prot · GX0994 · 2010-03-24 00:00:00 — Om slutsatsen efter diskussionen i hissen eller på Ica är att åk ut och fixa vägen! är det klart att den politiska slutsatsen blir lite mer mångordig även om jag tror att ambitionen i grund och botten är ungefär densamma. Vi har fattat beslut om en ny målstruktur för transportpolitiken där ambitionen har varit just att göra målen tydligare och enklare att tolka och tillämpa. Även förändringarna på myndighetssidan kan som sagt hjälpa till i det arbetet. och Trafikanalys som ju inleder sin verksamhet om bara någon vecka får en viktig roll i att förbättra rutiner och arbetssätt. ska ansvara för planering, drift och underhåll av de statliga vägarna, och det ska ske en kontinuerlig uppföljning och analys. Trafikanalys ska vara regeringens utvärderings- och analysorgan och svara bland annat för granskning och kvalitetssäkring av de beslutsunderlag som man använder inom transportområdet. De ska dessutom svara för utvärderingen av genomförandet av olika åtgärder och för olika åtgärders effektivitet. Allt detta har bäring på detta som vi pratar om , tycker jag. Det blir också ett av svaren på hur man kan åtgärda brister och den typen av frågeställningar som vi pratar om . Sedan är det här inte allt. fick trafikverken i uppdrag att påbörja förberedelsearbetet för planeringen av infrastrukturåtgärder för den kommande planperioden. I redovisningen med namnet Inför åtgärdsplaneringen informerades bland annat om att det skulle arbetas med utveckling av underlagen för drift, underhåll och bärighet. Allt detta har också stor relevans för det ärende som vi diskuterar . Det handlar bland annat om att ta fram gemensamma definitioner för drift- och underhållsverksamheten inom och och om att ta fram modeller för samhällsekonomiska beräkningar och för värderingar av effekterna av drift- och underhållsverksamheten. Vi förutsätter så klart att kommer att bli ett viktigt dokument att ta till sig i det fortsatta arbetet. Allt det här är viktigt, och, tycker jag, visar att regeringen har vidtagit och vidtar åtgärder som kommer att förbättra styrningen, effektiviteten och uppföljningen av underhållsverksamheten. Sedan ska vi nog också, tror jag, kanske bli bättre på att lära av andra. har motsvarande granskningar som den vi pratar om gjorts också i och . Jag tycker att det är en intressant iakttagelse att de visar på ungefär samma typ av problematik, nämligen att det har varit svårt att se. Jag tror att det i det kommande arbetet också blir viktigt att lära sig framför allt av som har hållit på med den typen av analyser efter att ha konstaterat samma typ av problematik som gör här. Det är viktigt att vi lyckas med det här, eftersom vi vet, oavsett om man kan diskutera exakt vad summan är, att det finns ett stort, eftersatt underhållsbehov. Vill vi bevara och säkerställa att vägarna prioriteras och alla de här åtgärderna genomförs måste man göra rätt val. Jag tror att det enda hotet nu egentligen är att dra helt fel slutsats och ta den här granskningen till intäkt för att det inte finns något underhållsbehov över huvud taget. Den som eventuellt tycker det rekommenderar jag en söndagstur i påsk på någon väg som kanske inte är Essingeleden utan finns längre ut. 218 () replik: Jag noterade att sade att det finns ett eftersatt underhåll. Men var i granskning kan man säga att det går att styrka att det finns ett eftersatt underhållsbehov? Jag tycker att det är en väldigt tydlig slutsats både från den muntliga och från den skriftliga redovisningen att man vare sig kan säga detta eller motsatsen. Jag skulle vilja veta vad tycker om de rekommendationer som gav till regeringen. Eftersom vi ska få tillgång till planerna för och , eller det nya , användning av pengar under hela planperioden kanske som har lite bättre kontakter i kan säga om vi då kommer att få se om det finns några nya tillståndsmått och effektsamband, alltså de nyckeltal som frågar efter, hur man med samhällsekonomiska kalkyler kan lägga upp en bra underhållsstrategi eller hur man kan säkra att vi till får en rättvisande rapportering av underhållsverksamheten. Det finns inga sådana iakttagelser här, men det kanske är någonting som kommer . Jag har en kompletterande fråga, men jag kan kanske kan få svar på det här först. 219 () replik: Till att börja med får jag säga att jag har och tycker att man ska ha stor respekt för den här typen av granskningar och ta till sig av det som konstateras. Som sagt, de exempel som ges i granskningen vittnar onekligen om att vi måste bli bättre både på att analysera och på att lära oss hur man rätt ska prioritera vilka insatser som behöver göras och var de behövs någonstans. Det är en intressant iakttagelse att vi inte på något sätt är ensamma om problemen. Man ser liknande slutsatser i granskningar som har gjorts i våra grannländer, exempelvis och . Jag tycker att det är väldigt bra att man fortsätter att följa det arbetet. Vad jag också försökte poängtera i mitt anförande var att det finns en ganska lång rad av åtgärder som man kan vidta för att bli bättre på att lära sig var insatserna behövs, vilka insatser som behövs och hur analyserna ska göras. Det som jag däremot har lite svårt att förstå när jag lyssnar på är att man så tvärsäkert tar detta till intäkt för att det inte finns något underhållsberg över huvud taget. Jag tycker inte att man med den här analysen och den här granskningen skulle kunna avfärda det. Rekommendationen blir att det finns lite grann av ett facit där ute. Det är klart att vi kan begrava oss i rapporter, och vi kan fundera över vilka modeller vi ska använda för att räkna ut var insatserna behövs, men det räcker faktiskt med att åka ut och titta på vägarna på rätt många håll i landet för att se att det finns ett stort behov. Mitt anförande handlade om hur man går vidare i de olika delarna för att hitta en lösning på problemen. Jag har stora förhoppningar om att de åtgärderna kommer att ge effekt, och det finns det uppenbarligen en ganska bred majoritet för också i trafikutskottet och . 220 () replik: Det var som sade att det finns ett eftersatt underhåll. Jag sade att man vare sig kan styrka eller avfärda resonemangen om det är så eftersom revisionens granskning visar att de inte har någon ordentlig kunskap om tillståndet på våra vägar. Att det är dåligt i andra länder tycker jag inte är någon stor tröst för att vi inte har koll på hur skattepengarna vi anslår här används. Det är trots allt, totalt sett, för alla vägar 8 miljarder av skattepengarna som det handlar om. Jag undrar om kan upplysa mig om ifall regeringen har gjort någonting sedan den här granskningen kom. Jag erfor att alldeles i en av sina regioner sade: Jaha, nu kommer snart tjällossningen, så nu tänkte vi prova att inte ha några restriktioner för lastbilstrafik över huvud taget, utan det ska vara upp till den enskilde lastbilschauffören att själv bedöma när det är lämpligt och inte lämpligt att trafikera den väg där tjälen går ur marken. Min erfarenhet är att det är som vägarna är som mest sköra. Jag undrar om det faktum att i stället för att skärpa restriktionerna helt släpper restriktionerna tyder på att man har erfarit någon starkare styrning från regeringen på att man ska vara rädd om de anslag som vi har gett för att vägarna ska hållas i ett gott skick året runt. 221 () replik: Anledningen till att jag poängterade det från början i det förra replikskiftet är att tar man den här typen av granskningar på allvar är det klart att man tar till sig av det och lär sig hur man kan bli bättre. Jag tycker att flera av de åtgärder som vi nu pratar om när det gäller hur man kommer att förändra arbetssättet med nya eller hur vill jobba vidare visar att man tar frågan på allra största allvar och har som klar och tydlig ambition att vi måste bli bättre på det här. Det har vi ju lärt oss. Jag försöker inte på något sätt skylla på att det finns problem i andra länder också, men det visar att det uppenbarligen inte är helt enkelt och att det också är därför som åtgärderna vidtas. Finns det ett eftersatt underhållsbehov eller inte? Jag kan tycka att det här inte är en diskussion som svävar i där vi inte vet hur det ser ut. Det räcker ju att åka ut på väldigt många av våra vägar för att se att trots de satsningar som har gjorts finns det fortfarande stora problem. Det är klart att det vare sig går att styrka eller avfärda det påståendet enligt granskningsrapporten, säger . Nej, men det man skriver är just att om det är 20 miljarder kan man inte på öret säga hur stort behovet är. Desto större anledning för oss att bli bättre på att analysera det. Men om påstår att det inte finns något eftersatt underhållsbehov tycker jag att hon ska vara tydlig med det också och åka ut till väljare, särskilt i de delar av landet där de stora problemen finns, och säga: Jag tror inte att det finns något eftersatt underhållsbehov. Jag tror inte att det är en helt realistisk eller särskilt populär hållning att ha i debatten. 222 () replik: Vi har fortfarande inte fått något bra svar på det som faktiskt säger och det som ni från majoriteten säger. Det står faktiskt så här på s. 7: När det gäller vägtillståndets betydelse för trafiksäkerheten påtalar att det saknas strukturerade och aggregerade mätdata för centrala mått. pekar vidare på att kunskapen om detta eftersatta underhåll är begränsad. Jag tror inte att vi ska tolka det så att man kan säga att det är 20 miljarder eller en krona mer eller mindre. Jag tror inte att det är avsikt, utan deras poäng är att man inte kan säga att vi har ett underhållsberg. Och om vi har det kan man inte säga om det ligger på 5, 20 eller 40 miljarder. Det är en ganska allvarlig kritik som vi måste ta till oss. De exempel som tar upp, herr talman, kan bero på att man, i stället för att asfaltera någonstans i , för tredje gången har valt att asfaltera i huvudstaden. Då har man använt pengarna på fel sätt, och det är precis det som kommer fram. Man kan inte avgöra om pengarna används i tillräckligt hög grad, om de används effektivt och om de används på rätt ställe. Det är fråga om subjektiva bedömningar. Vi fick redovisat att man ena året hävdar att det finns stora hål i vägarna, och nästa gång man får in rapporter har det blivit bättre utan att någonting har gjorts, eller tvärtom. Så kan vi inte ha det. I stället borde vi vara överens om att vi måste ha ett bra beslutsunderlag för att veta att vi avsätter rätt summa pengar. Vi är ju överens om att vi måste säkerställa att de vägar vi har inte förstörs. Det vore kapitalförstöring. Hur kan majoriteten så tvärsäkert säga att vi har ett underhållsberg när anser att man inte kan säga det? Inte heller kan man avfärda det. Vi anser att vi som politiker inte är betjänta av den typen av beslutsunderlag om vi ska kunna fatta kloka beslut . 223 () replik: Jag tror att det finns olika sätt att förhålla sig i den här debatten om man ska diskutera frågan på allvar. Det är klart att det alltid i en sådan här diskussion finns risk för att man drar långtgående slutsatser åt båda håll. Vi kan titta i rapporten och konstatera att ja, det riktas mycket allvarlig kritik. Man konstaterar att vi måste bli betydligt bättre på en lång rad områden för att kunna fastställa var behoven finns. Det saknas data och det saknas kunskap om eftersatt underhåll. Så är det, absolut. Då är frågan: Kan vi utifrån det bli bättre? Ja, förhoppningsvis. Jag har försökt peka på några av de saker som förhoppningsvis leder till bättre analyser. Vi kanske kan lära oss en del av andra länder. Ifall det finns en anklagelse från sida om hur vi kan vara så bergsäkra vill jag återigen hänvisa till facit, det vill säga att vi vet att vi har stora problem. Hur kan man i så fall vara så bergsäker åt andra hållet? Jag tycker att man går väldigt långt i reservationen från och där man i stort sett tar det som intäkt för att försöka säga att det kanske inte finns något underhållsbehov över huvud taget. Då tycker jag att man ska säga det till alla de väljare som bor utefter vägar som det inte gjorts någonting åt på mycket . Man kan göra så, men jag tror att det mer handlar om att gripa efter vilka halmstrån som helst för att försöka stoppa alla sorters satsningar på vägar, oavsett om det gäller nybyggnation eller underhåll. Jag skulle därför vilja fråga hur han i så fall kan vara så tvärsäker åt andra hållet, att ta detta som intäkt för att det över huvud taget inte skulle finnas något behov. 224 () replik: Om jag varit otydlig ska jag från denna talarstol deklarera att problemet är att varken vi vänsterpartister eller någon annan partist vet om vi har ett underhållsberg eller inte, och om det finns ett sådant vet vi inte hur stort det är. Vi tycker att det är rimligt att vi ska veta det när vi fastställer våra respektive budgetar. Det är ett faktum att anslagit mer pengar till vägunderhåll än regeringen. Även vi har alltså gått på blåsningen. säger vi att vi, om det är en blåsning, måste lugna ned oss och fundera. Vi måste få in bättre underlag för att kunna fatta rätt beslut. Det gäller exempelvis fördelningen mellan väg- och banunderhåll. Vi vill att pengarna används så effektivt som möjligt. Vi skyller inte ifrån oss utan säger att också vi har trott att vi måste satsa mer pengar för att säkerställa det kapital vi redan lagt ned i våra vägar. Och till skillnad från majoriteten har vi tagit till oss den kritik som kommit med och sagt att då backar vi. Vi måste helt enkelt få bättre underlag för att veta vad vi ska fatta för beslut . Om man nu retar sig på det som står i vår reservation vill jag säga att vi kunde lagt till en mening där det stod att det mycket väl kan vara högre. Vi vet inte. Det är det som är problemet, och så kan vi bara inte ha det. Vi kan inte på något politikområde försöka gissa oss till hur underlagen är, om de är bra eller inte. Ingen kan i alla fall utifrån hävda att man där berömmer ansvariga myndigheter för att de gjort ett bra underlag när vi från politiskt håll sedan ska värdera det och avsätta pengar. Vi borde kunna vara överens om att det är fråga om svidande kritik, och det måste till en förändring. Då är det inte någon poäng med att fastslå att vi tror att det finns ett underhållsberg eller att vi inte tror att det finns. Poängen är att vi inte vet vem som har rätt. Det vet vi först när vi får in ett bättre underlag. Vi kan väl gemensamt välkomna att man tar till sig kritiken och ser till att underlaget tas fram så snabbt som möjligt. 225 () replik: Jag håller med såtillvida att det inte är mycket till beröm som ges i rapporten. Det vore svårt att hävda det. Om man ska ta den här typen av frågor seriöst tycker jag att man måste tänka: Ja, nu har man riktat kritik mot vårt sätt att försöka analysera hur stora underhållsbehoven är. Sedan kan vi diskutera hur stora de är. Jag försöker hävda att många som kör bil runt om i eller bor utefter vägar med stora bekymmer kan se att det inte gjorts någonting åt de problem som uppstått och skulle nog känna igen sig i att här finns bekymmer. Sedan kommer rapporten som säger att det är problematiskt, att man inte riktigt kunnat hitta rätt verktyg för att göra detta. Vilket är det ansvarsfulla sättet att då agera? Jag skulle vilja säga att det är det vi gör, det vill säga förändrar rutiner, ser till att tar problemet på största allvar och ser till att myndigheterna på området fungerar på ett sätt som innebär att analyserna görs bättre . Jag menar att det inte är seriöst att ta bristerna i underlaget till intäkt för att överväga att dra tillbaka satsningarna, som enligt till och med varit större från oppositionens sida. Man ska ta den här typen av rapporter på allvar och gå igenom hur vi kan bli bättre på att analysera behoven. Det är faktiskt just det vi gör. 226 (): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Det här är en intressant debatt. När vi bytte regering upplevde vi på allianssidan att det fanns ett stort uppdämt behov av underhåll och drift som vi fick ta över. Därför har vi satsat kraftfullt på drift och underhåll genom att öka anslagen. Det gäller inte bara vägar utan också järnvägar. Där fick vi dessutom stöd av Europeiska järnvägsunionen som sade att i stort sett var sämst i klassen när det gällde att sköta sina järnvägar. Det tycker oppositionen inte om att höra, men jag upprepar det ibland från talarstolen eftersom det faktiskt var så de skrev från Europeiska järnvägsunionen. När det gäller vägarna har vi ingen europeisk union att luta oss mot och ta stöd i, utan där har vi att lita på . Vi har haft starka personligheter som i , och vi har utgått från att arbetet bedrivits effektivt, att man gjort kloka prioriteringar och att det självklart inte varit godtycke och ad hoc-beslut som styrt hur man använt pengarna. får vi lite bakläxa av som säger att det inte är riktigt bra. Dock handlar det inte om , som hävdade, utan om . Det gäller det belagda vägnätet. Jag vet inte varifrån fick siffran . Noll koll, sade i sitt anförande. Självfallet ska vi ha full koll på hur vi använder varenda skattekrona, och därför ska vi använda rapporten från på allra bästa sätt. Låt mig dessutom betona, vilket också var inne på, att det faktiskt var vi på allianssidan, jag tror till och med att det var jag själv, som föreslog att vi skulle be göra granskningen för att få ett underlag och kolla om pengarna verkligen användes på bästa sätt. har vi fått en dokumentation som är värdefull, men vi drar väldigt olika slutsatser av den. säger till och med att vi inte vet om vi har ett underhållsberg. Det tycker jag är mycket djärvt sagt. Det har inget stöd i dokumentation. Det säger är att vi varken kan styrka eller avfärda uppgifter om att kostnaden för det eftersatta underhållet är . De säger inte om, utan de säger att det råder osäkerhet om storleken. Det är en anmärkningsvärd slutsats som och drar när de säger att vi ska dra ned på underhållet eftersom vi inte vet om det är 25 eller 15 miljarder. Det hedrar Socialdemokraterna och och gruppen i trafikutskottet att de den här gången inte hängt på de övriga inom oppositionen. Jag tror att vi är ganska eniga, i synnerhet vi som kommer från utsatta län, om att det finns ett mycket stort behov. Jag litar på och andra som sagt att det handlar om 20 miljarder; ibland har man sagt att det rör sig om uppåt 30 miljarder. Vi vet alltså inte, men vi utgår från att behovet är mycket stort. Vi som har ögon att se med och vi som träffar kommunalråd runt om i landet får, som var inne på, vittnesmål varenda gång om att vi har jättestora behov. Dessutom har den här vintern skapat okända men mycket stora behov av underhåll som vi ännu inte har sett. Det har varit väldigt kallt runt om i landet, det har varit mycket snö på vägsidorna, och tjälen har gått otroligt djupt ned i vägkroppen med påföljden att nu när tjälen släpper får vi enorma sprickbildningar i vägkroppen. Det kan vi se åtminstone i där jag kommer ifrån. Sannolikt är det väldigt många vägar där man nu får sätta in mycket stora resurser för att återställa och försöka förbättra vägkroppen, kanske till och med bygga om vägkroppen på sina håll. Självfallet är det alldeles rätt och viktigt att vi använder varenda skattekrona på rätt sätt, som jag har sagt. Men det är lite anmärkningsvärt att och drar slutsatsen att vi ska dra ned på underhållet. Vi ska i stället ställa krav på och regeringen att ha bättre koll, göra uppföljningar och utvärderingar mer systematiskt och se till att det inte är godtycke och subjektiva bedömningar som styr detta utan att vi får ett betydligt bättre arbetssätt runt om i landet i de här frågorna. Att vi har ett underhållsberg borde vi kunna vara överens om. Om det sedan handlar om 15 eller 25 miljarder eller hur mycket det är må det vara osäkerhet om, men självfallet måste vi se till att avsätta tillräckligt med pengar. Som sagt kommer det antagligen att visa sig att den här vintern har skapat ännu större behov än vad vi har sett tidigare. Jag yrkar bifall till majoritetens förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 227 () replik: Vi är flera som har efterlyst granskning från och av revisorer. Det har jag gjort . Vi har också haft en offentlig utfrågning om underhåll. Den visade att det är väldigt mycket som vi inte vet. Den här regeringen får ta på sig att den inte gjort vad den borde, och man kanske inte riktigt kan påstå att den förra gjorde det heller. Här är det nog en poäng att säga att det finns en väldigt stor förbättringspotential. Jag läser ur betänkandet. Det står på s. 7: Utifrån den tillgängliga informationen går det därför enligt varken att styrka eller avfärda uppgifter om att kostnaden för det eftersatta underhållet är . Vi vet alltså inte. Sedan handlar det som styrning, inte bara om mängden pengar. Det jag talar om är hela vägnätet, inte bara det belagda vägnätet. Det handlar om väldigt mycket pengar. kan man inte påstå, som gjorde, att vi är sämst i klassen när det gäller järnvägsunderhåll. Det man tidigare visat är att det vi har lagt per järnvägskilometer är ganska lite jämfört med vad andra lagt, näst lägst. Med motsatsen om man lägger mer pengar skulle man vara bäst i klassen skulle i så fall tunnelbygget i vara världens bästa järnvägsbygge. Det tror jag inte att tycker. Det handlar om hur man styr pengarna, hur man använder pengarna. Har man en skadeförebyggande verksamhet, eller drar man den slutsatsen av vägtillståndet att nu släpper vi restriktionerna? Precis som själv redogjorde för från talarstolen är det nu verkligen måste vara rädd om vägarna så att man inte kör sönder dem så att vägkroppen behöver byggas upp igen. Tycker att det är ett ansvarsfullt sätt att förhålla sig till vägarna att just nu släppa restriktionerna när det gäller tung trafik? 228 () replik: Vi kan vara ense, och jag, om att det finns en stor förbättringspotential i arbetssättet. Självklart måste vi se till att vi har full koll på varenda skattekrona så att pengarna används på ett optimalt sätt och att man inte, som någon var inne på, asfalterar på vissa ställen och glömmer bort andra delar av landet . Det finns en stor förbättringspotential som sagt. har förut i talarstol försökt förklara den pinsamma jumboplaceringen för när det gäller underhållet av järnvägsnätet. Jag vill bara säga att det inte är vi i majoriteten som påstår att den tidigare regeringen misskötte det, utan det säger järnvägsunionen. Man kan ha synpunkter på deras statistik, självfallet. Men det är i alla fall så att de har sagt att vi i var sämst i klassen. Släppa restriktionerna, säger . Jag vet inte om hon är inne på att vi kör med tunga fordon på vägar med brister. Där får man säga att det är en grannlaga balansgång som gör i samarbete med åkeribranschen och framför allt skogstransportsidan. Där är det alldeles tydligt att man genom att anpassa lufttrycket i de tunga bilarna kan klara att köra även på vägar som har svagheter på grund av tjällossning. Erfarenheterna så här långt verkar goda. Men naturligtvis måste man vara på sin vakt så att man inte skadar vägkroppen i grunden genom att släppa till trafik i tjällossningstider. Jag har inga invändningar mot att man fortsätter med den här verksamheten och gör det i nära samverkan med skogsindustrin, transportnäringen och för att säkerställa att vi inte skadar väg genom att köra med för tunga fordon i känsliga tider. 229 () replik: Det har konstaterat är att vi per järnvägskilometer lägger mindre pengar än andra, näst lägst. Det är inte detsamma som att man är sämst i klassen. Då skulle man kunna säga att den amerikanska sjukvården är bäst, för man lägger ned väldigt mycket pengar. Det handlar om hur man styr och använder pengarna. Då kan man inte dra slutsatsen att vi är sämst. kan gärna lyssna på som tidigare tagit emot väldigt många besökare som undrat varför de kan underhålla järnvägsnätet till en så låg kostnad. Den kunskapen gällde till . tror jag att avreglering och bolagisering har gjort att man inte alls har samma bra styrning som man hade tidigare. Sedan till resonemangen om restriktioner.