffas, som jag också sagt. Vi menar att detta i stället ska beredas i en statlig fristående nämnd. finns det en lägre befattningarna i underrätter och så, men här är det alltså fråga om en statlig nämnd. Som tidigare nämnts av är detta en del av dagens tidigare debatt här i kammaren om de grundlagsförändringar som vi kommer att fatta beslut om. Här råder en bred enighet, vill jag säga. Det handlar alltså om att öka domstolarnas självständighet och om att öka legitimiteten, inte minst i högsta domstolsinstans. kommer att bestå av nio ledamöter. Två av dessa ska representera allmänheten. De utses av . Formellt förordnar regeringen övriga ledamöter detta för att vaska fram bästa förslag till domare i de högsta instanserna, till dem som sätter praxis. Här stiftar vi lagar, men vi kan inte exakt reglera allting. Vi har våra förarbeten och stiftar, som sagt, lagar. Sedan är det upp till domstolarna att döma. Det är en väldigt viktig princip i rättsstaten, inte minst i rättsstaten . Vilka domare som tolkar detta spelar roll här. Vi hoppas på att få en tydlig öppenhet kring detta. Sanningen är ju att det till och från funnits kritik mot att vi haft en rekrytering innebärande att en och samma person först kan sitta på departementet och skriva en lag för att sedan undervisa om lagstiftningen, om hur det ska se ut, och slutligen som justitieråd döma utifrån samma lagstiftning. Denna hopblandning gör att om man inte tydligt kunnat se de banden här har det kunnat framföras kritik. Från hela Alliansens sida yrkar vi självfallet bifall till utskottets förslag. Vi tycker att det är ett väl genomarbetat förslag och är väldigt glada över att det i riksdag råder en så bred enighet om detta. ökar vi ytterligare legitimiteten och styrkan i våra självständiga domstolar i rättsstaten . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 19 § En digital agenda för Föredrogs trafikutskottets utlåtande /11:TU2 En digital agenda för (KOM(2010)245). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 22 §.) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2010/11:TU3 Vägsäkerhetslag (prop. 2009/10:230). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 22 §.) 21 § Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet del 1 Föredrogs trafikutskottets betänkande 2010/11:TU4 Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet del 1 (prop. 2009/10:231). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 22 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 22 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU15 Anpassningar av reglerna om skogsavdrag till ändringar i fastighetstaxeringslagen Kammaren biföll utskottets förslag. FiU7 styrelses redogörelse om regeringens försäljning av Kammaren biföll utskottets förslag. Redogörelsen lades till handlingarna. FiU13 Villkoren för kredit till Kammaren biföll utskottets förslag. Skrivelsen lades till handlingarna. FiU14 Utlåtande över om försäkringsgarantisystem 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (S, V) Votering: 200 för utskottet 123 för res. 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 20 MP, 22 FP, 22 C, 17 SD, 17 KD För res. : 104 S, 1 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 5 M, 4 MP, 2 FP, 1 C, 3 SD, 1 V, 2 KD (M) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. KU4 En reformerad grundlag (vilande grundlagsbeslut, m.m.) Punkt 1 (Vilande lagförslag) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 308 för utskottet 20 för res. 1 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 101 M, 25 MP, 22 FP, 22 C, 17 V, 18 KD För res. 1: 20 SD Frånvarande: 9 S, 6 M, 2 FP, 1 C, 2 V, 1 KD (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Övriga lagförslag) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. KU2 Uppföljning av riksrevisionsreformen Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Följdlagstiftning m.m.) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. K265 i denna del (FP) Votering: 327 för utskottet 1 för mot. 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 102 M, 25 MP, 20 FP, 22 C, 18 SD, 18 V, 17 KD För mot. :1 FP Frånvarande:7 S, 5 M, 3 FP, 1 C, 2 SD, 1 V, 2 KD Punkt 3 (Fråga om inrättande av ett revisionsutskott) 1. utskottet 2. mot. K265 i denna del (FP) Votering: 329 för utskottet 2 för mot. 18 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 103 M, 25 MP, 21 FP, 22 C, 18 SD, 17 V, 18 KD För mot. :1 FP, 1 V Frånvarande: 7 S, 4 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 1 V, 1 KD (V) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Rättelser av ändring i riksdagsordningen) I betänkandet föreslogs en ändring såvitt avsåg huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Av förslaget framgick att ändringen önskades bli genomförd med ett enda beslut. För bifall därtill krävdes, i enlighet med 8 kap. 16 § andra meningen regeringsformen, att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenade sig om beslutet. Enligt 5 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen skulle beslutet fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. 330 för bifall 1 för avslag 18 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 105 S, 103 M, 24 MP, 22 FP, 22 C, 18 SD, 18 V, 18 KD För avslag:1 SD Frånvarande: 7 S, 4 M, 1 MP, 2 FP, 1 C, 1 SD, 1 V, 1 KD KU3 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor (vilande grundlagsbeslut) Kammaren biföll utskottets förslag. KU5 Barnpornografibrottet (vilande grundlagsbeslut) Kammaren biföll utskottets förslag. KU6 Säkerhetskopiors rättsliga status (vilande grundlagsbeslut) Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen) 1. utskottet 2. res. (MP, V) Votering: 289 för utskottet 43 för res. 17 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 S, 103 M, 22 FP, 21 C, 20 SD, 18 KD För res. : 25 MP, 18 V Frånvarande: 7 S, 4 M, 2 FP, 2 C, 1 V, 1 KD KU12 Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. KU13 Följdändringar till en reformerad grundlag Kammaren biföll utskottets förslag. JuU2 Ny delgivningslag Kammaren biföll utskottets förslag. JuU3 Utnämning av ordinarie domare biföll utskottets förslag. TU2 En digital agenda för Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. TU3 Vägsäkerhetslag Kammaren biföll utskottets förslag. TU4 Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet del 1 Kammaren biföll utskottets förslag. 23 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:75 Miljösmarta matval av (V) till landsbygdsminister (C)