prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — De kör förvisso billigare än SJ, men de kör en tur på kanske som med SJ tar . När det gäller nattrafiken finns det inte sovvagnar utan bara sittvagnar och liggvagnar. Det är klart att alternativen för oss fullsinnade därmed är fler, men borde det inte vara ett samfällt mål för oss som finns här i riksdag att öka tillgängligheten för funktionshindrade i stället för att minska den? Det här har de facto inskränkt möjligheter för människor i rullstol att åka tåg. När vi frågar tidigare generaldirektör hur det kan vara möjligt att de har fått tågläge pekar hon på Transportstyrelsen. Det är rätt symtomatiskt. Det är det första som händer när man avreglerar, att alla pekar på någon annan. Ingen tar ansvar för helheten. Känner jag att det är någonting som brister eller någonting som det borde ske en förändring av hos oss i det politiska systemet är det ett samlat ansvar gentemot medborgarna. Det ska vara enkelt att leva klimatsmart. Då måste kollektivtrafiken fungera. I anförandet instämde , , och (alla s) samt (). 56 (): och Alliansens övergripande mål är att bryta utanförskapet genom fler jobb i fler och växande företag. En fungerande infrastruktur- och transportnäring är en förutsättning för att kunna uppfylla detta mål, men klimatutmaningen ställer krav på omställning till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Inrikestransporterna står för av den samlade mängden växthusgaser i . Det säger sig självt att vi måste transportera både människor och gods på ett mer klimateffektivt sätt. Kollektivtrafikåkandet kommer här in som en viktig del för persontransporterna. Vi måste arbeta inom alla de olika områden som finns för att få fler att åka kollektivt. Vi måste göra kollektivtrafiken attraktivare. I infrastrukturpropositionen och den nya transportpolitiska målstrukturen har alliansregeringen påtalat just vikten av en mer attraktiv kollektivtrafik. Det handlar om att få fler att åka kollektivt hela eller delar av resan och att se till att vi har ett trafiksystem där de olika trafikslagen kommer in och kompletterar varandra. För att nå bästa möjliga resultat måste kollektivtrafiken anpassas till de förändringar som sker i vårt samhälle. Vi har klimatutmaningen, som jag redan har nämnt, men vi ser också allt större arbetsmarknadsregioner. Den lagstiftning som finns inom kollektivtrafikområdet är i många delar otidsenlig och inte heller anpassad vare sig till dagens eller till framtidens samhälle. Behoven är stora av en mer moderniserad lagstiftning som bättre svarar mot de transportpolitiska målen och principerna. Kollektivtrafikbranschen har inlett ett samarbete som syftar till att stärka kollektivtrafikens roll, det så kallade fördubblingsprojektet, ett samarbete mellan Svensk Kollektivtrafik, , , och Kommuner och Landsting. Målsättningen med det här projektet är att fördubbla resandet med kollektivtrafik till 2020 och att på lite nå en fördubblad marknadsandel. Det lagförslag som vi nu debatterar är ett modernt trafikslagsövergripande regelverk för den allmänna kollektivtrafiken på väg, järnväg, spårväg och tunnelbana. Den nya lagen ger kollektivtrafikföretagen och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna bättre förutsättningar att sätta resenärernas behov i centrum när kollektivtrafiktjänster utformas. Utgångspunkten för den nya kollektivtrafiklagen är just branschens partnersamverkan för fördubblad kollektivtrafik, en ny EU-förordning, kollektivtrafikmarknadens karaktär samt de transportpolitiska målen. Den nya lagen har ett starkt stöd av kollektivtrafikbranschen eftersom en modern lagstiftning som ger ökade förutsättningar att utveckla den kommersiella trafiken och att öka mångfalden i utbud av trafik och valfrihet för resenärerna är något som branschen efterfrågar. Förslaget till ny lagstiftning innebär att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Men de regionala kollektivtrafikmyndigheterna ska även fortsättningsvis ha befogenhet att agera utan att först behöva avvakta initiativ från kommersiella kollektivtrafikföretag. har beslutat att öppna marknaden för persontrafik på järnväg från . avskaffas även den begränsning som har hindrat kommersiella bussföretag att bedriva lokal och regional kollektivtrafik, det vill säga den så kallade skadlighetsprövningen tas bort. Kollektivtrafiken och dess marknad ges bättre dynamik, vilket kan bidra till ett större utbud av kollektivtrafik och ett ökat resande. Dagens kommunala organ i respektive län som kallas trafikhuvudmän kommer att ersättas av en regional kollektivtrafikmyndighet. Strategiska beslut som ofta fattas av länstrafikbolag ska i stället fattas på politisk nivå för ökad insyn och bättre samordning med bland annat annan samhällsplanering. I regionala trafikförsörjningsprogram ska den regionala kollektivtrafikmyndigheten regelbundet fastställa mål för den regionala kollektivtrafiken. Programmen ska omfatta alla former av regional kollektivtrafik och ge uttryck för de behov som finns inom länet och även målet för kollektivtrafikförsörjningen. Men även andra saker ska finnas med i programmen, till exempel miljöskyddande åtgärder med tidsbestämda mål och åtgärder för anpassning av kollektivtrafik med hänsyn till behoven hos personer med funktionsnedsättning. Man ska också definiera vilka bytespunkter och linjer som ska vara fullt tillgängliga för alla resenärer. Den nya lagen ger den regionala kollektivtrafikmyndigheten bättre förutsättningar att agera effektivt genom en mer funktionsenlig befogenhet och en tydligare roll och ansvarsfördelning. ska det bli lättare att utan administrativa hinder etablera trafik över länsgränser för att tillgodose resenärernas behov av arbetspendling och annat vardagsresande. Arbetsmarknadsregionerna blir allt större, och jag som resenär bryr mig inte om administrativa gränser. Jag vill åka kollektivt lätt och enkelt oavsett om min arbetsplats finns inom det egna länet eller i något annat, angränsande län. Det är inte länsgränsen som ska vara avgörande utan resenärernas behov. Det handlar om att sätta resenärerna i centrum och få fler att välja tåg eller buss framför den egna bilen. Den nya moderna lagstiftningen ger förutsättningar för en utveckling som bland annat kommer att leda till ett större antal resalternativ och en ökad valfrihet för resenärerna. Information är A och O för oss resenärer. Vi ska veta när bussen eller tåget går. Vi ska vara uppdaterade vid förseningar eller andra händelser. Resenärerna ska helt enkelt kunna förvänta sig bra, relevant och korrekt information, och vi ska också på ett bra sätt kunna kombinera våra resor. För att underlätta för resenärerna att enkelt planera sina resor ska även kommersiella kollektivtrafikföretag vara skyldiga att lämna information om sitt trafikutbud till ett gemensamt system för trafikantinformation. Gemensamma standarder för betalsystem är också en viktig fråga. Här är regeringen överens med branschen om att det är branschen som i första hand ska utveckla standarderna. Regeringen kommer att följa utvecklingen. Om det föreligger behov kommer regeringen att återkomma med förslag till lagstiftning. Vänsteroppositionen har tidigare i debatter här i kammaren, på andra ställen och i artiklar gett uttryck för att stå bakom och stödja kollektivtrafikbranschens fördubblingsprojekt och deras vision och målsättning. I styrelsen för branschföreningen är man enig över partigränserna när det gäller förslaget till ny lagstiftning. Men när alliansregeringen nu lägger fram ett förslag till ny kollektivtrafiklag, som är baserad på just branschens eget arbete, är vänsteroppositionen motståndare. De yrkar avslag på denna nya lagstiftning. Det är en ny lagstiftning som inte bara är viktig ur branschens synvinkel utan också är föranledd av att vi måste göra förändringar i lagstiftningen till följd av EU-direktiv. Vi har hört vänsteroppositionens företrädare, och jag kan konstatera att liksom när vi debatterade postlagen har oppositionen samma arbetssätt när de argumenterar kollektivtrafik. Falsk information sprids, eller också har man helt enkelt inte läst propositionen. är det inte bara jag som har konstaterat detta. Hela kollektivtrafikbranschen har uppmärksammat detta och även kommenterat vänsteroppositionens sätt. Till exempel Tidningen har tagit upp detta ämne i flera nummer . Förslag efter förslag som skulle skapa förbättring och flexibilitet i kollektivtrafiksystemet möts med samma argument: Riv upp och utred. lyser alla motförslag och alternativ från oppositionen med sin frånvaro. Vi i Alliansen sätter resenären och resandet i centrum med en lagstiftning som gör allt för att skapa en attraktiv kollektivtrafik. De regionala kollektivtrafikmyndigheternas och länstrafikbolagens möjlighet att säga nej till konkurrerande trafikföretag tas bort. I stället ges möjlighet för ökad pluralism och en kollektivtrafik som tar hänsyn inte till länsgränser utan till pendlarnas behov. Alliansen har lyssnat till branschen, använt sig av deras sakkunskaper allt för att skapa en modern lagstiftning. Alla är överens, inte bara operatörerna, utan alla olika aktörer inom branschen, även från trafikhuvudmannasidan. Man är överens om att dagens system har nått vägs ände och att en ny framtidsinriktad ansats behövs ja, alla utom vänsteroppositionen. anser de att det system som branschen dömer ut helt plötsligt är världens bästa. Det finner jag anmärkningsvärt. Bland annat är vänsteroppositionen så dåligt påläst att de refererar till förslag som inte finns i den aktuella propositionen. Oppositionen påstår att det finns en uppenbar risk att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna kan tvingas släppa ifrån sig enskilda och lönsamma linjer till privata företag. Men om ni i vänsteroppositionen hade bemödat er om att läsa lagförslaget hade ni upptäckt att någon sådan risk över huvud taget inte föreligger. Den regionala kollektivtrafikmyndigheten har fortfarande det övergripande ansvaret och kommer även fortsättningsvis att bedriva subventionerad trafik på samtliga linjer. Däremot kommer privata bolag att ges möjlighet att bedriva konkurrerande verksamhet för att ge ökad kollektivtrafik med nya servicekoncept och fler linjer. Att Vänstern och Socialdemokraterna är främmande för konkurrens och privata alternativ förvånar mig inte, men att motarbetar detta första och viktiga steg mot ökad kollektivtrafik på resenärernas villkor har jag verkligen svårt att förstå. Betänkandet behandlar också ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som berör flera viktiga frågor, bland annat färdtjänsten, ledsagning, tillgänglighet och rättigheter för passagerare med funktionsnedsättning. Mycket av det som efterfrågas i de olika motionsyrkandena är angelägna frågor som redan är på gång eller där det pågår beredning. Jag hoppas att man har ett högt tempo i för att få fram även dessa delar. Jag kan också konstatera att med den nya kollektivtrafiklagen kommer de regionala kollektivtrafikmyndigheterna att i sina trafikförsörjningsprogram behöva sätta upp en rad olika mål, bland annat om tillgänglighet, samt ta fram en plan för hur arbetet för att uppnå målen ska ske. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Innan jag lämnar talarstolen vill jag önska trevlig sommar och säga tack till kammarkansliet, trafikutskottets kansli och mina allianskolleger i trafikutskottet för ett gott samarbete. Jag har även en önskan om en trevlig sommar till oppositionen. Jag får väl säga som sade : Även ett tack till oppositionen för intressanta inspel . (Applåder) (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsminister () skulle lämna information från Europeiska rådets möte . 9 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 57 Statsminister (): Toppmötet dominerades återigen av det fortsatt problematiska ekonomiska läget i . Många människor har drabbats i den ekonomiska och finansiella krisens spår. Det har understrukit vikten av en politik för omställning och till stöd för dem som har drabbats, för jobb och tillväxt, så att vi ska stå starka när ekonomin åter vänder uppåt. Vi diskuterade bland annat vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka budgetdisciplinen inom EU. Vi antog också EU:s nya strategi för tillväxt och sysselsättning som är ett långsiktigt redskap för att förebygga att återigen drabbas av en liknande kris. Toppmötet noterade därutöver kort läget i klimatförhandlingarna samt tog ställning till förberedelserna inför det speciella toppmötet om FN:s millenniemål och inför i . Vi antog slutligen en deklaration om och gav klartecken för öppnande av medlemskapsförhandlingar med . Det var en dyster bild av det ekonomiska läget i som målades upp i diskussionerna vid toppmötet. Som jag konstaterade vid samrådet är den ekonomiska och finansiella krisen i långt ifrån över. Kort före toppmötet rapporterade kommissionen att det nu är endast tre länder i EU, mot fem , som inte väntas bli föremål för underskottsförfarande inom stabilitets- och tillväxtpakten. Dessa ljus i ett annars närmast kompakt mörker är , och . Detta betyder att inte heller de finska och danska ekonomierna längre håller sig inom paktens gränser. Vi kunde vid toppmötet enas om ett antal åtgärder för att på EU-nivå samordna vårt agerande för att förbättra det ekonomiska läget. En omsvängning ägde rum just före toppmötet i fråga om publicering av så kallade stresstester för banker. Från svensk sida har vi länge förordat en sådan publicering, eftersom detta skulle minska osäkerheten på marknaderna, medan andra medlemsländer varit mer tveksamma. kunde vi alla komma överens om att dessa stresstester ska publiceras, och det senast under andra halvan av juli månad. Alla medlemsländer sade sig också vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att accelerera budgetkonsolidering. Vi kom överens om att undersöka hur vi kan stärka sanktionerna mot länder som bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten och att ge ökad vikt åt länders skuldnivåer inom denna pakt. Vi fick gehör för att medlemsländer ska introducera system av skatter eller avgifter i likhet med den svenska bankavgiften. Detta är mycket positivt. För mig är frågan om finansiering i händelse av bankkris viktig. Det är helt enkelt inte hållbart att banker gör stora miljardvinster i goda tider men i sämre tider skickar notan för förlusterna vidare till skattebetalarna. Sådana incitament till osunt risktagande måste undvikas. Vid mötet nåddes enighet om de utestående övergripande målen inom ramen för EU:s nästa strategi för tillväxt och sysselsättning som därmed också kunde antas. Vi menar att den nya strategin måste vara tydligt inriktad på att hantera de största utmaningarna framöver, att skapa grund för växande och hög sysselsättning, att ställa om EU till en grönare ekonomi för att klara miljö- och klimatmålen, att stärka EU:s globala konkurrenskraft, att motverka effekterna av en åldrande befolkning och, sist men inte minst, att återställa hållbara offentliga finanser. Tanken är att denna strategi ska utgöra ett ramverk för medlemsländernas agerande när det gäller att gå från akuta krisåtgärder till mer långsiktiga strukturella reformer. Strategin utgörs av fem övergripande mål vad gäller sysselsättning, forskning, klimatförändringar, utbildning samt social integrering och ytterligare riktlinjer för medlemsländernas agerande. För att den nya strategin ska kunna göra ett tydligt avtryck måste vi nu övergå från gemensamt målformulerande till nationellt agerande. I detta arbete vill jag understryka vikten av att också stärka den inre marknaden i linje med den så kallade Montirapporten, som presenterades. Från svensk sida är vi särskilt nöjda med att betydelsen av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden understryks i strategin. Detta utgör en enorm tillväxt- och sysselsättningspotential. Regeringen har också nått framgång vad gäller en tydlig arbetsmarknadsdimension i målsättningarna för ökad social delaktighet och minskad fattigdom. Kommissionens meddelande om effekterna av att EU skulle reducera sina utsläpp i stället för som noterades kort av toppmötet. Jag förutser en mer utförlig diskussion om klimatfrågan inför i . Vi antog vid toppmötet också EU:s position inför FN:s särskilda högnivåmöte om millenniemålen . Det är mycket glädjande att slutsatserna här ändrades i enlighet med de svenska förslagen. har länge förordat att årliga rapporter ska göras till om medlemsländernas biståndsnivåer för att öka pressen på medlemsländerna att uppfylla sina löften. Detta är särskilt viktigt i tider av ekonomisk kris då biståndsambitionerna lätt avtar. Vi välkomnar att det varit möjligt att nå en kompromiss som möjliggör öppnande av medlemskapsförhandlingar med . Som bekant har efterspelet kring banken och de brittiska och holländska återbetalningskraven på spelat en betydande roll i detta sammanhang. I toppmötesslutsatserna markeras nu vikten av de isländska förpliktelserna som man konstaterar att uppfyller de politiska kriterierna och att förhandlingarna därför kan öppnas. antog också en deklaration om som välkomnar säkerhetsrådets resolution om nya, restriktiva åtgärder mot och uttrycker sin ökade oro över nukleära program. Vi är också överens om vikten av att åter få i gång förhandlingar med . Utrikesministrarna återkommer till EU:s genomförande av dessa sanktioner och ytterligare åtgärder vid sitt möte . I dessa tider av tunga budgetnedskärningar i många av EU:s medlemsländer är det naturligt att ekonomiska frågor också står i centrum av EU:s toppmöten. Att så sker är också viktigt. Våra ekonomier blir alltmer sammanflätade. Det innebär i sin tur att ett medlemslands agerande får allt större konsekvenser också i övriga länder. Det var också viktigt att vi vid toppmötet lyfte blicken och enades om EU:s nästa strategi för tillväxt och sysselsättning. Det är endast genom ett lyckosamt genomförande av denna strategi och nödvändiga strukturella reformer som EU kan förbättra sin konkurrenskraft, öka tillväxten och på allvar ta sig an den arbetslöshet som fortsatt stiger i . Jag är nu redo att besvara kammarens frågor. 58 (): Tack för redogörelsen! Det EU behöver är en ny och stram byggd på tydliga regler och sanktioner som tvingar unionens länder att sanera sina statsfinanser, inte ytterligare koordinering på EU-nivå. För oss socialdemokrater är det otänkbart att EU på något sätt exempelvis skulle godkänna svenska statsbudgetar eller lägga sig i den ekonomiska politiken i . Vi vill att det ska finnas konsekvenser för medlemsländer som bryter pakten. Vi vill att det bör övervägas om medlemsländer som bryter mot pakten verkligen ska få ta del av EU-medel, som till exempel jordbruksstöd och utvecklingsfonder. har enats om att effektiva övervakningsramar bör utarbetas och gett specialgruppen och kommissionen i uppdrag att vidareutveckla riktlinjerna och göra dem operativa. Hur långt är statsministern beredd att gå när det gäller EU-övervakning? Vad konkret innebär det att göra riktlinjerna operativa? Det var väl ändå en diskussion om det vid mötet. 59 Statsminister (): Jag välkomnar dessa tydliga besked från Socialdemokraterna. Det har också varit regeringens uppfattning i de här diskussionerna att vi behöver en stramare tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten och att vi alla nu har mycket större allvar i uppgiften att få ordning i de offentliga finanserna. I realiteten skulle ett användande av de sanktioner som redan finns i stabilitets- och tillväxtpakten innebära att 24 av EU:s 27 medlemsländer hamnar i den typ av åtgärder som nu talar om. Det är klart att det påverkar den politiska viljan i länder som sitter med mycket stora budgetunderskott, inte sällan tvåsiffriga. Europeiska rådets president, , har samlat EU:s finansministrar till en särskild grupp som ser över om det är möjligt att hitta tidigare, tydligare och i flera steg kommande lättare sanktioner som ligger före de mer långtgående sanktioner som ju finns men som i realiteten inte används. Vi välkomnar detta. Vi tror att det i realiteten gör att stabilitets- och tillväxtpakten får bättre förmåga att fungera, men det ska återrapporteras vad det är man har tänkt sig. Vi ser att det ska vara inom ramen för nu gällande fördrag. Till detta vill jag också säga att uppfattningen inte är att kommissionens förslag skulle innebära något slags kontroll eller förgodkännande av svensk budget. Över detta är riksdag och regering suveräna. Det handlar snarare om att man utifrån en lagd budget koordinerar analysen av ekonomier. 60 (): Tack för svaret, statsministern! Det är ännu inte särskilt klart hur detta kommer att bli, men vi kommer att ha anledning att återkomma till det en mängd gånger. Det är jag övertygad om. Man enades också om att arbeta för införandet av en global skatt på finansiella transaktioner. Är det verkligen något som statsministern tror går att genomföra? Det räcker ju med att ett enda land ställer sig utanför detta för att hela systemet ska falla. 61 Statsminister (): Det där var ett närmast ordagrant återgivande av det anförande jag höll inför mina kolleger, där jag påpekade just detta. Vi kan förvisso ställa oss bakom en skrivning som innebär att representant vid det kommande G20-mötet i kommer att hävda att det finns ett värde i att titta på en möjlig global transaktionsskatt, men det förutsätter att alla överallt genomför den. Vi vet ju redan att bland andra G20:s ordförandeland har förklarat att man är helt ointresserad av detta. En lång rad andra länder kommer också att påpeka att så är fallet. Detta må vara ett initiativ, men det är inte en politisk realitet. är ett av de få länder som faktiskt har erfarenhet av en sådan här transaktionsskatt. Den infördes, och den avskaffades för att den gav väldigt få intäkter av det enkla skälet att transaktioner när de skulle beskattas flyttade utomlands. Det är ju det som är risken när man gör detta isolerat och inte gränsöverskridande i alla länder. 62 (): Europeiska rådets möte verifierade det ekonomiska stålbad som sker i EU. I , , , med flera länder presenteras nu enorma nedskärningar i offentlig sektor i form av frysta eller sänkta löner för offentliganställda, försämrade pensioner, försämrade sociala skyddsnät med mera. I slutsatserna från toppmötet kan vi läsa att om budgetdisciplin måste genomföras fullt ut och att så kallade tillväxtfrämjande budgetkonsolideringsstrategier, som huvudsakligen inriktas på återhållsamhet på utgiftssidan, bör prioriteras, vilket i klartext betyder just försämrad välfärd och ökade klyftor i samhället. Varför ställer sig statminister så ensidigt bakom nedskärningar som drabbar välfärden? Borde inte EU:s medlemsstater fritt få välja om budgetkonsolideringen bör ske genom inkomstförstärkningar eller utgiftsminskningar. Varför är så enögt? 63 Statsminister (): Först vill jag understryka det som här nämner. Det är i många länder det väntar ett kraftfullt ekonomiskt stålbad. Vi fick i går uppgifter om att förbereder mycket stora budgetnedskärningar för att komma ned till treprocentsnivån för budgetunderskott . Det har lagts fram ett besparingspaket i på . Det är nära nog omfattningen av hela den svenska statsbudgeten. presenteras i mycket stora budgetnedskärningar i . Som jag nämnde är det 24 av 27 länder som kommer att behöva agera på detta sätt. De enda ljus som lyser är , och , där vi slipper denna typ av hantering. Detta är viktigt att komma ihåg. Min uppfattning är att man får använda alla metoder för att uppnå välfungerande budgetsanering. Jag anser inte att jag har inom mitt mandat att berätta för andra hur de ska genomföra detta. Det får respektive land sist och slutligen självt ta ansvar för. Skälet till att det ibland nämns att det är viktigt att också göra utgiftsminskningar är att erfarenheten är att om en hel budgetkonsolidering åstadkoms enbart med ökade skatter tenderar det att leda till varaktigt ökat skattetryck. Skatter är flyktiga i svåra budgettider.