prot · GX09118 · 2010-05-07 00:00:00 — Eftersom finansministern har mycket att göra i och med alla interpellationer och liknande tänkte jag hjälpa till med att fylla på den listan lite. Jag tror nämligen att ni står för det här: Vi tänker inte ta bort skatteklyftan mellan förvärvsarbetande och pensionärer. Vi tänker inte arbeta för en ökad utjämning av inkomster och förmögenheter. Vi tänker inte göra de nödvändiga investeringarna och skatteförändringarna för att möta klimat- och miljökrisen. Vi tänker inte heller i fortsättningen bry oss om dem som har haft oturen att bli sjuka, förtidspensionerade eller arbetslösa. Vi tänker inte sluta att föra en politik som bär bort från den svenska välfärdsmodellen, som bygger på att vi alla betalar skatt efter bärkraft och får hjälp och stöd efter behov. Jag kan tänka mig att fortsätta hjälpa finansministern med att förlänga den här inte-listan ytterligare, om det skulle behövas. 39 (): Interpellationen handlar om en fråga som jag tycker skulle vara väldigt enkel för finansministern att svara på: Hur ska framtida skattesänkningar finansieras? Vi har ännu inte fått något svar. Det gäller de 92 miljarderna, som de borgerliga arbetsgrupperna har presenterat. Jag vet att finansministern också har tagit del av detta, men han kan ännu inte presentera på vilket sätt han ska finansiera dessa skattesänkningar. Då blir det väl precis som det har varit den här mandatperioden. Man genomför ofinansierade skattesänkningar. Man finansierar inte sina skattesänkningar, utan det blir underskott i stället. Det är som vanligt. Vi får aldrig några svar av finansministern om vad han vill med sin egen politik. Det är alltid en attack på vad Socialdemokraternas politik skulle kunna innebära. Men det är inte det som interpellationsinstrumentet handlar om. Interpellationsinstrumentet handlar faktiskt om att vi i oppositionen ska ställa frågor till finansministern eller till ett annat statsråd och få svar på våra frågor. Då kan jag bara upplysa finansministern om en sak. Man kan gå in och titta på hur har agerat tidigare när det gäller skattesänkningar. har man alltid krävt skattesänkningar. Det kan vi se på hemsida. Detta gäller oavsett om det är lågkonjunktur eller högkonjunktur eller underskott eller överskott i statens finanser. Det är alltid samma sak: sänkt skatt. Före valet utlovade sänkt skatt. Och sedan gick det åt pipan med ekonomi. Efter den mandatperioden, 1994, krävde man återigen sänkt skatt, trots att budgetunderskotten var astronomiska. Det är alltid sänkt skatt. Man vill inte diskutera vad skattepolitiken ska användas till, sambanden mellan inkomster och utgifter. Utjämning använder vi som en aktiv del i vår fördelningspolitik, från Socialdemokraternas sida. Vi talar naturligtvis också om det före valet. Det gör inte den borgerliga regeringen. 40 (): vill inte svara på frågorna utan påstår en massa saker om vår politik. Jag kan hålla med om att vi vågar tala om för väljarna vad vi ska göra. Jag noterar att inte vågar det och att han försöker dölja sitt eget misslyckande när det gäller utanförskapet, fler arbetslösa och att man är ett socialbidragsparti genom att prata om vår politik. Vi räds inte det. Vi är stolta över vår politik. Det är en bra fördelning. har nämligen räknat ut att det är den rikaste tiondelen av den svenska befolkningen som får betala mer till den gemensamma välfärden. Alla andra tjänar sammantaget på vår politik. Det är vi stolta över. De gör detta trots att vi inför en bensinskatt. Och vi vågar berätta det för väljarna. Jag noterar att ni har en inte-lista, med saker som ni inte ska göra. På den finns det inte med att ni inte ska höja bensinskatten. Det är så ni gör. Ni säger en sak till väljarna, och sedan lägger ni på avgifter i smyg . Hur har ni höjt bensinskatten under den här mandatperioden, , som ni inte berättat för väljarna? Hur mycket ska ni höja bensinskatten? Och hur mycket kommer det att drabba personer på landsbygden om ni inte ger avdrag för resor till jobbet, så som vi gör? Vi föreslår en konvertering, ett bidrag till dem som vill bygga om sina bilar till miljösmarta bilar. Vi vågar berätta för väljarna. Ja, vi skriver gärna vad vi står för och berättar det ute på gator och torg. Ni vågar inte ens se väljarna i vitögat och berätta vad ni ska göra. Ni döljer det i hemliga arbetsgrupper, och sedan kommer ni med bensinskattehöjningar. 41 Finansminister (): Här beskrivs som misslyckat. Det gäller det som har starkast offentliga finanser, lägre arbetslöshet än EU och euroområdet, det där vi har kunnat föra en kraftfull och snabb krispolitik enligt . Vi har säkrat välfärden i kommunerna och bekämpat arbetslösheten. Jag antar att det ska jämföras med den lyckade politiken i med 18 procents arbetslöshet, med ett samhälle som slits sönder , med med 1314 procents underskott och med där det ena åtstramningspaketet följs av det andra. Det är väl det som är måttet på framgång. Diskussionen om skattepolitiken är intressant. Såvitt jag kan förstå lämnade in den här interpellationen innan det rödgröna budgetalternativet kom. Den meddelar inte den avgörande informationen att man i princip accepterar huvuddelen av jobbskatteavdraget. Den reflekterar inte över att skiljelinjen går vid den stora kostnadsökningen, det vill säga ett bensinpris på som vi kommer att ha framöver. Den reflekterar inte över de 600 000800 000 som ett litet företag ska betala för att ungdomsarbetsgivaravgifterna höjs eller alla de RUT-företag som i praktiken möter sitt öde vid ett regeringsskifte. Den reflekterar inte över kilometerskatten som innebär att tunga lastbilar nu inte bara ska bära bördan av timmerstockar utan också av 150 000 i kilometerskatt. De tre miljoner människor som beskrev som ingen är de som sätter sig i bilen och åker till jobbet och förlorar på De rödgrönas politik. Det är naturligtvis en riskfylld väg som skulle skada sysselsättningen och undergräva förutsättningarna för en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är en politik som följaktligen ska avvisas. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2009/10:340 om målet för skattekvoten 42 Finansminister (): har frågat mig om mitt mål för skattekvoten, det vill säga förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och bruttonationalprodukten. Låt mig börja med att kommentera en del av de påståenden som föregår frågan. Det är helt korrekt att ett överskott i finansiellt sparande på har vänts till ett underskott på motsvarande belopp. Orsaken är att vi har upplevt den djupaste globala konjunkturnedgången . För att mildra krisens effekter har den , liksom de flesta andra länders, bedrivit en expansiv finanspolitik. Kommuner och landsting har fått ökade statsbidrag, hushållen har fått sänkta skatter och vi har tidigarelagt investeringar. Det är dessa stimulanser som medför det tillfälliga underskott vi nu har. Trots att offentliga finanser har försvagats under krisen är de fortfarande de starkaste i ett internationellt perspektiv. Enligt de sammanställningar av offentliga finanser som och kommissionen redovisat är ett av de länder som klarat krisen bäst. Till exempel har konsoliderade bruttoskuld minskat från att regeringen tillträdde 2006 till . Regeringen bedömer att skattekvot kommer att uppgå till av bnp 2010. När regeringen tillträdde uppgick skattekvoten till av bnp. Orsaken till att skattekvoten har minskat med är i huvudsak de skattesänkningar som regeringen har genomfört för att öka sysselsättningen och som främst riktats mot låg- och medelinkomsttagare. har internationellt sett en hög skattekvot. Enligt var det 2007 bara som hade en högre skattekvot än vi. Genomsnittet för EU-länderna uppgick till av bnp. Internationella jämförelser av skattekvoter är dock svåra att göra eftersom skattesystemen ser olika ut i olika länder. Regeringen har inget kvantitativt mål för skattekvotens nivå. Skattepolitiken inriktas i stället på förändringar i skatteuttaget som på bästa sätt kan bidra till en ökad sysselsättning och en hög och varaktig tillväxt. En väl utformad skattepolitik är central för att få stabila offentliga finanser och för att uppnå regeringens mål om fler i arbete och färre utanför arbetsmarknaden. Det är också grunden för att trygga välfärden i framtidens . 43 (): Jag ställde den här interpellationen till finansministern eftersom jag tyckte att det var intressant att få en diskussion om skattekvotens utveckling i . Det framgår också av interpellationssvaret att den har gått ned med . Vad motsvarar är kanske en teknisk fråga, men det motsvarar ganska , kanske upp till 100 miljarder. Det handlar om hur välfärden ska finansieras i och vad vi tror om fortsättningen. I interpellationssvaret från finansministern jämför han med övriga som har en skattekvot på . De har ju en betydligt lägre finansierad välfärd. Välfärden är utjämnande i mindre omfattning och omfattar färre människor. Därför är det oftast betydligt större ekonomiska klyftor i de länderna. I har vi vant oss vid ett högre skattetak. Det skapar mer välfärd. Det är det som gäller i och . Det har också i stor utsträckning gällt i , men går vi i en annan riktning. Frågan är vad det leder till. Vi kan se att trygghetssystemen i har blivit betydligt sämre för många människor. Vi har haft flera inlägg om det tidigare, så jag ska inte upprepa det. Det är bara att konstatera att det är så. I utmaning som kom redovisar man i politisk enighet hur läget kan bli om utvecklingen är densamma som under de gångna 25 åren. Den kommunala verksamheten förbättras i olika avseenden. Man gör förändringar. Kommunerna ska se till att välfärden successivt växer. Det har den gjort med i genomsnitt under de gångna 25 åren. Det har bland annat inneburit att statsbidragen till den kommunala verksamheten har ökat. Frågan är vad som kommer att ske framöver. Om vi har samma utveckling med en tillväxt på i den kommunala verksamheten kommer det att uppstå ett skattegap på ca , eller , 2035. Påverkar det dagens debatt, kan man undra. Ja, det gör det förmodligen. Det kommer att ske successivt . Därför är det intressant att höra finansministerns synpunkter på detta. I rapporten konstaterar man att det finns ett antal vägval som man kan göra. Man kan naturligtvis till viss del finansiera ökad välfärd med avgifter. Inom vissa sektorer kan man delvis finansiera den med en ökad effektivisering. Hur många lärare man ska ha i skolan, hur många förskollärare man ska ha och hur många man ska ha inom äldreomsorgen och andra områden där man jobbar med människor är inte samma sak som att effektivisera i ett tekniskt verk. Det handlar om hur man samverkar och tillgodoser de behov som föreligger. Man kan inte skära ned. Den vägen är inte möjlig på de områdena. Det är de stora kostnaderna i den kommunala verksamheten. Då återstår neddragningar eller privatisering om man inte är beredd att höja skatterna i kommunerna eller att höja statsbidragen via staten. Det är i den frågan som jag tycker att det är intressant att lyssna på finansministern. Vad har finansministern att säga med anledning av denna rapport? 44 (): har frågat finansministern hur mycket vi vill sänka skatten och vad som är botten för . Det är ganska enkelt att svara på den frågan. Svaret är att vi ska sänka skatten så mycket vi kan, så mycket det går, så länge vi säkrar välfärden. Om vi har en välfärd i världsklass, en skola som är bäst i världen, en sjukvård som tar hand om alla som har behov av sjukvård och gör det på bästa möjliga sätt finns det ju ingen anledning att inte sänka skatten. Att sänka skatten är en viktig frihetsfråga. Det handlar om att människor ska få behålla mer av sina pengar så att de kan styra mer över sina liv och får större utrymme att själva forma sin tillvaro. Vi borde vända på frågan och i stället fråga Socialdemokraterna. Vi vet att det ska höjas skatter om olyckan är framme och den rödgröna röran tar över. Från har vi fått höra att de besked som De rödgröna gav i sin motion inte är tillräckliga; man ska höja skatterna mer. Jag tycker faktiskt att är svaret skyldig inför och inför svenska folket: Hur mycket tänker ni höja skattetrycket? Vad är ert mål för skattekvoten? Det har handlat om att ta mer än hälften av det som människor tjänar. Då borde ni rimligen erkänna att ni har som ambition att gå tillbaka till den nivån. Jag tycker att är ganska oärlig i debatten. Han försöker på något sätt förespegla att det bara handlar om att ställa skattesänkningar mot välfärd. säger att vi antingen skär i välfärden eller höjer skatterna. Men den här regeringen om någon har visat att man klarar av båda sakerna. Man kan både sänka skatterna och satsa på välfärden. Vi har gjort enorma förstärkningar av välfärden . Om man jämför med de socialdemokratiska regeringarna under tid har vi gjort mycket fler och större satsningar på välfärden än vad era regeringar gjorde, . Vad gjorde era regeringar för att förstärka välfärden, utöver till exempel maxtaxereformen? Vi har däremot gjort omfattande satsningar på skolan. Vi har gjort en satsning på läsa-skriva-räkna. Vi har sett till att vi har fått tusentals fler poliser, och vi har 20 000 poliser. Vi har satsat en kömiljard för att minska sjukvårdsköerna och så vidare. Vad gjorde ni för välfärden? Vi har visat att man klarar av att både sänka skatterna och satsa på välfärden. Varför har vi lyckats göra det? Svaret på frågan är att vi inte har ställt välfärden mot skattesänkningar utan att vi har ställt skattesänkningar mot bidrag. Tittar man på Socialdemokraternas, Vänsterns och budget kan man konstatera att det inte är välfärden som de satsar på utan det är bidragen som de satsar på. Jag satt och räknade på hur mycket de höjer bidragen. Det visade sig då att de höjer taket i a-kassan . Vad innebär det? Jo, det innebär att när investmentbankern blir arbetslös får han mer i bidrag för att inte arbeta. , vad är rättvisan i att investmentbankern, höginkomsttagaren, som blir arbetslös ska få mer ? Det tycker jag att du ska svara på. Jag tycker att du ska svara på varför ni ska ge dessa enorma summor till höginkomsttagare som är arbetslösa i stället för att satsa på välfärden eller i stället för att satsa på skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. 45 (): Då kommer vi återigen till frågan: Vilket samhälle vill vi ha? Är det ett samhälle som vi nu hörde prata om, ett samhälle där man som arbetslös och sjuk betraktas som bidragstagare trots att man har betalat in försäkringspremier för dessa försäkringar under kanske ett helt arbetsliv? Är det ett samhälle där man som pensionär förutom att man naturligtvis får en lägre inkomst också får betala en högre skatt? Allt detta kallar man att man ger människor frihet. Frihet för vem? Vilka är det som får frihet? Naturligtvis får de som hade det väldigt bra förut frihet. Det handlar om miljonärerna som blev av med förmögenhetsskatten, om dem som har jättestora hus som har blivit av med fastighetsskatten och naturligtvis även om dem som har mycket höga inkomster. Det är givetvis dessa människor som har fått större frihet i samhälle. Men vilken frihet innebär det för alla andra som måste skaffa sig sitt eget försäkringsskydd med pengar som man inte har? I ett sådant samhälle kommer det alltid att bli så att det är de som från början hade det besvärligast som kommer att få det ännu värre. Det är om just det som kampen handlar i denna valrörelse. Vilket samhälle vill vi ha? Jag vill ställa en fråga till finansministern. Interpellationen handlar om skattekvoten som kan tyckas vara ett underligt begrepp, men det handlar om hur stor del av inkomsterna som betalas i skatt i landet. Anser finansministern att det finns ett samband mellan välfärden och hur hög nivån på skattekvoten är i ett land? Det vore intressant att få det belyst. 46 Finansminister (): Detta är nog den interpellationsdebatt som jag har sett mest fram emot som statsråd och att få en möjlighet att diskutera skatter med från som har en facklig bakgrund. Det handlar om SKF och tunga socialdemokratiska fackföreningar ute på företagen. Det handlar om bilindustrin och lastbilarna. Hemmavid har jag mer får jag erkänna, men det är inget fel på . Jag måste säga att frågan om skattekvoten inte är det som roar mig mest. Vi kan ha den ena eller den andra skattekvoten. Poängen är hur vi lägger ut skatterna, och det är det som vi måste diskutera. Jag skulle gärna vilja höra hur argumenterar för bensinskatten när han sitter och talar med de fackliga på SKF och . Ännu mer skulle jag vilja höra om ungdomsarbetsgivaravgifterna. Jag vet faktiskt inte hur många anställda SKF och har som är . Låt oss anta att det är 1 000. Det blir 35 miljoner i höjd kostnad. Den kompenseras med 54 000 i sänkning. 35 miljoner är mycket mer än 54 000 även för ett stort företag som eller SKF. Kronjuvelen i den nya socialdemokratiska skattepolitiken är den som jag allra helst vill höra presentera, och det är kilometerskatten. Den är ett slag mot och . Dessa företag har byggt på vår skogsindustri genom de tunga lastbilarna som klarar av timret och som därför har kommit ut på världsmarknaderna. Man vet att den som klarar det europeiska motlutet upp över och ned i är den starka Scaniamotorn och den starka Volvon som inte tappar farten, byggda för den svenska skogsindustrin. ska man lägga på en kilometerskatt. För dessa tunga bilar som går i långa transporter vet vi att det inte handlar om någon tusenlapp, 10 000 eller ens 50 000. Det handlar om 150 000 och kanske i det första steget. När sedan nästa kompromiss kommer och kilometerskatten kommer upp till 1:60, 1:70 eller 2 kronor då blir det mer. När det gäller skattepaketet är en mycket viktig diskussionsfråga, framför allt på och i tror jag, förmånsbeskattningen. Den ska nu göras om. ska den ändras så att vi inte ska köpa de dyra bilarna med utsläpp som och producerar. Jag antar att det ska vara en premie för att vi ska köpa lättare bilar som inte har så stora utsläpp och som har bättre miljöeffekter. Men vad tycker de anställda på , som just har tagit sig ur kraschen, om detta och att man skapar osäkerhet om förmånsbeskattningen som spelar en så avgörande roll för och för ? Vi har diskuterat fordonsindustrin . Jag har inte sett hur man har kunnat sätta ihop ett program som med en så kirurgisk precision skickar en torped rätt in i svensk fordonsindustri. Detta är ett vägval. Ska vi ha ett industriellt ? Ska vi bygga lastbilar? Ska vi bygga personbilar? Ska vi vara i de tunga industrierna? Det handlar inte bara om utan även om SKF. Kullager används i bilar. Det handlar även om . 47 (): Jag ska strax svara på frågor. Men jag vill först be att läsa interpellationssvaret. Där står det tydligt. Finansministern erkänner att det fanns ett budgetöverskott på 70 miljarder när regeringen tillträdde. är det ett budgetunderskott på 70 miljarder. Skattesänkningarna är icke finansierade. Jag tycker att det är svar nog till . Det är den gamla vanliga moderatpolitiken: Sänk skatterna och strunta i välfärden. kommer det intressanta. Jag har ställt en fråga om skattekvoten. Jag får ett svar från finansministern som i stort sett bara säger att visst kan vi diskutera skattekvot. Jag ställde dock ganska intressanta frågor tycker jag själv i alla fall om vad som händer i . Om vi inte är observanta på att man minskar skattekvoten successivt på det sätt som sker kommer möjligheten att finansiera den gemensamma välfärden att minska. Frågan är då vilket samhällssystem vi vill ha. På den frågan har jag inte fått något svar över huvud taget. Jag kan upplysa finansministern om att i hans egen budgetproposition, under rubriken på välfärd, har hans tjänstemän i korta ordalag beskrivit det som jag talade om förut och som finns med i kommunernas rapport om hur de ser och dess möjligheter för den kommunala sektorn. Läs alltså innantill i den propositionen och ta del av vad de enskilda tjänstemännen på har tagit fram för underlag. Sedan går finansministern som vanligt till attack, i stället för att svara på frågorna, och börjar diskutera vad jag ska säga till mina arbetskamrater före detta, för övrigt på och på andra ställen. Då får vi återigen en diskussion bara om skatt i stället för en diskussion om varför vi vill finansiera våra trygghetsreformer. Jag var med när den stora krisen kom till , både AB och , liksom . Jag ställde då många frågor till ansvariga statsråd här i : Vad gör ni nu när krisen kommer? Nej, vi ska inte göra någonting. Det kommer att lösa sig, blev svaret. Men det gör det inte. Det kommer att bli en stor arbetslöshet, sade jag. Resultatet blev också att väldigt många människor blev arbetslösa. 30 000 industrijobb har gått förlorade i . De fick också en väldigt låg a-kassa att leva på, kanske av vad de tidigare hade i lön. Så radikalt försämrad hade nämligen trygghetsförsäkringen blivit. Det är det sambandet som Volvoarbetare och många andra ser med den politik ni för: Ni försämrar trygghetssystemen. Sedan ska de i stället betala mer i bensinskatt för att vara med och finansiera a-kassan framöver så att den ger i ersättning när man blir arbetslös. Jag är inte ett dugg orolig för att ta den diskussionen. När det gäller kilometerskatten måste väl ändå finansministern känna till att , och har en sådan skatt för de långa transporterna. Det är inget konstigt alls att de tunga fordonen som sliter mest på vägarna också är med och finansierar infrastrukturinvesteringarna i . Vi får också nya möjligheter att ta in intäkter från alla de utländska åkare som kör på de svenska vägarna. 48 (): Det är lite svårt att ta argumentation på allvar. Här står och säger: När vi lämnade över regeringsmakten var det minsann 70 miljarder i överskott, och är det är 70 miljarder i underskott. Jag vet inte om har noterat det, men vi har faktiskt haft en finanskris och den har drabbat svensk ekonomi. Det är inte konstigt att man har underskott i lågkonjunkturer. Det var underskott 2002 och 2003 när det var lågkonjunktur, och det var ingen som hade synpunkter på det. Så länge man håller överskottsmålen och har koll på ekonomin får man leva med att det i tider av lågkonjunktur och tuffa kriser blir underskott. Det intressanta är att titta på vad vi har åstadkommit totalt sett för svensk ekonomi under den här mandatperioden. Trots finanskrisen har vi sänkt statsskulden från till . Det om något visar på den här regeringens ekonomiska ansvarstagande. skriver i sin interpellation att han vill ha en siffra på hur långt vi vill gå när det gäller att sänka skatten. För mig är det självklart att man ska sänka skatten så mycket som möjligt, givet att man klarar en välfärd i världsklass. Det är också vår ambition. Utöver det vill vi såklart arbeta för att sänka skatterna så mycket som möjligt eftersom det ökar människors frihet. Vem har fått mer frihet, frågar väldigt lättvindigt. För låg- och medelinkomsttagare har vi sänkt skatten med . Det är mycket frihet för de människorna. Sedan talas det om att vi vill sänka och har sänkt skatterna för de absolut rikaste. Ni vill också återinföra en förmögenhetsskatt. Faktum är dock att er förmögenhetsskatt inte träffar de absolut rikaste. vill ni återinföra den för att beskatta vanliga familjer i vanliga förorter. 49 (): Jag måste först bemöta det senaste inlägget. Det talas om välfärd i världsklass. Jag vill inte heller att vi ska ta ut en endaste krona mer än vi behöver för att finansiera det som vi är överens om att vi ska finansiera och utföra tillsammans. Det gäller skolan, omsorgen, vägarna och allt det där som vi alltid pratar om. Vi har dock helt olika syn på vad som är välfärd i världsklass. En välfärd i världsklass är knappast den som tvingar sjuka och arbetslösa till kön för socialbidrag. Det är där vi skiljer oss åt, och det är där striden kommer att stå . Ni tycker att det är viktigare att ha en låg skattekvot än att investera i sådant som ger jobb. Vi är helt överens om att det är jobben som ger oss möjlighet att ha en bra välfärd, men hur kommer vi dit? Ja, inte är det via de enorma skattesänkningar som har fått till effekt att arbetslösheten har stigit.