prot · GX0974 · 2010-02-12 00:00:00 — Han har inte heller med sig de borgerliga partierna i , utan de har en annan uppfattning. Eller också är det så att ni har två uppfattningar om detta, och ni använder dem där ni tycker att de passar bäst. Det tycker jag är oerhört beklagligt. Jag utgår ifrån att när man diskuterar skattepolitik ska man kunna ha en uppfattning som man sedan står för. Före valet var det väldigt många av ministrarna i den nuvarande regeringen som ansåg att man skulle ha en tonnageskatt. Det har hänt någonting på vägen, och det är oerhört beklagligt. Som göteborgare är jag oerhört angelägen om att denna näring utvecklas, men den har inte bara betydelse för , utan den har betydelse för hela . Jag tycker att det är lite grann av en skam att vi inte kan införa en tonnageskatt när man kan ha det i alla andra sjöfartsnationer i . 83 (): Det finns risk att man upprepar samma sak en gång till, men frågan kvarstår. Varför kan inte vi när alla andra kan? Den frågan skulle vi vilja ha svar på. Kommer det över huvud taget något i tonnageskattefrågan eller är frågan helt död? Det kan inte vara alldeles oviktigt för regeringen att allianspartierna här i tycker att vi ska göra någonting och har tyckt så . hade en genomgång av vad som undergräver samhällsmoralen eller inte. Jag tolkar det så att om vi ytterligare skulle gynna den här näringen undergräver vi samhällsmoralen. Men det finns en massa andra områden där gladeligen sänker skatter, till exempel för höginkomsttagare. Vi har fört de debatterna tidigare. Där rullar miljarderna. Men när vi här av enbart näringspolitiska skäl tar upp en fråga om tonnageskatt, och vi tror att även problematiken om den latenta skatteskulden skulle kunna lösas på ett bra sätt, tar man till brösttoner. Då handlar det om att undergräva samhällsmoralen. Jag förstår inte riktigt vad det handlar om. Det handlar om att lösa upp den latenta skatteskulden och skatta av någonting och inte bara betrakta den som någonting som ska få våra rederier att inte flagga ut. och regeringen måste väl ändå ha haft en tanke på hur man ska kunna lösa detta i stället för att bara säga att det inte går och att det är det enda som gäller. Det skulle jag gärna vilja ha ett lite mer utförligt svar på. 84 Finansminister (): Det är svårt att föra den här debatten utan att ta upp perspektivet hur det ser ut . En industriarbetare betalar 10 624 och en anställd i sjöfarten . Man betalar ingen inkomstskatt och inga arbetsgivaravgifter. Såvitt jag kan bedöma har sjömän, och det bör de naturligtvis ha, tillgång till svensk sjukvård, äldreomsorg, barnomsorg och allt det som vi erbjuder våra medborgare. Vi kan titta på bolagsskatten. är den inbetalda bolagsskatten för en näring som omsätter . När det gäller omsättning och inbetalda bolagskatter går det helt enkelt inte att hitta någon näring jämförbar med sjöfartsnäringen. Vad beror det på? Det är här skon klämmer. Vi har i ett mycket generöst system för överavskrivning när det gäller kapitalintensiv industri. Det är mycket bra. Det är därför exempelvis gruvindustrin och fordonsindustrin inte betalar några stora belopp i bolagsskatt. Det är helt rimligt och enligt reglerna eftersom vi vill kunna ha en kapitalintensiv industri så att svenska industriarbetare och svenska industriägare kan upprätthålla en verksamhet som skapar jobb och välfärd. Problemet i detta sammanhang är att det nu kombineras med reglerna för arbetsgivaravgifter och inkomstskatt, vilket gör att den samlade skattebelastningen blir utomordentligt låg. Låt oss vara lite raka här. Om vi ska lösa frågan om överavskrivningar, de 9,9 miljarderna som vi har i överavskrivningar, utan att de så att säga försvinner ur statskassan, då tror jag att intresset för tonnageskatten sjunker som en sten till havets botten. Jag skulle tro att själva intresset för att få ut tonnageskatten är starkt förknippat med att de 9,9 miljarderna i upparbetade överavskrivningar ska försvinna. Det är naturligtvis inte okomplicerat att göra detta, för om vi gör det på fel sätt har vi därmed skapat en utomordentligt snabb grund för utflaggning av svenska fartyg, och det tror jag ingen av oss vill. Det var anledningen till att i sin klokskap konstaterade i ett interpellationssvar att tonnageskatten skulle komma att strida mot principerna bakom vårt skattesystem. Det är den analys har gjort, och det beror på sammansättningen överavskrivningar kontra tonnageskatten. Att det skulle finnas en enkel lösning på detta har jag med förlov sagt inte sett. Jag skulle naturligtvis gärna ta del av en enkel lösning på den naturliga motsättningen mellan överavskrivningssystemen, som är relativt unika i och som vi bör ha kvar i eftersom det är en unik förutsättning för att hantera vår tunga kapitalintensiva industri. Det har gjort att jag till exempel inte har velat driva på frågorna om en gemensam företagsbeskattningsbas. I övriga har man nämligen ett helt annat system för avskrivningar som förmodligen skulle ställa till inte obetydliga bekymmer för vår tunga basindustri. Jag vill alltså ha kvar överavskrivningssystemen, och jag vill givetvis hjälpa till att underlätta för sjöfarten. Där delar jag och inställning. Jag har dock inte sett något vettigt förslag till lösning av denna problematik. Dessutom tror jag att om vi gör det, om vi på allvar löser ut dem så att de 9,9 miljarder vi har i ackumulerade överavskrivningar inte försvinner ur statskassan, då sjunker nog också intresset för tonnageskatten som en sten. 85 (): Det är just den latenta skatteskulden frågan handlar om. Antagligen måste man hitta ett sätt att successivt lösa den frågan för att komma vidare. Vi har sagt att vi inte är beredda att efterskänka den latenta skatteskulden, inte på något vis, men vi tycker att frågan måste ses i anslutning till att man är beredd att införa en tonnageskatt. Ingenting händer på detta område. Den utredning som var klar beskrev dessa frågeställningar. Man borde ha jobbat vidare med dem och kommit med förslag till hur vi ska kunna gå vidare. Det kommer dock inga förslag. Det kommer enbart nej, vi gör ingenting, det är så besvärligt, vi vill inte jobba med den här frågan. Jag tycker att det är märkligt, för i grunden handlar det om en skatt, en fast beskattning, som framför allt ersätter reavinstbeskattningen. Det har stor betydelse i synnerhet för de mindre rederierna för att de inte ska syssla med skatteplanering och liknande. I stället ska de ha en fast och tydlig beskattning. Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga. Övriga länder i kan ha detta medan vi i inte kan det. Kommissionen har dessutom uppmanat länderna i att ha så likvärdiga skattevillkor som möjligt, alltså likvärdiga konkurrensvillkor för sjöfartsnäringen i . Den angrips av andra länder. Det finns även andra frågeställningar som behöver tas med i diskussionen. Den europeiska sjöfarten utsätts för andra länders fartyg som är sämre när det gäller miljöhänsyn, arbetsvillkor för de anställda med mera. Det är viktigt att se dessa frågor samlat. Vi har i haft möjlighet att bygga upp en handelsflotta med rimliga arbetsvillkor för de anställda. Man tar stora miljöhänsyn med dubbla bottnar och liknande. Det är viktigt att vi kan behålla den utvecklingen i . Det är därför avgörande att vi kan lösa frågan. 86 Finansminister (): Sjöfarten är en central och avgörande bransch för en handelsnation som . Särskilt viktig är den för och och för dem som arbetar i näringen. Det är vi helt överens om. Vi eftersträvar självfallet så bra villkor som möjligt för denna bransch, precis som för andra branscher. Om detta är regeringen helt enig. Vi är naturligtvis eniga om det interpellationssvar som jag har givit . Interpellationssvaren samordnas inom hela regeringen, och därmed ger jag ett svar från regeringen i denna fråga. När det gäller vill jag påpeka att en avgörande skillnad är att vi har de relativt generösa möjligheterna till avskrivningar vid stora kapitalinvesteringar och överavskrivningar mot vinst. Det innebär att frågeställningen inte är obetydligt komplicerad. Om vi å ena sidan inte löser ut de ackumulerade överavskrivningarna har vi en stor belastning på statskassan. Om vi å andra sidan gör det på ett sådant sätt att vi inte har kvar möjligheten till framtida överavskrivningar har vi därmed öppnat för en utflaggning av svenska fartyg. Det är kombinationen av avskrivningsregler och de ackumulerade avskrivningarna som gör det förhållandevis gynnsamt att återinvestera i svenskflaggade fartyg. Till detta kommer problemet med administrativ börda, potentiella statsfinansiella effekter och risken för utflaggning, som jag pekade på. Sammantaget innebär det att frågan är komplicerad, och det besked vi kan lämna är det som jag gav i mitt första inlägg, nämligen att frågan bereds vidare och sedan får vi återkomma när vi kan föra den framåt. Det enklaste sättet vore att på något sätt hitta en lösning på det problem som jag förstår att och jag är överens om föreligger. har jag, tyvärr, inte sett en sådan lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2009/10:196 om svenskt bistånd till det isländska folket 87 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att bistå det isländska folket och underlätta en omförhandling av , om jag avser att villkora utbetalningar beroende på om antas samt om folkomröstningsresultatet kommer att påverka mitt agerande. Jag delar frågeställarens oro över att det isländska folket har blivit hårt prövat i finanskrisens spår. stöder och dess regering i deras ansträngningar för ekonomisk återhämtning genom att tillsammans med övriga nordiska grannländer bistå med lån på totalt till , där står för . Utlåningen sker inom ramen för Internationella valutafondens, IMF:s, stabiliseringsprogram och utbetalning sker i takt med att godkänner översyner av programmet. deltar också aktivt i det internationella arbetet för att förstärka tillsynen över finansmarknaderna. Efterlevnad av EG:s insättningsgarantidirektiv är obligatoriskt för alla EES-länder inklusive . De nordiska långivarna har som ett generellt villkor för långivningen att fortsätter att leva upp till sina internationella åtaganden, inklusive vad som gäller enligt insättningsgarantidirektivet. Jag vill uppmärksamma interpellanten på att finansutskott har bedömt att detta är ett rimligt krav. Jag välkomnar den isländska regeringens ambitioner på detta område. Vad gäller villkoren i det så kallade är detta i första hand en fråga för låntagaren och långivarna . Jag hoppas att en lösning på Icesavefrågan kan nås som är acceptabel för alla parter. Därigenom skulle förtroendet för på de internationella marknaderna stärkas och landets ekonomiska återhämtning stödjas. Jag vill inte spekulera om folkomröstningen. Vi kommer att fortsätta att följa och bedöma utvecklingen. Avslutningsvis vill jag konstatera att ser positivt på att inleda förhandlingar med om medlemskap i . 88 (): Jag tackar statsrådet. Först och främst vill jag instämma i att det är mycket bra att lånar ut pengar till ett som sitter i en väldigt svår sits. Den isländska regeringen kläms mellan den vrede som det isländska folket med all rätt både känner och uttrycker och de internationella förbindelser som sätts på prov, även deras internationella trovärdighet. har drabbats väldigt hårt av finanskrisen. var en av de mest reglerade finansmarknaderna fram till de avregleringar man gjorde . Man lämnade då ett stort ansvar till finansmarknadens aktörer och började bygga en ny ekonomi, som inte längre enbart skulle bygga på fiske och energi, utan också på en finansmarknad. Så länge allt gick bra kom det inte några större protester från vare sig eller , trots att de egentligen kanske skulle ha ifrågasatt de erbjudanden som sparfonden från Icesave gav. Det ansvar som finansmarknaden brast i är det nog många politiker som bittert erfar att de aldrig skulle ha givit. sitter med en statsskuld på 120 000 per invånare. Om man jämför det med svenska mått kan man säga att det är 1 000 miljarder i ökad statsskuld. motsvarar ungefär halva bnp. Den ränta som ifrågasätts och diskuteras väldigt mycket motsvarar halva sjukvårdsbudgeten på . Det är en ränta på 5 ½ procent. har som sagt drabbats väldigt hårt. Det är nu många som lämnar landet. Det är många som har förlorat sina jobb. Jag läste i ett mejl att är som en spökby . Det isländska folket har mobiliserat sig, först genom en kastrullrevolution, där man krävde nyval och fick ett sådant; den borgerliga regeringen fick avgå och den rödgröna tillträdde. har man återigen mobiliserat sig och fått igenom en folkomröstning. En fjärdedel av befolkning står bakom det kravet. har pressats fram av framför allt , men också av , som har hotat med att försvåra EU-medlemskapsansökan. Jag menar verkligen att den processen kan ifrågasättas. har använt en terroristlagstiftning för att frysa tillgångar och tvinga fram försäljningar som i en mycket svår situation troligtvis har gett mindre betalt tillbaka och på så vis också försvårat process. Det pågår nu en juridisk process i mot det sätt lagstiftningen har använts på. På pågår också självklart rättsprocesser. 2530 personer har delgivits misstanke om brott, och ytterligare 15 utreds. Det är självklart tvivelaktigt både moraliskt och filosofiskt om ett folk ska tvingas bli skyldigt att betala, var och en, för något som några få har gjort och delgivits brottsmisstanke om. Men har man undertecknat en internationell förbindelse. Det avtal som har framförhandlats är dock som synes väldigt svårt att få stöd för hos det isländska folket. kunde jag läsa att det har rört på sig. Jag undrar om finansministern har några nyheter i den frågan. Det skulle vara roligt att ta del av sådana. Jag har förstått att man troligtvis har lyckats få bort räntan, att man har en förhandlare från och att man ställer krav på att även oppositionen ska vara med på avtalet för att man ska kunna få till stånd en förändring. Men finansministern kanske har lite bättre information än jag har. 89 Finansminister (): Man ska naturligtvis vara utomordentligt försiktig med att recensera grannländernas regeringars agerande. Men om jag nu ändå skulle göra ett undantag från den regeln skulle jag säga att den nuvarande regeringen när det gäller finanspolitiken, hanteringen av bankerna och förhandlingarna kring har agerat med ett mycket stort ansvarstagande. Det är min bestämda bild att både statsministern och finansministern har gjort sitt yttersta för att reda ut den utomordentligt besvärliga situation som man har hamnat i. Icke desto mindre är ansvaret i den här frågan väldigt tydligt. Vi har ett insättningsgarantidirektiv. Så sent som alldeles strax före krisen valde man från sida att bekräfta att man står bakom detta insättningsgarantidirektiv. Det är också gällande, givet att man är en del av den ekonomiska zonen. Länder måste leva upp till sina internationella förpliktelser. Man kan inte komma ifrån att man har ansvar för sitt banksystem när banksystemet går över gränserna. Varje ansvarsfull nation måste leva upp till detta. En del av det ansvarsfulla agerandet från den nuvarande regeringen är att man har förhandlat fram ett Icesave-avtal tillsammans med och . Men presidenten, som såvitt jag kan bedöma har agerat utifrån olika överväganden, har valt att blockera den uppgörelse som den isländska regeringen valde att anta. Jag vill inte spekulera om vilka eventuella samtal och processer som pågår. Utifrån min utgångspunkt är det naturligtvis av betydande värde om islänningarna brett över partigränserna och tillsammans med holländare och engelsmän kan hitta ytterligare steg framåt som gör att situationen hanteras på ett sätt som är förenligt med att vi ser en återhämtning på och att man lever upp till sina internationella förpliktelser. Det är självklart att ska vara solidariskt med . Det har varit utgångspunkten för hela vårt agerande. Det är lika självklart som att ska leva upp till sina internationella förpliktelser. Man kan beklaga när länder har fört en ansvarslös ekonomisk politik och försatt sig i stora bekymmer. Men det är tyvärr så att vägen ur sådana bekymmer är att man vidtar åtgärder, tar ansvar, samlar ihop sig och gör det som krävs. Där har islänningarna tagit viktiga steg på vägen. Kan vi hjälpa dem på vägen kommer vi självklart att göra det. Det är inte så att och de andra nordiska länderna agerar ensamma, utan vi agerar tillsammans. Vi har haft en samsyn på den avgörande punkten att vi ska agera utifrån att ska stödjas och att de ska uppfylla sina internationella åtaganden. Vi är gubevars normalt sett anhängare av ordningen att även stater är underställda lagar och regler, ordning och reda. Man kan bara känna djupt för det isländska folket som har drabbats av en spekulationsekonomi som har gått över styr och av en regering och en centralbank nu talar jag om de tidigare som inte förmådde hantera situationen på ett sätt som var förenligt med samhällsekonomisk stabilitet. Det är naturligtvis glädjande att den nuvarande regeringen visar ett stort ansvarstagande. Vi kan ha en förhoppning om att diskussionerna som pågår på kan leda fram till något som underlättar situationen. 90 (): Det har varit mycket tydligt att den isländska regeringen tänker ta sitt ansvar och följa de internationella överenskommelserna. Det är man mycket tydlig med. Det man egentligen vill ha hjälp med är att förhandla om avtalet, som har väckt sådan ilska hos det isländska folket. Jag tror att också finansministern anser att en ränta på 5 ½ procent är lite väl saftig i det här fallet och egentligen på intet sätt hjälper till återhämtning utan snarare hjälper till att stjälpa islänningarna, även om jag tror att de kommer att reda ut detta. Finansministern tog inte alls upp det, men jag menar att agerande i det här fallet måste ifrågasättas. Den lagstiftning man har använt kan inte sägas vara juridisk för detta område. Det är en terroristlagstiftning. Man har pressat fram försäljningar av isländsk egendom till priser som man, såvitt jag kan förstå, hade kunnat få bättre längre fram. Man har tvingat fram förändringar för att få fram likviditet i ett läge där det var väldigt svårt över huvud taget över hela världen på finansmarknaden. Därför skulle det kännas lite bättre om finansministern kunde problematisera kring detta. Det känns lite märkligt att vi så ensidigt ställer oss bakom , som jag tycker att finansministern gör. Man har fryst utbetalningarna till , vilket i sin tur självklart försvagar valutan ytterligare och försvårar islänningarnas situation. Jag hade hoppats på att oavsett hur avtalet kommer att utformas och se ut skulle ha varit tydligt med att vi tänker betala ut de här pengarna för vår del. Det har gjort. Även till exempel och har tidigare inte ens ställt krav på att avtalet ska hållas utan menar på att det isländska folket och den isländska regeringen måste handha de här avtalen på det sätt de finner bäst. Jag skulle gärna vilja höra lite mer om hur finansministern ser på agerande. Jag menar att det inte precis har underlättat situationen. Man har dessutom hotat att man ska motarbeta EU-medlemskap. Det har även som har ordförandeklubban gjort. Sådana processer stöder inte och det isländska folket i det här läget. tycker jag återigen att skulle kunna ha en väldigt aktiv och konstruktiv roll och försöka driva fram processen. Jag skulle gärna vilja höra de senaste nyheterna från förhandlingarna om finansministern på något sätt kan säga något om vad som pågår. Jag vet att det inte är offentligt ännu på , i varje fall enligt vad jag har förstått. Det kan vara lite svårt, men ryktena går. 91 Finansminister (): har på ett väldigt tydligt sätt belyst varför jag inte kan ge mig in i den diskussionen oavsett vilken information jag har i situationen som den nu är. har varit väldigt pådrivande i hanteringen av . Vi har för de nordiska ländernas räkning haft ansvaret för att förhandla fram och annat för att få ordning på detta. Vi är ordförande i den nordisk-baltiska kretsen och har haft det uppdraget från de nordiska länderna. Det är inte heller så som antyder att det skulle finnas olika hållning mellan de nordiska länderna. Vi har förhandlat fram gemensamma skriftliga kommentarer där , , och har på kommatecknet samma uppfattning. Eftersom jag själv har fört en del av de samtalen kan jag försäkra om att så är fallet. Vi ska komma ihåg att förhandlades fram av den nuvarande isländska regeringen. Alla de villkor som låg i det godtog man och ansåg vara rimliga. Det var den bedömning man gjorde i , i och på . Därefter kommer presidenten in och agerar. Den isländska regeringen valde vid det tillfället att beklaga presidentens beslut att lägga in veto mot detta beslut. Jag delar till fullo den isländska regeringens hållning och kan bara beklaga att presidenten valde att agera på det sättet. Det har försenat återhämtningen på , ställt till internationell oreda och inte gynnat den internationella trovärdigheten. När man värderar ländernas agerande i detta tror jag att man ska vara medveten om att det finns en hel del bekymmer att fundera på när man ska lägga ut skuldbördan. Har man stått upp för det ansvar man har enligt internationella konventioner? Har man givit korrekta och fullständiga svar om sitt agerande när frågor har ställts? Har man under den här processen följt de avtal och villkor man själv har satt sitt namn under? Eftersom jag själv var djupt involverad i processen under de avgörande dagarna när detta skedde får jag också erkänna att mitt förtroende för den dåvarande isländska regeringen och den dåvarande isländska centralbanksledningen är mycket begränsat. Jag tror att det är en uppfattning som många i det internationella samfundet delar med mig. Jag tror att det också påverkade hur andra agerade. , finansminister i , för att ta ett exempel på en av de berörda parterna som jag vid upprepade tillfällen talat med detta om, är verkligen inte en orimlig person. Det är en mycket ansvarsfull politiker med stor känsla av solidaritet också för . Men man hamnade i en situation där man agerade på ett sätt som åtminstone jag som svensk i efterhand kan beklaga. Jag tror att vi ska vara lite försiktiga när vi ska fördela skuldbördan mellan olika regeringar. I mitt fall är det inte så att vi kan avskriva den tidigare isländska regeringens skuld för hur man agerade under detta förlopp. har man på en regering som försöker lösa situationen. Man försöker att samla ihop en bred enighet kring detta utifrån en ambition att hitta en väg framåt. Allt vi kan göra är att stödja en sådan process så gott vi kan. 92 (): Jag tror att det är många som ifrågasätter den förra isländska regeringen och dess agerande. Det var väl också därför som det blev ett nyval. Man var mycket besviken, och det har förekommit mycket konstigheter. Det tror jag att vi är många som instämmer i. Det som känns märkligt är att det avtal som man under hård press fick skriva under inte hade rimliga villkor. Utifrån finansministerns skrivning kan jag tänka lite hur det har gått till. Det var också utifrån en juridisk process som var väldigt svår på . Man känner som islänning: ska jag stå och betala. Vi får sämre sjukvård, skola och alltihop. Vi förlorar jobben och kontorsytor står tomma för att några få aktörer på finansmarknaden inte har tagit sitt ansvar. Det gjorde inte heller den dåvarande isländska regeringen. Inte heller och har väl agerat på något sätt och ifrågasatt bankernas agerande i deras länder. Man kan tycka att någon varningsklocka skulle ha ringt när man såg hur bankerna arbetade och vilka erbjudanden de hade. En annan fråga som jag vill lyfta upp är att IMF som organisation har ställt väldiga krav på avregleringar. kommer man efteråt och vill ställa till rätta. Det finns en hel del att diskutera kring det. Jag hoppas att omförhandlingen av ska göra att man får igenom detta också på , att det isländska folket kan börja en process för återhämtning tillsammans och att det ska gå vägen. De har en tuff tid framför sig.