prot · GX09108 · 2010-04-22 00:00:00 — Jag skulle vilja höra vilka satsningar regeringen gör och på vilket sätt man är med och ställer om trafiken när det gäller både flyg och andra trafikslag. Slutligen har jag en hälsning från klass 8 E i , att de hoppas att du mår bra. 47 Statsminister (): Jag vill tacka för den hälsningen. Jag tror, precis som forskare har beskrivit, att den bästa klimatpolitiken till stöd för en omställning är den koldioxidskatt som införde 1990 och som har höjts i flera steg av majoriteter före oss. Men vi har genomfört en höjning också under alliansåren vid makten. Vi har fört upp den till per utsläppt ton medan den i övriga den finns bara i ytterligare tre europeiska länder ligger på i snitt . De flesta stora länder och ekonomier runt om i världen har ingen koldioxidskatt. Varför är detta bra? Jo, därför att det lägger pris på det som är själva kärnan i problemet. Därmed bidrar vi i större utsträckning till en omställning. Vi sänder prissignaler till flyg- och andra industrier om att börja titta efter det förnybara. Dessutom har vi lagt fram en energi- och klimatpolitik med 40 procents reduktionsmål nationellt för . Vi ger också stöd för omställning för att få fram mycket av det förnybara. Det tror jag är en mer verkningsfull politik än att lägga stora tunga avgifter på bilar eller lastbilar som, som sagt, inte ger sig på utsläppen utan själva transporten. 48 (): Jag kan börja med att säga att kan ställa den där frågan om flygtrafiken direkt till mig efter valet, om vi rödgröna vinner valet, i någon annan ministerutfrågning. Vi kan ta den debatten, du och jag, i stället för att du diskuterar min politik med statsministern. Till statsministern skulle jag vilja ställa en fråga om ungdomsarbetslösheten. I dagens är det nu i åldrarna som är utan arbete, 161 000 personer. Det är lika många människor som bor i och tillsammans. I den verkligheten finns det ungdomar som inte kan flytta hemifrån. I bor var fjärde ung vuxen hemma hos sina föräldrar. Nyckeln till att bryta den här negativa utvecklingen handlar om att få chansen att få in en fot, att visa att man duger och att den livserfarenhet som ungdomar har också är värd någonting på arbetsmarknaden. När unga människor ska ta det första steget ut i arbetslivet ska de veta att vi politiker gör precis allt vi kan för att de ska få chansen att visa vad de går för. Men i verkligheten hänvisar regeringen dagens unga till passivitet. Först ska man vara rejält arbetslös , sedan kan man få hjälp från Arbetsförmedlingen. har gjort en politisk poäng av att vara ute och besöka verkligheten. Det har tillsatts jobbcoacher. Tror du att arbetslösa ungdomar vill vänta innan de får hjälp från Arbetsförmedlingen? 49 Statsminister (): Gruppen unga beräknas vara 1,2 miljoner. Ungefär hälften av dem finns inte riktigt i våra register när vi för de här diskussionerna och slår siffror i huvudet på varandra. Den andra hälften som vi diskuterar och beskriver som arbetslösa är egentligen heltidsstuderande, och det är inte säkert att de upplever sig själva som helt arbetslösa, stressade av tentor och annat som vi förknippar med studier. Visst, det finns ungdomsarbetslöshet. Och det finns också åtgärder som vi har velat genomföra och fått på plats. Vi har till exempel halverat arbetsgivaravgiften för att anställa någon som är . Vi har riktat särskilda nystartsjobbstöd till gruppen yngre som ett sätt att sänka tröskeln för en arbetsgivare att ta in någon som inte har så mycket erfarenhet. Vi gör om vårt utbildningssystem så att vi får fram lärlings- och praktikplatser. Vi har byggt ut utbildningssystemet för att kunna komplettera. När jag sitter ned med ungdomar i de här samtalen är det ofta så att de har gått ett program men söker jobb i en annan del av arbetsmarknaden. Jag har ett löfte till landets unga: Jag tänker inte införa en ungdomsskatt. Jag tänker inte göra det dyrare att anställa människor . Vad är svar på det? 50 (): Mitt svar är att vi rödgröna tänker ersätta en dyr åtgärd som har dålig effekt med en politik som på riktigt hjälper de ungdomar som sitter på Arbetsförmedlingen och massproducerar ansökningshandlingar till jobb med 500 andra sökande. Det är en tröstlös verklighet för många. När man pratar med Arbetsförmedlingen ger man det tydliga budskapet att det man allra helst skulle vilja är att kunna sätta in åtgärder direkt när man får in en arbetslös ungdom i stället för att behöva vänta . I verkligheten har vi rödgröna föreslagit en rad olika saker för att unga ska kunna få jobb. Vi vill ha ett förstajobbetavdrag som gör det billigare att anställa en långtidsarbetslös ungdom. Vi vill ge företagen bättre ekonomiska möjligheter att anställa mer personal. Vi vill ge ungdomar en chans att vara trainee i välfärden. Vi vill låta arbetslösa unga få ta del av starta-eget-bidraget. Vi vill utöka antalet lärlingsplatser och ge 10 000 arbetslösa en chans att komplettera sin utbildning. I stället för de jobbcoacher regeringen har tillsatt skulle ni behöva ha en arbetslös ungdom som verklighetscoach i . 51 Statsminister (): För den som inte är van att lyssna på och kanske inte hörde att hon glömde att säga ja på min första fråga utan gick direkt på förklaringen vill jag bara förtydliga vad hon sade. Hon tänker göra det 10 miljarder dyrare att anställa människor och göra en miljonsatsning som vi redan har genomfört. Det hon kallar billigare att anställa långtidsarbetslösa är det vi kallar nystartsjobb. Det infördes , och tänker hon gå till val på att införa det en gång till. Mycket av det som kritiserar är coacherna. Det är tydligen något särskilt svårt med dem. Jag har suttit ned med coacherna och med unga. Många säger att det är svårt att söka jobb när man inte har så stor erfarenhet av det. Men får man hjälp via arbetsmarknadspolitik och externa coacher att bli bättre på att söka jobb, vilket många uppskattar. hör jag ett raljerande och en peka-finger-mentalitet mot dessa coacher och de insatser som görs. Vem är det som behöver en verklighetscoach, ? 52 (): Jag skulle vilja återgå till frågan om infrastruktur. Hur ser statsministern på behovet av infrastruktur långsiktigt i för tillväxt också för del? Är det en fråga om antingen-eller, eller kan vi välja både-och? Kan vi satsa på både vägar, cykelvägar och kollektivtrafik eller måste vi välja? 53 Statsminister (): Det är uppenbart att ett glest befolkat land som är ganska vidsträckt behöver mycket infrastruktur. I den mångårsplan som vi har tagit fram och som sträcker sig till 2021 talar vi om insatser på nära 500 miljarder. Det är en enorm investering i infrastruktur, med alla olika typer av möjligheter för att transportera sig som här nämndes, bil, järnväg, alltså spårbundet. Inte minst lägger vi stora resurser på att underhålla det vi har byggt. Vi ser till att man fyller igen tjälskotten och jobbar med vägarna som slits hårt av den svenska vintern. Vi har inte minst denna vinter sett behovet av att ha riktiga resurser för att parera den snö och is som tillhör vår svenska verklighet. Mitt svar är att man måste göra allt. Man måste göra det ansvarsfullt finansierat. Man måste se till att inte bygga luftslott där man lovar mer än vad man har råd med. Det är så vi har utformat vår politik. Den kommer till stöd för hela , och den är viktig. Vi vågar stå för att den behöver alla sina delar. 54 (): skriver bland andra och Metro om ny forskning om arbetslöshetspolitiken. Läser man denna forskning ser man att den smular sönder statsministerns politik på detta område. Forskningen säger bland annat att lägre a-kassa inte ökar chanserna att få jobb. Däremot hjälper en mer generös a-kassa arbetslösa att finna jobb bättre och snabbare. Forskningen visar också att arbetsmarknadspolitiska program har mycket goda effekter både i hög- och lågkonjunktur. Det gick bättre för dem som deltog i program i båda dessa fall än för dem som inte gjorde det. Dessutom konstaterar forskningen att ju längre programmen är och ju bättre kvalitet de håller, desto bättre resultat blir det på jobbsidan för deltagarna. Regeringen har försökt hävda att det är just forskningen som ligger bakom deras politik. Hur tänker statsministern ta till sig den nya forskningen, och på vilket sätt tänker man i så fall föra in den i regeringens politik? 55 Statsminister (): Jag får gratulera som har hittat en forskare som håller med om hela den socialdemokratiska budgeten. Det är ju ofta så man gör; man hittar sin favoritforskare. De finns av allehanda slag, kan jag berätta, och de tycker oftast inte samma sak och brukar bråka med varandra. Vår poäng har försökt vara att titta på vad som är majoritetsuppfattningen i forskarsamhället och som naturligtvis alltid prövas mot att det inte finns en forskare som besitter hela sanningen. Vi fann nog ganska omfattande stöd för att alltför hög och långvarig möjlighet att leva på a-kassa förändrade det som var tänkt som en omställningsförsäkring mellan två jobb till en permanent försörjning i utanförskap. Det sammanföll också ofta med att man minskade sin sökaktivitet och var mindre benägen att flytta till jobb. På detta sätt grundlägger man en arbetslöshetsmiljö i stora delar av . Det åstadkommer man, trots vad denna forskare har sagt. Jag tar också gärna denna debatt med i kommande valrörelse. 56 (): I gårdagens Aktuellt lyfte man upp en fråga om pensioner där man visade att människor födda har en pensionsnivå som ligger på av den lön man hade medan pensionsnivån för dem som är födda har krympt till . Det är den allmänna pensionen som sviktar enligt den rapport som lämnades. Det är viktigt att pensionssystemet är starkt och hållbart gentemot statskassan och pensionsfonderna, men det är också viktigt att det är hållbart gentemot den enskilde, oavsett vilken åldersgrupp man tillhör. Man pekade också på att 80- och 90-talisterna kan drabbas av väsentligt sämre pension än vad vi har trott tidigare. Hur ser statsministern på detta? Behöver man titta på systemets hållbarhet? 57 Statsminister (): Apropå forskare så tror jag att detta emanerar från en rapport från som är ett företag som lever på att sälja försäkringar. Det betyder inte att de inte skulle kunna göra egna inlägg och rapporter, men det kan vara bra att komma ihåg att det finns ett intresse här, en idé med varför finns som möjligen hänger ihop med hur man beskriver olika behov. De hävdade dessutom detta , men motsades då av andra. har dock påpekat en sak som är allmängiltig för det svenska pensionssystemet, nämligen att det byggs helt och hållet på en fungerande arbetslinje. Genom att jobba mer påverkar man sin egen pension. Genom att fler i det svenska samhället totalt sett jobbar underbygger man och stärker det svenska pensionssystemet. Den som tar ned den svenska arbetslinjen och ser till att utanförskap och arbetslöshet växer kommer att se en sjunkande utveckling för framtida pensioner. Den som bedriver en konsekvent arbetslinje kommer att se pensionerna förstärkas. 58 (): Jag undrar hur statsministern tycker att avregleringen av och receptfria läkemedel har gått? Reglerna säger att läkemedel i livsmedelsbutikerna ska vara åtskilda. Ingen ska lockas att tro att det är vilken vara som helst, och det ska tydligt framgå att det är läkemedel. Äter man mer än 10 tabletter Alvedon tar levern riktigt mycket stryk, och äter man 20 är det livsfarligt. I en av våra stora livsmedelshallar i störtexponeras Alvedon vid sidan av godis och andra lockvaror vid kassorna. Tycker statsministern att det är en bra följd av avregleringen? Vidare brukar statsministern och jag ha en diskussion om svenskar anställda i . Hur går det? Blir det någon svensk på de högre nivåerna? Det borde vara intressant för regeringen att vi har en svensk på till exempel generaldirektörsnivå. Borde ni inte trycka på? 59 Statsminister (): Vi har en svensk som har blivit åtminstone biträdande chef för ett direktorat. Vi får återkomma och se om det finns fler positioner vi kan vinna. Det är klart att vi försöker driva på detta. Det gör alla regeringar i hela EU. Vad gäller apoteken har vi lite skillnad i syn på det. Här finns de som tycker att gamla var bra. Det fanns bara i en form och inte överallt. Minns jag rätt var även då Alvedon exponerat inne i apoteken i den meningen att man kunde se det. Det är inte i och med avregleringen som idén med att man visar sina varor har kommit. Det gjorde man även på de gamla apoteken. Det som vi tycker är fördelen om detta fullföljs och får fungera är att vi kommer att få möjligheter att köpa våra huvudvärkspiller eller andra saker både i fler apotek och i dagligvaruhandeln. Vi tror att det underlättar för människor. Vi tror i grunden att det är bra och välkommet. Jag beklagar att vänstersidan i riksdag inte tycker det. 60 (): har vi blivit påminda om transportsystemets sårbarhet. Jag vill jämföra med . byggde man där höghastighetståg som bekvämt tar folk rätt till centrum av städerna. De här snabba och bekväma tågen har tagit över merparten av den uppgift det franska inrikesflyget hade tidigare. Många andra länder satsar också på höghastighetståg , , , , och några länder till. Jag undrar av vilken anledning inte ska haka på den utveckling av moderna och hållbara persontransporter för 2000-talet som många andra moderna länder satsar på. 61 Statsminister (): Det enkla skälet är att jag inte lovar allt till alla. Vi har presenterat infrastrukturinvesteringar för 482 miljarder . Vi har rivit ned de luftslott som De rödgröna lämnade efter sig. hänger pengarna ihop med vad satsningarna kostar. Vi har inte funnit det utrymmet. De som säger till mig att de har det utrymmet ska antingen peka på vad de i stället tar bort eller tillföra mycket stora budgetmedel till infrastrukturramarna . Då ska vi föra en diskussion om huruvida det är rätt investering före ytterligare satsningar i kärnan av den svenska välfärden vad vi vill göra i skolan och sjukvården. Det finns inga skattepengar som inte har en alternativ användning. Eftersom det är som ställer frågan ska jag berätta att det också finns en annan sak som vi inte är beredda att göra, nämligen att lägga en kilometerskatt på tung trafik. I ett land som har blivit rikt delvis på att bygga lastbilar tycker inte jag att man ska föra en politik som syftar till att få väck lastbilarna. Jag är inte övertygad om att de som jobbar på och tycker att den rödgröna oppositionen är på rätt väg där. 62 FINN (): Ordination av läkemedel som inte sker på ett rationellt sätt eller till och med på ett felaktigt sätt är ett stort samhällsproblem. Det drabbar patientsäkerheten, hela sjukvården och faktiskt hela samhällsekonomin. Enligt mitt förmenande löses detta enbart genom en långsiktig nationell satsning på att bättre utbilda förskrivarna och inte genom att i efterhand korrigera felaktiga förskrivningar. Traditionellt eller historiskt, kan vi säga, har socialministrar och socialutskott misslyckats med att hantera frågan. Det beror delvis på att högskoleministrar, utbildningsministrar och utbildningsutskott inte har fångat upp bollen. Min fråga till statsministern är om en alliansregering som har goda vitsord om att bryta icke fungerande strukturer kanske kan lösa även den här strukturella problematiken så att vi får till stånd ett överskridande samarbete mellan utbildningsdepartement och . Så kan vi lösa frågan långsiktigt och få en patientsäker förskrivning av läkemedel som också är rationell för samhällsekonomin. 63 Statsminister (): Den svenska sjukvården har gott rykte. Många som får ta del av den, framför allt akut, tycker att den håller hög kvalitet. De är väldigt nöjda. Vi uppfattar att det framför allt har funnits brister i tillgängligheten och en del av patientsäkerheten. När det gäller tillgängligheten har vi använt olika kömiljarder för att försöka korta den tid man behöver vänta. Vi tror också att vårdvalssystemen i hjälper till att göra det. Jag håller med Finn om att ytterligare en svår prövning är detta med patientsäkerheten och det faktum att alldeles för många dör i den svenska sjukvården till följd av felordineringar och felgrepp som görs. Vi behöver jobba med en sorts nollvision, som vi har pratat om inom trafiken, också här. Jag tror att det måste göras på flera olika sätt. Strävan måste vara mot jämlik sjukvård med bättre patienträttigheter och bättre uppföljning av de problem vi har. Vi har inlett detta arbete, men jag håller med om att här finns mer att göra. Det är viktigt att också se till att det finns resurser för detta till kommande mandatperiod. 64 (): Inkomstklyftorna har ökat . Man kan se skillnaden mellan fattig och rik. Man kan se skillnaden mellan män och kvinnor. Man kan också se att klyftan har ökat mellan löntagare och pensionärer. Detta är ett problem. Vi kan se att allt fler söker socialbidrag det som kallas för försörjningsstöd. Där är reglerna hårda. Man måste sälja allt man äger, och det blir ingen hög levnadsstandard. Vi har också kunnat se att allt fler söker sig till kyrkan som sista instans. Där har man till och med ransonerat matpaketen på en del håll eftersom de inte räcker till alla. Det gäller till exempel fattiga kvinnliga pensionärer och ensamstående fattiga mammor. Min fråga till regeringen är: Vad ska vi göra åt detta? Klyftorna och fattigdomen ökar. Man skulle till exempel kunna ha lite mindre skattesänkningar för de rikaste och lite större för de fattigaste. Vad säger regeringen? 65 Statsminister (): jag tillträdde som statsminister 2006, herr talman, kom rapporter om att de rödgröna åren hade inneburit att de rika blev rikare och de fattiga blev fler i ett där klyftorna växte huvudsakligen beroende på att utanförskapet växte. Jag delar alltså inte riktigt uppfattningen om vad det var vi kom ifrån. Man kan som vanligt diskutera statistik och siffror, men vi kan inte finna att vi har haft växande inkomstklyftor på det sätt som här påstås. Det finns en kriseffekt av kortvarigt ökad arbetslöshet. Men i vår statistik visar vi fortsatt på att har de minsta inkomstskillnaderna i världen. Dessutom har vi kommit längre just när det gäller bland annat barnfattigdom och dem som är allra mest utsatta via de stora insatser som som välfärdsnation gör. Det är klart att vi behöver göra mer. Att finna en pricksäker politik handlar ofta om att finna stöd via bra, fungerande välfärdsverksamheter, via psykiatri, via vägar till arbete och via olika välriktade stöd. Vi har bland annat nu föreslagit en höjning av flerbarnstilläggen. Jag säger inte att vi har funnit alla vägar, men jag delar inte synen i den beskrivning som har givit. 66 (): Jag tänkte återvända till arbetslösheten och långtidsarbetslösheten bland de unga. Statsministern har här beskrivit att han har gjort så väldigt många bra saker. Han har gjort än det ena, än det andra. Men det visar sig att det inte har hjälpt. Långtidsarbetslösheten bland de unga bara i har ökat . Vi har 100 000 fler arbetslösa än när ni tog över, och då kallade ni det för massarbetslöshet. Vi har 70 000 fler i utanförskap. Trots att i stort sett alla länder har drabbats av kris är bland de länder som har den högsta ungdomsarbetslösheten i . Så kan vi inte ha det. Vi måste göra saker som får effekt. Ni har valt att sänka skatterna mest för dem som har det bäst. ni har sänkt skatten har det blivit högre arbetslöshet. Statsministern hänvisade till att forskare har olika uppfattningar. En del forskare säger att jobbskatteavdraget kommer att ge jobb . Men har det inte gett ett enda nytt jobb. Vad ska ni göra i stället? 67 Statsminister (): Till att börja med är det nu flera som påpekar att det som gör att inte har fått en riktigt så hög stegring av arbetslösheten som vi först trodde är att vi har haft en aktiv krispolitik. Den har byggt på bland annat sociala ersättningar men också skattesänkningar som gör att vi nu har en inhemskt driven tillväxt. Den är driven av konsumtion och växande disponibelinkomster i svenska hushåll. Tillväxten är mindre än vad vi är vana vid när det ofta har varit exportindustri och handel som har drivit den. Det har gjort att vi har större efterfrågan i svensk ekonomi än i många andra länder. Det gör att arbetslösheten inte riktigt tar den fart som vi först oroade oss för. När det gäller de yngsta vill jag återigen påpeka att det som särpräglar är att vi har lägre långtidsarbetslöshet än många andra länder. Däremot har vi en hel del kortvarig ungdomsarbetslöshet. Det finns ganska tydliga underlag som pekar på detta. Det finns naturligtvis alltid en risk att detta förstärks genom kriser och att man får problem. Det är därför jag säger att man måste föra en aktiv krispolitik, bygga ut utbildningssystem och ha omfattande omställningsstöd. Man ska inte införa ungdomsskatter som gör det dyrare att anställa personer . Allt detta gör vi och vill fortsatt göra. arbete för mänskliga rättigheter 68 HANS (): Många länder i världen fortsätter tyvärr att kränka mänskliga rättigheter. Globaliseringen ger möjligheter och ställer krav på hur vi i den fria världen uppträder i umgänget med dessa länder. Ansvaret vilar inte bara på de demokratiska ländernas regeringar utan väl så mycket på de företag som verkar i länder där fri- och rättigheter inte respekteras. Min fråga är: Hur anser statsministern att genom frihandel, inte minst i samband med världsutställningen i , ska kunna påverka andra länder att visa respekt för mänskliga rättigheter? Hur kan vi få dem att även visa socialt ansvar och på så vis stärka den demokratiska utvecklingen i dessa länder? 69 Statsminister (): Vårt har blivit rikt på handel med andra. Hälften av vår bnp kommer från export, även om det just nu är lite annorlunda där det är mer en inhemsk konsumtion som driver tillväxten än vad vi har varit vana vid. Det gör att detta är viktiga frågor. Vi finns på plats snart sagt över hela världen med våra välkända svenska varumärken och allt vad de heter. Hur de uppför sig och beter sig är naturligtvis ett sätt att föra en svensk syn och kod till dessa länder. Eftersom nämndes kan jag säga att vi har ett omfattande samarbete med kring corporate social responsibility, alltså hur man arbetar med att tänka hållbart i företag och i företagskontakter mellan våra respektive länder. Det har funnits ett stort intresse för det i där man försöker jobba just med detta och få in etiska aspekter och olika rättviseaspekter när det gäller hur man utformar arbetsmiljön. På det sättet hoppas jag att även som ett litet land ska kunna påverka andra länder att komma längre när det gäller dessa aspekter. Arbetet för att minska klyftorna i samhället 70 (): dras isär, sade här. I boken har två engelska forskare visat att samhällen med små klyftor mellan människor gör att alla mår bättre, både de som har höga och de som har låga inkomster. Men i stället för att minska klyftorna har statsministern valt att öka dem. Pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa betalar mer i skatt än löntagare. Avgiften till a-kassan har chockhöjts, och arbetslösa har fått sämre ersättning. Sjukskrivna har fått sänkt ersättning och kastas ut ur försäkringen efter ett bestämt datum, och allt fler tvingas söka socialbidrag för att överleva. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern: Vad tänker statsministern göra för att minska klyftorna så att våra barn får växa upp i ett jämlikt samhälle? 71 Statsminister (): Jag anser fortsatt att är ett mer jämlikt land och med mindre klyftor än snart sagt varje annat land i vår värld. Att påstå något annat tycker jag på något sätt vittnar om att man inte riktigt ser hur världens orättvisor ser ut. Det är riktigt att vi för en konsekvent arbetslinje, och det är fullt möjligt att som väljare i höstens val rösta bort denna arbetslinje. Men då ska man veta att denna arbetslinje syftar till att inkludera människor som länge varit utanför arbetsmarknaden och som har mött passivitet i tidigare system. aktiverar vi dem, och de får rehabiliteringsstöd. ställde ingen några frågor till dem.