prot · GY0938 · 2010-12-20 00:00:00 — Ju fler regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre för . Fler ekonomiskt starka regioner är bra också för svagare regioner. Min målsättning är att alla regioner ska ha en hållbar tillväxt. Avslutningsvis vill jag repetera det jag sade förut: När det gäller landsbygden finns det enorma utvecklingsmöjligheter, inte minst med de gröna näringarna. Så , mina kära vänner, blir det åka av. 99 (S) replik: är väldigt positiv och stolt, och räknade upp det ena efter det andra. Det tycker jag att du ska vara har du den uppfattningen ska du ju vara stolt. Men jag är rädd för att du har stoppat huvudet i en buske och inte ser vad som händer. Jag står här med en skrift från jag hoppas att den organisationen är bekant. Här är det sida upp och sida ned med problem på landsbygd och i små kommuner. De är inte stolta. De är inte nöjda. De är inte positiva. ska jag hålla mig till några av de punkter som tog upp. pekar bland annat på att hon bor på landsbygden. Det är väl jättebra. Det tycker jag att så många som möjligt ska göra. Men regionalpolitik handlar inte bara om landsbygdspolitik det hoppas jag att vi är överens om. Jag vill ställa några konkreta frågor. säger att man har gjort kraftfulla insatser i fråga om kommersiell service från regeringens sida. Och man ska anslå 20 miljoner . Är ordet kraftfull det rätta ordet att använda i ett sådant sammanhang, om man tittar på hur ser ut? säger också att man har satsat på ett väl fungerande transportsystem. kan vi se hur ambitionerna från regeringens sida när det gäller satsningen på infrastrukturen börjar skilja sig från det beslut som vi tog . Man minskar alltså ambitionerna. Är det ett väl fungerande transportsystem? Hon säger att man satsar på bra boendemiljöer. Då undrar jag: Vilken satsning på boende ute i gles- och landsbygd har regeringen gjort? Och pratar jag bara om boende. Man nämner det här faktiska värdet på fastigheter när det gäller satsningen på inland. Är det inte bekant för att det problemet finns i nästan hela , om man undantar tätorter och centralorter? 100 (C) replik: Det var många frågor på en gång. Jag hoppas att jag ska hinna svara på några av dem. Annars får jag väl återkomma. För mig är det oftast naturligt att prata om landsbygdspolitik. Men när det gäller regionalpolitik handlar det självklart lika mycket om stad som om land. Jag ber om ursäkt om jag vurmar lite för mycket för landsbygden, men jag tycker att landsbygden inte alltid får ta så stor plats. Det är alltså av den anledningen jag gör det. Sedan pratar du om satsningen på kommersiell service, . Ja, jag tycker egentligen att satsningen på kommersiell service, som regeringen nu gör, är kraftfull. 20 miljoner tycker jag är ganska bra. Sedan finns det naturligtvis mer att göra. Men jag skulle vilja säga något till dig, . Det var någon som pratade om underifrånperspektiv. Det handlar ju inte bara om att det är staten som ska satsa på kommersiell service och att vi ska upprätthålla landsbygden på det viset, utan det handlar om flera saker. Det handlar om människors kraft och om ideella organisationer. Det handlar om företagens tillväxt, precis som det jag berättade om . Det handlar också om kommunalpolitik. Jag kan faktiskt säga att i kommun, där jag har varit gruppledare , har dina partikamrater, , inte varit speciellt positiva till landsbygdsutveckling. Du står här i talarstolen och pratar om att vi inte gör kraftfulla satsningar på landsbygden, men då skulle jag vilja säga att kommunala satsningar är minst lika viktiga. Man vill lägga ned byskolor. Man vill släcka lamporna på landsbygden. Man vill locka företag på landsbygden att flytta in till tomma lokaler i stan. Då undrar jag: Vad är det för regional utveckling? Jag tycker egentligen att kan kontakta sina kamrater och försöka påverka även på lokal nivå, för allt det där hänger ihop. vet jag inte hur mycket tid jag har kvar, men jag får återkomma till resten av frågorna. 101 (S) replik: Då kunde ju ägna sig åt att svara på frågorna i stället för att börja prata om annat. Jag kan nämna att i min hemkommun har för en månad sedan varit med om att lägga ned fem landsbygdsskolor. Är det en bra politik? Jag anklagar inte för det. Om vi på vår nivå försöker hålla en hög nivå hjälper vi våra lokala och regionala kamrater att hålla uppe sin nivå. Och det är det jag vill att du ska göra . Om du kallar 20 miljoner för en kraftfull insats undrar jag vad 50 miljoner är, eftersom det är vårt förslag. Det måste ju vara fantastiskt. Det måste vara helt underbart. Det måste vara himmelskt, om man ska använda orden på ett jämförbart sätt. Jag vill att du ska svara på det här med ett väl fungerande transportsystem, som jag också tycker är viktigt. Är inte bekymrad över att det inte tog från det att vi tog det stora fantastiska beslutet om den största satsningen i historien i på kommunikationer till det att regeringen sänkte ambitionerna? Och har vi fortfarande kvar av den här planeringsperioden. Hur ska det se ut i slutet? Sedan var det detta med bra boendemiljöer. Kan du nämna ett enda exempel på att man från regeringens sida har gjort någonting för att förenkla och förbättra möjligheten att bygga ute på landsbygd och i glesbygd? 102 (C) replik: Jag kan ta den frågan på en gång. En insats, som är gjord, som jag tycker är väldigt bra är att man underlättar möjligheten att bygga strandnära. Vi har ganska många sjöar i där det egentligen bara är flugor och myggor nu som har tillgång till utsikten. Därför tycker jag att detta är ett väldigt bra exempel på hur man kan locka fler att bosätta sig på landsbygden. När det gäller transportsystemet har regeringen satsat 428 miljarder. Det är en ganska kraftfull satsning. Men det som jag tycker är ganska tråkigt är att mycket av de här pengarna kommer att gå till att åtgärda flaskhalsar som delvis uppstod på grund av att ni i den tidigare regeringen lovade alltför mycket utan att egentligen ha täckning för det. Tyvärr kommer mycket alltså att gå till att åtgärda flaskhalsar och inte till nysatsningar. Det är mitt svar på den frågan. Sedan gällde det detta med kommersiell service. Ja, jag tycker faktiskt att det är en kraftfull satsning. Men till skillnad från tror jag på att det inte bara är statliga insatser som ska göra landsbygden levande, utan det är människorna som bor där. Det är företagen som skapar tillväxt. Det är genom att underlätta sådant som jag tror att landsbygden kan bli levande. Det handlar då inte om kilometerskatt och höjd bensinskatt eller till exempel att man fördubblar arbetsgivaravgiften för ungdomar. 103 (KD): Det är människor som utgör en befolkning. Det är människor som bildar byar och städer. Det är människor som ska vara i centrum när vi talar om regionalpolitik. Det är inte regioner eller kommuner i sig som är intressanta, utan vi måste alltid ha de här människorna för ögonen när vi diskuterar orter och regioner. Vi måste se människan. Den kristdemokratiska värdegrunden betonar särskilt de små gemenskapernas betydelse och vikten av att stat och kommun ska skapa förutsättningar för det civila samhället att blomstra utifrån lokalbefolkningens egna initiativ. Vår utgångspunkt är att man ska kunna bo och arbeta i hela . Hela talar vi ofta om i den här debatten. Det handlar om, som vi har varit inne på tidigare, landsbygden och storstäderna och också om våra mellanstora städer och regioner. Det handlar om ett litet samhälle i . Det handlar om en småstad i inland. Det handlar om min egen hemkommun , med 7 000 invånare, där man ska kunna jobba, bo och leva. Av regeringens proposition framgår att den regionala tillväxtpolitiken bland annat inriktas på att säkerställa en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. Regeringen anser att tillgänglighet till olika typer av service för privatpersoner och företag är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av vårt land. Det är insatser som syftar till en god tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel liksom insatser som syftar till att behålla och utveckla olika typer av offentlig samhällsservice. Det är därför viktigt att vi skapar miljöer som är attraktiva att bo och arbeta i och som är attraktiva att starta och driva företag i. Små och medelstora företag är nämligen basen för landsbygdens ekonomi. De förbättringar och förenklingar för företag som genomförts innebär ökade möjligheter att bo och arbeta på landsbygden. behöver fler och växande företag. Bara så får vi fler jobb och tryggar vår gemensamma välfärd. Turism och kreativa näringar är viktiga områden när vi talar om regional utveckling. För ett drygt år sedan sjösatte regeringen en handlingsplan för de kreativa näringarna som sträcker sig . Syftet är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer inom kulturella och kreativa näringar. Handlingsplanen innehåller rådgivning, inkubatorsverksamhet, modeller för samverkan, design, kompetensutveckling och entreprenörskap. Regeringen har satt som reformambition under den här mandatperioden att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster. Det är viktigt, inte minst för besöksnäringen på landsbygden. Låt mig också nämna något om det civila samhället, den ideella sektorn, som har en given plats i ett fungerande samhälle tillsammans med det offentliga och det privata. Ofta kallas den ideella sektorn för den tredje sektorn eller för den sociala ekonomin. Den sociala ekonomin är av särskild betydelse, tycker jag, på landsbygden. Organisationerna inom den ideella sektorn såsom folkrörelser, föreningar och frivilligorganisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De är de första att hitta orättvisor, upptäcka kantigheter, kartlägga nya områden och anta nya utmaningar. Deras arbete för samhället i stort, för den demokratiska utvecklingen och för enskilda människor kan inte överskattas. Den ideella sektorn är ett viktigt instrument för att fånga upp möjligheter i en bygd. Jag kan i detta sammanhang nämna ett exempel från min egen hemkommun , där en enskild lokal entreprenör tillsammans med innebandyföreningen på orten, en frikyrkorörelse och kommunen tillsammans åstadkommit ett arenabygge som blev långt mycket billigare än om det hade byggts i offentlig verksamhet. har projektet gett många positiva effekter. Det är en sportarena och en träningsanläggning. Det är också en konsert- och konferenslokal. , herr talman, måste jag bara nämna att jag var och såg ta en trepoängare i högsta ligan i i innebandy. Hela bygden gladdes åt detta. Det arbete som påbörjades av den borgerliga regeringen för att stödja och utveckla den ideella sektorn återupptogs under den förra mandatperioden. initierade regeringen en dialog om relationen mellan staten och den ideella sektorn. Processen har pågått och syftar bland annat till att erkänna de idéburna organisationernas viktiga roll som opinionsbildare och utförare av sociala tjänster. Regeringen har utökat de ideella aktörernas möjligheter, och förslaget om att införa avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer tror jag ytterligare skulle stärka den ideella sektorn. Vi anser att ökade möjligheter till engagemang från den ideella sektorn kan bidra till att höja kvaliteten i det offentliga serviceutbudet. Det gäller inte bara kultur och fritid utan även andra områden. Ett exempel som är värt att lyfta fram är det lilla samhället utanför , där en ideell förening äger och driver en vårdcentral. Ett gott samhälle bygger vi som sade underifrån, där vi uppmuntrar initiativ från lokalbefolkningen och där vi med offentliga medel stöttar dessa initiativ. Låt mig också i slutet av mitt anförande säga att det är väldigt roligt att få vara extraersättare i näringsutskottet som jag blev vald till . Jag ser fram emot arbetet i näringsutskottet och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 104 (C): Jag skulle vilja nämna några ord om strukturfondsprogrammen. För vår del handlar det om 22 stycken som medverkar i. De går under mål 2, regional konkurrenskraft och sysselsättning. Det är åtta regionala strukturfondsprogram, bland annat den regionala utvecklingsfonden, nationellt strukturfondsprogram och socialfonden. Så har vi mål 3, europeiskt territoriellt samarbete med 13 samarbetsprogram. Varför nämner jag detta? Jo, för det är det här som är vår regionalpolitik. Det är en gemenskapspolitik. Man kan fundera över varför det är på det här viset och varför vi måste ägna oss åt att debattera det här med stärkta regioner. För och alliansregeringen är det av största vikt att vi har starka regioner där vi tillåter ett underifrånperspektiv. Ur demokratisk synvinkel är detta absolut görviktigt för att få en befolkning som känner sig delaktig i vårt land och vill jobba framåt. Jag kan tycka att det är viktigt att vi verkligen är fullvärdiga medlemmar i . Att vara medlem och gå in halvhjärtat är ingen vettig lösning och ingen vettig politik. Här finns mycket mer att hämta. beskrev tidigare här i talarstolen det krångel som ändå omgärdar programmen och framför allt ansökningsförfarandet kring programmen. Det är jag den första att ställa upp på. Det är verkligen ett komplicerat system, och det finns ingen rimlighet i detta. Det är värre än , vem det nu var. Det finns ingen rimlighet i detta, och när andra länders företrädare för de lokala parlamenten säger att nej, här finns inget sådant regelkrångel, varför har vi då ett större regelkrångel här? När vi gick med i EU gjorde vi det nog med ambitionen att vara bäst i klassen och kanske kompensera de ojämlikheter och de obalanser som finns inom vårt land och stärka genom att i stället köra programvägen. Jag tycker att det är viktigt att vi stärker regionerna i och inom EU, oavsett medlemskapet i EU. Men är vi medlemmar, och då tycker jag att vi ska vara fullvärdiga medlemmar och att vi ska se att det finns en möjlighet till grön och klok tillväxt i hela landet, i alla våra regioner. Det har nämnts en hel del tidigare om Inlandsinnovation och andra sätt som vi kan arbeta på, och jag tror att det är vettigt att vara lyhörd för olika arbetssätt och vara öppen för lösningar. Det tror jag är väldigt vettigt. För att nämna något kort just om Inlandsinnovation är det inte många människor i aktiv ålder som berörs av detta. får jag väl be skolungdomar och pensionärer om ursäkt, men gruppen handlade inte ens om 400 000 personer. Undantar vi skolungdomar och vår goda resurs pensionärerna i stödområde A är det inte så många det handlar om, så man skulle ju önska och tro att den effekt som är tanken med Inlandsinnovation skulle kunna bli väldigt hög. Detta vet vi intet om. Vi kan inte veta exakt hur det kommer att bli. Men jag vet några saker. Jag vet till exempel att kommun har arbetat för att få fiberbredband i sin kommun, alltså inte i stadskärnan utan i landsorten runt om. Detta har man gjort tillsammans genom ett målområde, alltså ett stödprogram, och fått loss pengar. Då kan man säga att jaja, det gick den här vägen. Men det hade inte varit någonting om inte engagemanget hade funnits lokalt. Det var människor som arbetade ideellt, herr talman, som grävde och hade maskiner med ideellt i arbetet för att få fiberoptik till sina gårdar, till sina villor, till sina sommarstugor. Det var ett ideellt engagemang. Om det nu fanns en grön tråd i mitt anförande, så låt mig säga så här: Något slags poäng i det här är att det inte spelar någon roll hur många program vi har i EU eller hur många inlandsinnovationsprogram vi har i om det inte finns människor med drivkraft som är beredda att spotta i nävarna och tänka till och använda allt innanför skallbasen. Hur kan vi då uppnå detta? Jo, det kan vi göra genom att visa att vi tror på människor. Det hade ett inlägg här om tidigare som jag tycker var föredömligt. Vi tror på människor. Det måste vi kunna visa att vi gör brett. Vi tror att det är vettigt att människor kan behålla lite extra intäkter mot tidigare. Jobbskatteavdraget har större betydelse i de här så kallade perifera områdena som många av oss kallar hemma, i landsorten, ute i skogen. Där kan detta ha mycket större betydelse. Därför är det värt att nämna att de skattekronor som kan stanna på plats är värdefulla i stället för att pengar ska tröskas runt i ett skattesystem som går via huvudstaden. Det tror jag inte gagnar någon mer än kanske några pappersvändare, det vill säga några arbetstillfällen i en stor stad någonstans perifert, sett från skogen. Det här var delvis en utvikning, men låt mig säga att när vi är engagerade och avsätter pengar i de här projekten, oavsett om det handlar om projektpengar från EU eller från , är det viktigt att det finns en mottagare som är ambitiös och engagerad. Vi kan ta det här med bredbandet som ett exempel på att vi vill få snabbare landsbygder, herr talman. Det får vi inte genom att bara sitta och vänta, utan det kan vi få genom ett engagemang från de här projekten och för all del från beslut via en alliansregering som kan fatta beslut om pengar. När det en gång satsades på bredband och snabb uppkoppling hamnade nämligen de pengarna i storstäderna. Det var inte tanken den gången, utan tanken var att man skulle stärka de regioner som inte drar nytta av att det finns en fungerande marknad. Därför är det extra glädjande att och även kan satsa på bredband ute i bygderna utan att det ifrågasätts från annat håll. Att det blir billigare att anställa har också bäring på om regionerna ska kunna utvecklas. Jag nämnde jobbskatteavdraget. När det kommer till anställda i åldern har en kommun som 72 anställda ungdomar. För dem blev det en rabatt på 1,4 miljoner. Detta är av stor betydelse för , en kommun i inland. Det är viktigt med en politik där man kan visa att en skattesänkning inte i första hand gynnar dem som redan har utan faktiskt kan gynna människor som är på väg upp i livet, som är på väg att ta sig in på en arbetsmarknad, att jobba och få erfarenhet. Jag är väldigt glad över att man kan se effekterna av det särskilt i . Som av en händelse har jag ytterligare ett exempel från , herr talman. Det handlar om andelen företagare bland förvärvsarbetande. Det är en trend som håller på att vända. Bland sysselsatta i kommuner som och har andelen företagare ökat . Det är naturligtvis ett resultat av en riktad medveten politik för att stärka orter som och med flera så att de kan satsa på nyföretagande. Vi ser en årlig trend att antalet företag ökar på landsbygden. Det är inte endast på landsbygden, det vet jag mycket väl, men det skadar inte att nämna att antalet företag på landsbygden har ökat från 356 004 företag till 367 2009. Antalet nya företag på landsbygden var 11 289 och 15 2009. Det, herr talman, är någonting som är positivt och som vi kan glädja oss åt och någonting som kan stärka regionen i allra högsta grad, ett nyföretagande i en region som tidigare dragits med ganska tunga ok i form av hög arbetslöshet och företag som har lämnat orterna. (forts. 18 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Punkt 1 (Principer för socialförsäkringarna) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 255 för utskottet 20 för res. 2 42 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 98 M, 1 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 2: 20 SD Avstod: 1 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 2 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (Sjukförsäkringssystemet m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) 3. res. 5 (SD) Förberedande votering: 142 för res. 4 20 för res. 5 156 avstod 31 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 157 för utskottet 140 för res. 4 20 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 4: 98 S, 25 MP, 17 V Avstod: 20 SD Frånvarande: 14 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 2 V, 2 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 7 (Samspelet med övriga försäkringar) 1. utskottet 2. res. 6 (S) Votering: 200 för utskottet 101 för res. 6 17 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 24 MP, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 6: 99 S, 1 MP, 1 V Avstod: 17 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 8 (Sjuklön) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 281 för utskottet 20 för res. 7 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 7: 20 SD Avstod: 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 12 (Rehabilitering) 1. utskottet 2. res. 10 (V) Votering: 301 för utskottet 18 för res. 10 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 10: 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 13 (Samverkan och finansiell samordning) 1. utskottet 2. res. 11 (S) 3. res. 12 (MP) 4. res. 13 (SD) Förberedande votering 1: 26 för res. 12 20 för res. 13 273 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 121 för res. 11 44 för res. 12 153 avstod 31 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 157 för utskottet 137 för res. 11 25 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 11: 99 S, 20 SD, 18 V Avstod: 25 MP Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 15 (Ekonomisk situation för personer med medfödda funktionsnedsättningar) 1. utskottet 2. res. 14 (SD) Votering: 281 för utskottet 20 för res. 14 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 14: 20 SD Avstod: 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 16 (Arbetsskadeersättningar) 1. utskottet 2. res. 15 (S) 3. res. 16 (V) Förberedande votering: 98 för res. 15 19 för res. 16 201 avstod 31 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 177 för utskottet 100 för res. 15 41 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 20 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 15: 99 S, 1 MP Avstod: 4 MP, 19 SD, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 17 (ärendehandläggning m.m.) 1. utskottet 2. res. 18 (SD) Votering: 281 för utskottet 20 för res. 18 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 18: 20 SD Avstod: 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 20 (Bostadstillägg till pensionärer) 1. utskottet 2. res. 20 (SD) Votering: 280 för utskottet 20 för res. 20 18 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 98 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 17 KD För res. 20: 20 SD Avstod: 18 V Frånvarande: 14 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 21 (Pensionsfrågor i övrigt) 1. utskottet 2. res. 21 (S) 3. res. 23 (V) Förberedande votering: 101 för res. 21 18 för res. 23 200 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 177 för utskottet 99 för res. 21 43 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 21: 99 S Avstod: 25 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 2 FP, 3 C, 1 V, 2 KD Punkt 22 (Mål för utgiftsområde 12) 1. utskottet 2. res. 24 (S) Votering: 177 för utskottet 101 för res. 24 41 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.