prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — Men det är väl så när man inte kan komma överens. Vad gör man då? Man försöker först hitta några gemensamma nämnare, men sedan när det visar sig att det inte går försöker man skyla över det och säga att allt är dåligt i stället och att regeringen inte har kommit någonstans. Men det är tragiskt, tycker jag, att man sätter sina egna misslyckanden och detta att man vill skyla över dem före att ge svensk skola, svenska elever och svenska lärare bättre verktyg i vardagen. Det är mycket trist, tycker jag. har vi äntligen en ny skollag på bordet i kammare. Alliansregeringen har lyckats med det som den socialdemokratiska regeringen aldrig klarade av, nämligen att lägga fram en bra och aktuell skollag på bord. har svensk skola fått vänta på de allra mest grundläggande verktygen för sin verksamhet. får skolan äntligen en ny modern skollag, och det är en lag som speglar dagens skolväsen och som har en tydlig och enkel struktur att hantera saker och ting efter. Man har regler som så långt det är möjligt är gemensamma för alla skolformer och huvudmän. Detta är en lag som sätter kunskapen högst, som stärker rättssäkerheten för eleverna och som ger lärare och rektorer de verktyg som de behöver. Det är en skollag för kunskap och en skollag för valfrihet och för trygghet. Den nya skollagen omfattar alltifrån förskola till och med vuxenutbildning. Det är många förändringar som har gjorts, och det har tagit tid. Hela skollagen har närmare 600 paragrafer. Många av dessa har gåtts igenom . Skollagen blir för den sista del i den stora förändring som och Alliansen har gjort på utbildningssidan. Vi har steg för steg haft ett bygge för en skola för kunskap och för kreativitet och en skola som jag brukar uttrycka det för både ramar och kramar. Regeringen har satt skolfrågan högt på agendan. Vi i Alliansen har gjort det för att vi vet hur viktigt det är att alla barn och elever får med sig ordentliga kunskaper från början för att kunna lyckas i livet. En bra skola och en skola där eleverna får kunskap och trygghet men också en självkänsla att kunna bära med sig är oerhört viktigt. Det är grunden för ett framgångsrikt land. Det är också grunden för likvärdiga villkor för att alla, oavsett bakgrund, ska ha en ärlig chans att lyckas och kunna uppleva och uppnå sina drömmar i livet. Vi har tittat mycket på hur framgångsrika skolor arbetar. Hur gör rektorerna? Hur arbetar man med ledarskapet? Hur arbetar lärarna? Hur gör man för att varje elev ska uppnå sin högsta potential? Utifrån detta har vi kommit fram till och lagt fram förslag för att stärka alla skolor i vårt land för att stärka likvärdigheten så att alla elever ska kunna lyckas. är vi på väg på den vägen. Vi har sett till att vi har fått tidigare insatser, en bättre utvärdering, ny lärarutbildning, ett gigantiskt lärarlyft för svenska lärare och en ny gymnasieskola. En ny betygskala kommer att införas. Vi har stärkt de kreativa delarna i skolan med bland annat en entreprenörskapsstrategi i hela utbildningssystemet. kommer den sista delen för , alltså en ny skollag. Skollagen är otroligt viktig. Jag skulle vilja lyfta fram några delar som jag tycker är extra tydliga. Som grund kan man säga att vi i Alliansen vi fyra partier har tagit elevens parti i denna lag. Det är elevens rätt till kunskap som är i fokus och elevernas möjligheter att utvecklas utifrån sin fulla potential. Det är först när vi når detta som vi får en elevanpassad skola en flexibel skola där alla har möjlighet att lyckas. Det står vi för, och det genomför vi också. Exempel på detta är att vi stärker och tydliggör rättigheterna för de elever som behöver extra stöd och hjälp. Vi förtydligar kraven på att utreda om en elev är i behov av särskilt stöd. Åtgärdsprogrammen kommer också att kunna överklagas. Kunskapsrätten blir tydligare och rättssäkerheten blir tydligare. En lärare ska anmäla om en elev riskerar att inte nå målen. Vi stärker ytterligare denna kunskapsrätt som inte har funnits med tidigare. Elever som vill nå längre utifrån det godkända de har ska också få möjligheten till detta. Även profilklasser, som jag tycker är viktigt, kommer att kunna bli möjligt. Först då får vi en riktigt elevanpassad skola. Vi stärker kvaliteten genom att skolorna ska ha ett systematiskt kvalitetsarbete. Detta är någonting helt nytt. Det är likvärdigt med det man har inom vården och sjukvården. Det innebär att varje skola måste ha tydliga mål och en tydlig strategi. Utifrån detta har man sitt kvalitetsarbete. Det blir enklare med uppföljning. Det blir också enklare för den enskilda skolan att upptäcka vad som har gått galet och hur man kan göra rätt. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Mycket har vi gjort, men i och med den nya skollagen skärper vi kravet på behöriga lärare. Vi säger också att läraren ska ha utbildning för just den undervisning han eller hon ska bedriva. Karriärvägarna görs tydligare ett mycket bra steg som gör att statusen även för lärarna ökar. Eleverna i skolan måste må bra för att kunna prestera bra. Därför gör vi också tryggheten i skolan ännu bättre. Vi stärker elevhälsan. Vi ökar tryggheten och studieron på flera olika sätt. Vi ger lärarna och rektorerna verktygen för detta. Vi förtydligar de nationella målen. Arbetet har pågått . En läroplan och nya kursplaner kommer. Vi har en utvärdering och en inspektion. I ett decentraliserat system, som vi har och ska ha i svensk skola, behöver vi också en skarp nationell utvärdering. Därför får Skolinspektionen mycket mer stärkta muskler för att kunna vara skarpa i sin utvärdering. Man kan nu göra bättre inspektioner om huvudmännen missköter sig. Man fokuserar på ett helt annat sätt. Vite kommer att kunna utfärdas. Man kan också stänga en skola om det visar sig vara så illa att den inte håller den kvalitet som den ska göra. Det blir bättre och tydligare nationella mål och bättre och tydligare nationell utvärdering, en stor mångfald av skolor och en stor mångfald av arbete däremellan. Vi har också en del utredningar som är kopplade till skollagen. Flexibel skolstart är en, möjligheten att kunna överklaga betyg är en annan. Vi vill även föra in en form av lex inom skolan, vilket är viktigt. Allt detta gör vi, och allt detta vill oppositionen avslå. Låt oss titta på vad oppositionen säger. Avstyrkandet är gemensamt, men sedan spretar det rätt mycket. Det finns 58 reservationer i betänkandet. Endast 23 av dessa är gemensamma. En av dem är en reservation som säger att alla skolor ska vara bra skolor. Så mycket har man i alla fall kommit överens om. Jag tycker att det är väldigt fint. Jag tror att vi kan sträcka över en hand och säga att vi också går med på det. Ni hade inte behövt reservera er just för detta. Vad säger man mer? Jo, Socialdemokraterna vill försvåra nyetablering av skolor. Valfriheten ska minska. Likriktningen ska öka. Det anser också , men de vill gå ännu längre. Närhetsprincipen är den enda som ska gälla. Sedan finns någonstans däremellan. De står i talarstolen och säger: Åh, vad fint. Vi ska ha mer valfrihet. Det ska vara mer liberalt. Men när man sedan kommer till de skriftliga delarna är man rödare än , vilket jag tycker är oerhört trist. Det är en splittrad opposition. Det är en genomröd opposition som motsätter sig valfrihet och som också motsätter sig elevernas rättigheter och möjligheter att lyckas. Ni har satt krokben för många av elever. sätter ni också krokben för svensk skola när det gäller att kunna utvecklas. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet om en ny skollag och avslag på de reservationer som finns. (Applåder) I detta anförande instämde i och Per Lodenius (båda c) samt och (båda m). 42 () replik: slår ut med armarna och undrar om oppositionen ska avstyrka detta. I min inledning förklarade jag varför. När det här skollagsförslaget först presenterades var jag mycket tydlig med att säga att det inte nödvändigtvis var så att detta behövde rivas upp i sin helhet utan att det säkert fanns delar i detta som vi också håller med om, och så är det fortfarande. Många delar av den nya skollagen är sådant som också fanns med när vi var med och förhandlade om skollagen. Det som gör det svårt att bara föreslå vissa ändringar i den är att förslaget har fått en enorm kritik från Lagrådet. Det är inte bara lite grann, lite på ytan, utan det är en enorm kritik. Det var över 70 sidor från Lagrådet. Det tillhör inte direkt vanligheterna. Vi måste kunna garantera att eleverna och lärarna i skolan har verktyg som fungerar. Därför kan vi inte bara rakt av köra på med detta, utan vi måste se över den. Det är klart att man kan bli överens om man tar bort de delar man inte är överens om. Vad jag vet har och tidigare drivit frågan om att man ska kunna överklaga betyg. Det finns inte med här. Om vi hade tagit bort de delar som vi inte var eniga om hade vi kanske fått en skollag som vi hade kunnat säga att vi var eniga om. pratar sig varm för kunskapsrätten. Jag undrar varför den rätten inte gäller för alla elever, även de elever som har en funktionsnedsättning. Varför ska inte alla insatser sättas in för att uppnå målen för såväl Godkänd och Väl godkänd som Mycket väl godkänd? 43 () replik: Jag kan lugna vad gäller kunskapsrätten. Grundskrivningarna är precis likadana som de var tidigare, men vi har lagt till någonting mycket viktigt, en av portalerna i skollagen. Alla elever, oavsett i vilken form man går i skolan, ska kunna utvecklas till sin fulla potential. Det gäller alla elever. Jag kan lugna Dinamarca på den punkten. Jag måste ändå ställa en fråga när det gäller avslaget. I repliken sade Dinamarca att det beror på att Lagrådet hade sådana synpunkter. De konkreta politiska delarna är alla tillrättade. Det har vi i utbildningsutskottet kunnat följa. Men och oppositionen säger att detta är upp och ned och att Lagrådet tar upp så mycket. Det ni tar upp handlar om hur Lagrådet ser på strukturerna och hur Lagrådet ser på vad regeringen skriver om bemyndiganden. Den här regeringen har skrivit om bemyndiganden precis så som den har skrivit. Är det detta, hur regeringen beskriver bemyndiganden, som ska avgöra om ni ska yrka avslag eller bifall till en hel skollag som har oerhört stor betydelse för svensk skola och svenska elever? Det är mycket konstigt. Jag tror att sätter störst krokben för sina egna mål i sin egen politik. De pratar om mångfald och om att vi ska ha en enhetsskola, men deras lösningar ger ju det motsatta. Hur kan närhetsprincipen ge mer mångfald i skolan? Hur kan en splittring i svensk skola, det vill säga att inte ha några krav, göra så att vi får en enhetsskola? Hur kan detta bli möjligt? 44 () replik: Jag ska läsa direkt från betänkandet: Det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. För mig är det inte samma sak som att man ska uppnå sin fulla potential som faktiskt sade här. Vad gör man för de elever som har en funktionsnedsättning och vill ha ett högre mål än att uppnå det som minst ska uppnås? Det är detta som är problemet. Det är inte bara jag som hittar på det här. Det är flera som har hört av sig, säkert även till , om den oro som finns för detta. Man undrar: Varför ska bara vi ha Godkänd som den rimliga nivån för oss att uppnå? Det är säkert så att man har tillgodosett alla de synpunkter som Lagrådet har kommit med, men vi vill kunna garantera att det är så. Den möjligheten har vi inte haft eftersom beredningstiden inte har varit oceaner av tid. Vi hade väldigt på oss att reagera på hela den här skollagspropositionen som lades fram. 45 () replik: Det är helt rätt som beskriver. Det har varit en diskussion, och vi har också tagit del av den, när det gäller att kunna nå upp mer än till nivån Godkänd. Vi har också haft diskussioner och kommit fram till ett resultat. Det är självklart. Om man inte bara gör som , läser på en sida i skollagen, utan också läser på andra sidor ser man att det finns stöd för detta. Det tyckte vi var mycket bra. Alla elever ska ha möjlighet att nå upp till sin fulla potential. Det är viktigt. Detta går mycket längre än vad , och säger. Ni menar att närhetsprincipen ska gälla. Vi ska inte ställa krav. Vi ska inte ha några möjligheter. Vi ska inte ha några betyg. Vi ska inte ha några läxor. Om jag inte visste att det var en restaurangkedja skulle jag tro att nya devis var bara vara. Man ska bara vara. Man ska inte få möjlighet att utvecklas. Man ska inte få möjlighet att komma vidare. Ni pratar väldigt fint om allas rätt och enhetsskolan, men det är er politik som har splittrat detta. Det är er politik som har lett till den situation vi har där var tredje 20-åring inte har en färdig gymnasieutbildning och där stora delar lämnar utan att ha en ärlig chans att lyckas. Jag tycker att det är en skymf att då säga att vi inte har kommit långt i skollagen. Det är mycket tragiskt för svenska elever och svenska lärare. 46 () replik: Jag lyssnade med stort intresse på anförande. Det finns säkert mycket som vi skulle kunna komma överens om i den här skollagen. Jag kan hålla med om att det inte var så lätta förhandlingar på den rödgröna sidan under den förra mandatperioden. Jag tycker att allianspartierna har upptäckt ett nytt och spännande sätt att lösa problemen, nämligen att lägga saker som man inte kommer överens om vid sidan om i utredningar. Rätten att överklaga betyg är någonting som jag vet att har varit väldigt engagerad i. Det är en rättssäkerhetsfråga för många elever, och lärare, vill jag påpeka. Såvitt jag vet var utbildningsminister emot det redan från början när det kom upp i , och han uttalade sig återigen emot det. Ändå väljer ni att gå vidare med detta i en utredning. Min fråga till är: Varför drev inte igenom rätten att överklaga betyg? Det har utretts ett flertal gånger. Det fungerar i . Varför lyckades inte få in denna rättighet för eleverna i skollagen? Det är ju en rättighet som jag vet att har stridit hårt för. 47 () replik: har stridit för många delar, och mycket av detta finns att läsa i den skollag vi har på bord . Vi strider också för elevens rättigheter att lyckas. Skolan ska ha skyldighet att sätta in de åtgärder som behövs för att man ska kunna komma igenom den grundskola och den gymnasieskola vi har. Detta finns i skollagen som ligger på bord. Vi är överens om detta. Jag tycker att ska vara väldigt glad för att de frågor som jag vet att i alla fall tidigare drev, om flexibel skolstart och möjligheten att kunna överklaga betyg, nu också kommer att bli verklighet, för det är så dessa utredningar är tillsatta. Man ska se hur detta ska vara möjligt. Jag tycker att ska vara glad att vi nu kan genomföra någonting som aldrig lyckades med under sina tillsammans med Socialdemokraterna. Inte ens en skollag kunde man få fram. Då är det rätt magstarkt att lyfta upp ett par frågor i detta. Låt mig passa på att fråga hur det egentligen står till med . Det är väldigt fint tal om valfrihet, men det är väldigt rött resultat om man ser till vad de skriver. sade här i talarstolen: Vi ska inte ha något detaljstyre, utan vi ska ha en stor frihet. Men ser man i en av de reservationer som ni har skrivit på tillsammans med Socialdemokraterna och vill ni ha tydligare ekonomisk styrning. Ni ska till och med vara med och bestämma hur mycket kommunerna ska detaljera ekonomin för varje skola. Är det valfrihet? Är det målstyrning? Det är en tydlig detaljering som nu ställer sig bakom. Jag tycker att det är tråkigt att ni har vänt valfriheten ryggen. 48 () replik: Valfriheten innebär också att det är viktigt att skolorna, oberoende av vilken huvudman de har, får ekonomiska resurser utifrån sina elevgrupper. Det är det reservationen handlar om. Jag noterar att menar att det ska införas en rätt att överklaga betyg. Det är intressant, och jag blir väldigt nyfiken på vad utbildningsministern kommer att säga eftersom han senast sade att han absolut inte trodde på detta. Jag har också en annan fråga till som jag vet att i alla fall har drivit förr, och det är det här med alternativa läroplaner. Varför finns det inget undantag eller någon paragraf om detta i skollagen? I stället ska det beviljas undantag, och man ska vara beroende av regeringens nåd. Jag vet i alla fall att har drivit frågan om möjligheten att undervisa enligt alternativa läroplaner och att det var en rättighet tidigare. Men även där verkar ha gett sig. I stället måste man nu begära undantag hos regeringen för att få göra detta. Det blir betydligt krångligare än det har varit på mycket . Det är sådant som gör mig besviken. Jag betonade att det finns mycket bra i den här läroplanen. Om det blir ännu bättre ska inte jag säga något emot en rätt till överklagande av betyg som jag var inne på innan, men Alliansen verkar knappast vara enig i den frågan. Hur ser det här med alternativa läroplaner egentligen ut? Jag får stöd av både och och så vidare som är väldigt oroade över den trend som sveper över Allianssverige. De ser sin existens hotad i grunden. 49 () replik: Jag vet faktiskt inte riktigt om har läst skollagen blad för blad. Den del där det står om värdegrunder och hur vi ska behandla varandra och annat ska ligga fast. Men möjligheterna att gå vid sidan och ha egna policydokument och andra saker ska självklart finnas. För Waldorfskolorna har man en alternativ läroplan, och den ska finnas kvar. Så har det varit ända från början. Jag tycker att det är tråkigt om det från sprids en oro vad gäller specifikt Waldorfskolorna. De finns väldigt tydligt undantagna i alla de delar av skollagen som man har önskat. Det tycker jag är viktigt att slå fast. Vi har också kommit längre än vad och gjorde under den förra mandatperioden. Den här regeringen säger till exempel när det gäller timplaner att de skolor som var med i det timplanefria försöket ska kunna få fortsätta med detta, och nya skolor som vill följa med och inte hann med det förra tåget ska också få göra det. Det tycker jag är mycket bra. Det ökar valfriheten. Det ökar möjligheterna för profilering och annat för de skolor som vi har i landet. Jag tycker att det var synd att inte tog tillfället i akt att svara på vad nu står för vad gäller friskolorna. Ställer ni er bakom det som säger, att det är närhetsprincipen som ska gälla? Ställer ni er bakom det Socialdemokraterna säger, att friskolor inte är så kul men de finns, så vi försvårar allt vad vi kan för dem? Socialdemokraterna och Vänstern säger sig veta bäst vad alla elever och föräldrar tycker, så de ska helst bestämma. Är det detta står för? Det är synd att inte valde att svara på detta. Jag räknar tyvärr med att den tystnaden innebär att man håller med sina vänsterkolleger. 50 () replik: Jag vill först ändra det jag sade tidigare: Det ska vara bifall till reservation 11 i stället för till reservation 10. Till vill jag säga att det var ju fantastiskt att det kom en skollag sista datumet för att avlämna proposition. Vi hann knappt behandla den i utskottet. Väldigt många saker saknas, och då är det ganska lätt att lägga fram en skollag. Det är som sagt var ingenting om överprövning av betyg, och det är ingenting om lärarlegitimation. Det finns fler saker som inte är med, till exempel betyg i årskurs 6. Av någon outgrundlig anledning har man valt att inte ta med det heller. Det finns dessutom en förödande kritik från Lagrådet på 77 sidor. Det är ganska mycket. Det är klart att man måste känna ett väldigt stort ansvar om man kan yrka bifall till något som Lagrådet har haft en sådan förödande kritik mot. Jag inledde med något som ingen har kommenterat, nämligen att det kommer slamkrypare . var det handikappförbunden som var ute och sade att det finns en dammlucka i skollagsförslaget. Man är inte nöjd med det som är. Vad finns det mer som vi inte på dessa korta har haft möjlighet att begrunda? Det är ju inte bara vi som har synpunkter, utan det är flera andra. Jag skulle bedöma att av skollagsförslaget härstammar från vårt gamla förslag, och det är vi självklart för. Men jag skulle vilja fråga en sak. Vi har ju haft en stolt tradition av att arbeta tillsammans med . Varför är det så viktigt att förbjuda att läsa upp betyg på komvux? 51 () replik: Jag kan lugna med att när det gäller de saker som hon nu tog upp, bland annat lärarlegitimation, har vi lagt fram ett förslag på det. Betyg från sexan verkar också vara väldigt ivrig att få. Vi kommer att ha ett gemensamt beslut om detta, och vi kommer också att lägga fram ett sådant. Jag kan alltså lugna Socialdemokraterna på den punkten, om man nu var orolig för att detta inte skulle komma på bord. säger att en ny skollag är välbehövlig. Det är den, för den gamla är . Ni har misslyckats med att lägga fram ett förslag på bord. Jag förstår inte hur ni socialdemokrater som säger er vara ett statsbärande parti som ska ta ansvar för och skolor har mage att säga att förslaget inte är bra, att ni vill avslå det. säger själv att är sådant som man varit med om . Hur har ni då, , mage att ytterligare en gång rycka undan mattan för svensk skola? Jag har svårt att förstå det. Det är icke-ansvarsfullt och oseriöst från Socialdemokraternas sida. Varför har ni inte kommit överens? vill ni gömma er bakom den skygglappen. nämnde något om att läsa upp, konkurrenskomplettera, på komvux. Jag roade mig med att titta på detta, och hade och en debattartikel i med rubriken stoppar vi komvux som gräddfil till högskolan. De skrev bland annat: Framför allt kan vi inte acceptera att konkurrenskompletteringen starkt missgynnar ungdomar från studieovana miljöer. Just det som ni då tyckte var så viktigt har vi nu lagt fram förslag om. Men helt plötsligt är det inte längre viktigt. Man raserar från Socialdemokraternas sida. Man tar inte sitt ansvar. 52 () replik: Det här är ett spel för gallerierna. Om den borgerliga regeringen och verkligen hade värnat om landets elever, landets lärare och landets rektorer hade de självklart bjudit in till blocköverskridande förhandlingar. Då hade de sagt att det viktigaste är att vi får någonting som kan vara hållbart . De hade sett till att hitta en minsta gemensam nämnare. I stället gör man tvärtom och använder sig av djup konfrontation. Man utelämnar de frågor som man inte är överens om, såsom omprövning av betyg. Det gäller även andra frågor. Eller också är det fråga om taktik, att man för tredje gången ska gå till val på frågan om betyg i årskurs 6. Det handlar bara om taktik i stället för att ta frågan på allvar och försöka få en skollag som har bäring . Det är så man skapar ordning och reda. På samma sätt som när vi tidigare diskuterat högskolefrågor säger man att man vet bäst trots att rektorer, lärare och studenter varit emot regeringens nya kvalitetsproposition. På samma sätt har inte heller handikapporganisationerna helt rätt eftersom ni, , vet bäst. Det är en ganska fascinerande inställning. Jag undrar hur många fler sådana passusar det finns i förslaget. Jag skulle återigen vilja säga att jag tror att det är rimligt att prioritera de människor som har fått minst av samhällets utbildningsmöjligheter så att de får företräde till utbildningar som komvux. Att skriva in ett förbud mot att läsa upp betyg måste vara väl magstarkt även för . 53 () replik: Låt mig börja med komvux och konkurrenskomplettering. Vi anser att vi ska ha en grundskola som ger alla elever en bra grund för att gå vidare till gymnasieskolan. Det är stor skillnad mot det som Socialdemokraterna lyckades med. Ni, , lyckades rasera den enhetsskola som ni pratar om. Ni lyckades rasera den kunskapstrend som svensk skola hade, där vi var en av de bästa i världen. Ni lade grunden för att svensk skola och svenska elever ligger på en nivå som inte är aktuell och som inte är godkänd för det välståndsland är. Vi har sett till att vända skutan. Vi har sett till att eleverna ges en ärlig chans. Ni stod för kunskapssegregering. Vi står för kunskapsökning.