prot · GX09121 · 2010-05-19 00:00:00 — Men jag trodde åtminstone att vi kunde vara överens om att ett rättssystem måste vara överblickbart och proportionellt. Man måste ta hänsyn till brottets allvar när man dömer till en påföljd. Där har en annan uppfattning. Jag får nästan bilden att vill ta bort straff över huvud taget. I så fall är det väldigt viktigt att han svarar på frågan om så är fallet. Vill han sänka straffskalorna, eller vad är det egentligen han vill förutom att säga nej till regeringens förslag? Det är viktigt att ni från oppositionen nu börjar lämna besked. 76 () replik: Jag kommer inte att vara personlig. Jag är vald för ett parti av människor som tycker att det vi presenterar är vettigt. Det jag däremot är orolig för är att den nuvarande regeringen har passat på att luta sig tillbaka och hoppas att man kan låtsas att vara i opposition. Det är jag som ställer frågorna, och det är som ska försöka att svara på dem. Jag kan inte låta bli att ta upp frågan om brott och straff. brukar vi framför allt i vissa borgerliga medier hånas för att vi tar upp exemplet , men jag måste göra det. och särskilt delstaten har västvärldens hårdaste straff för våldsbrott. Livstidsstraff och till och med dödsstraff väntar dem som döms för grovt våld, dråp och mord. Ändå toppar delstaten år statistiken för just de brotten. sade inte att dessa höga straff löser alla problem. Men någonstans där balanserar vi på en väldigt tunn linje. Vi måste se helheten och hur vi kan jobba brottsförebyggande. Vi måste se de sociala sidorna av frågorna. Framför allt får vi inte göra detta till populistiska utspel bara för att det råkar blåsa åt ett visst håll de senaste tio eller tjugo åren. Vi måste se vad det egentligen handlar om. När jag frågar om de grundläggande frågorna: Finns det vetenskapliga bevis för att detta fungerar? får jag inte något riktigt svar. Han gör mer ett konstaterande att det inte bara är fråga om det, att vi måste justera här och där, vrida på någon ratt så att det blir en finjustering. Jag måste ändå ställa frågan: Finns det vetenskapliga bevis för detta? 77 () replik: Jag kan konstatera att dessa slutsatser är vi och Socialdemokraterna väldigt överens om. Vi ska ha en proportionalitet i ett rättssystem. Det måste fungera, och straffen måste vara överblickbara. Vi tror inte att man kan ta bort straff. Vi tror inte heller att de löser några problem. Det är ett ganska vanligt retoriskt trick att försöka hävda att det är forskning utan att nämna någon som helst källa. Nämn någon källa som visar på att vi löser någonting genom att ta bort straff. Det är inte någon som heller tror på den delen. Sedan kan man hänvisa till , , eller vad som helst. Men befinner vi oss i och har ett europeiskt rättssystem som ytterst vilar på romersk rätt och tysk rätt. Vi har utformat ett relativt gemensamt nordiskt rättssystem. Jag tror att man ska akta sig väldigt noga för dessa jämförelser. Låt oss försöka hålla oss till fakta. Du kan gärna titta i rättspraxisgenomgång och konstatera att det normala straffet för grov misshandel jag antar att du känner till vilket allvarligt brott det är mot någons liv och hälsa är 16 månader. Anser att det är korrekt? Du kommer inte undan. Även du som folkvald måste svara på frågor. Du är ingen åklagare. 78 (): Även om de rödgröna partierna försöker börja med att gardera sig kan jag inte låta bli att fundera efter att ha lyssnat så här långt i debatten om det verkligen är tre partier Socialdemokraterna, som vill samarbeta. Jag ska tala mer om detta . Dagens lagändringar i 3, 9 och 29 kap. är viktiga. Det är en tydlig markering av vad vi som lagstiftare och medborgarnas företrädare tycker om allvarlig brottslighet. Jag tänker inte så mycket på uppdelning av brottet grov misshandel till brotten grov misshandel och synnerligen grov misshandel. Jag tänker egentligen inte heller på de höjda minimistraffsatserna för grov utpressning och grovt vållande till annans död. Jag tänker framför allt på den generella straffhöjningen för allvarliga våldsbrott när gärningen har inneburit väldigt allvarliga ingrepp på någons liv, hälsa och trygghet, det vill säga mycket svåra skador. Jag tänker också på att de försvårande och förmildrande omständigheterna ska ges ett ökat genomslag vid straffvärdesbedömningen. Organiserade, systematiska och särskilt planerade brott ska ses som ytterligare en försvårande omständighet i jämförelse med enstaka impulsbrott. Jag tänker vidare på att återfall i brott ska beaktas i skärpande riktning när man bestämmer straffet i domstol. Den som fortsätter att begå brott även efter en tidigare dom och avtjänat straff får helt enkelt räkna med ett betydligt hårdare straff än den som begått ett brott . Särskilt förslagen om större genomslag för förmildrande och försvårande omständigheter och att det ska vara större skillnad mellan förstagångskriminalitet och återupprepad brottslighet är någonting som vi i har drivit . Det känns bra att vi nu tar viktiga steg framåt för att få en bättre nyansering i bedömningen av straffvärdet vid olika typer av allvarliga våldsbrott. Där vill jag börja med att hålla med det som , Socialdemokraternas företrädare i den här debatten, sade om nyansering. Det tycker jag är viktigt att betona. Däremot hade samme fullkomligt fel när han påstod att några partier inom allianssamarbetet drabbas av samarbetet. Att vi får kompromissa är alldeles självklart. Men det fungerar inte så att det skulle vara någon som drabbas och någon annan som skulle vara vinnare. Vi är alla vinnare, och vi får igenom de frågor som vi driver. Jag kan berätta att det inte är speciellt svåra kompromisser. Jag kan också berätta för att jag ganska ofta här i kammaren berättar vad vi i skulle vilja göra ytterligare utöver de förslag vi lägger fram. I det här fallet skulle jag kunna berätta att vi i har lagt fram förslag som ett särskilt barnmisshandelsbrott. Vi vill även ha ett speciellt barnfridskränkningsbrott. Hade varit här i kammaren lite oftare när vi i justitieutskottet debatterar hade han upptäckt det. Men tyvärr är frånvaron mycket stor. Det är intressant att konstatera att Socialdemokraterna håller med oss i Alliansen i alla de förslag som vi har presenterat och som vi kommer att fatta beslut om . Det finns två reservationer från Socialdemokraterna om stalkningslagstiftning, vilken är på väg, och en om synnerligen grov våldtäkt. Om synnerligen grov våldtäkt skulle jag i princip kunna säga samma sak som . Det är ett förslag som vi får återkomma med. Jag vill inte på något sätt avfärda det, det är möjligt att det dit vi ska gå. Men just nu pågår en utvärdering av de förändringar i sexualbrottslagstiftningen som gjordes 2005. Att i det här skedet ge ett tillkännagivande till regeringen när regeringen redan har tillsatt en utredning som ska titta på det verkar vara en något konstig ordning. Även om Socialdemokraterna i det här skedet verkar stå för Alliansens politik står vi ändå inför stora frågetecken om vilken politik som de rödgröna vänsterpartierna står för. Det handlar inte om att vi bekymrar oss speciellt mycket för vad De rödgröna gör, men vi tycker att medborgarna har rätt att få veta vilken politik ni kommer att föra om det skulle gå så illa att det blev regeringsskifte efter valet . Det är för medborgarnas skull, de har rätt att få veta. Jag har läst de tre rödgröna partiernas motioner, och jag måste säga att det är osannolikt svårt att hitta en minsta gemensam nämnare. Den minsta gemensamma nämnaren hamnar väldigt långt bort. och är kritiska, som vi hört , till regeringens förslag. går till och med så långt att de i sin motion hävdar att höjningen av straffen på det sätt som vi föreslår är allvarlig för rättstryggheten och rättssäkerheten i vårt land. Socialdemokraterna å andra sidan inte bara går med på de förslag vi lägger fram utan lägger dessutom fram förslag på ytterligare skärpta straff. När man läser vidare i kritik mot förslagen ser man att de säger det har vi hört framföra här att det inte finns någon erfarenhetsmässig bevisning för att det finns något behov för höjda straffskalor. Jag vill vara tydlig med att jag inte heller tror att fängelse i sig gör att kriminella blir laglydiga, men fängelsestraffet är ändå nödvändigt som straff för grova brott. Den som kränker en annan människas liv genom på det sätt som en grov misshandel innebär ska få ett hårt straff. Det enda straff vi har i vår straffskala som är tillräckligt ingripande är fängelsestraffet. Jag måste få ställa en följdfråga: Om inte tycker att det finns någon erfarenhetsmässig bevisning för behovet att höja straffskalorna, har då hittat någon erfarenhetsmässig bevisning för att dagens straffskalor är alldeles rätt? Eller ska det kanske vara lägre straff? Är det detta ni menar? Det vill vi gärna ha svar på. Vill ni sänka straffen? Vill ha lägre straff för allvarliga våldsbrott? Vill ha lägre straff för allvarliga våldsbrott? Vill den rödgröna oppositionen, regeringsalternativet, ha lägre straff för allvarliga våldsbrott? Detta måste ni ge svar på, inte till oss i Alliansen utan till medborgare. De har rätt att få veta före valet . Jag måste ta upp ytterligare en fråga kring motion med anledning av propositionen om skärpta straff. Jag läste den tidigare, och jag fick läsa den för att förstå. Jag tror fortfarande inte att jag har förstår, och därför måste jag ställa en fråga. Först skriver att de inte delar uppfattningen att allvarlig brottslighet försvinner med högre straff. Nej, den uppfattningen delar vi alla. Frågan är: Vem har påstått att brottsligheten skulle försvinna? Sedan fortsätter , och jag citerar: Vi menar att allvarlig brottslighet kan stävjas och trygga medborgare skapas genom konkreta åtgärder mot brottsoffers rädsla och upplevelse av kränkning. Vad betyder det? Vilka konkreta åtgärder mot brottsoffers rädsla och upplevelse av kränkning kan stävja allvarlig brottslighet? Menar ni att det är brottsoffers rädsla och upplevelse av kränkning som är problemet och som ska åtgärdas? Jag skulle gärna vilja ha en förklaring av det påståendet. Jag vill avsluta med att säga för att det inte ska vara någon missuppfattning att hårdare straff, den skärpning av straffskalorna som vi kommer att fatta beslut om , inte är någon universallösning som får brottsligheten att försvinna. Det kanske gör att någon tänker efter ytterligare en gång, men framför allt är det en fråga om moral och rättvisa. Den som förstör en annan människas liv ska inte kunna fortsätta att leva som om ingenting har hänt , vilket det ofta blir när straffet ligger runt för grov misshandel. Det är rättvist; begår man så grova brott mot en annan människa ska man få ett hårt straff. Det är för mig rättvisa. Sedan måste vi även jobba med andra typer av påföljder, och det är något som tar upp. Men fängelsestraffet är trots allt det enda straff som är tillräckligt ingripande som påföljd för den här typen av mycket grova brott. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 79 () replik: Tack, , för ditt anförande! För en gångs skull var inte så mycket på tapeten, utan nu var det andra bullar i ugnen. Man får också tacka er för att ni ombesörjer så mycket för oss tre. Ni är så eniga på er sida att man kan förvänta sig att ni fyra partier tillsammans går ut i en gemensam valplattform. Tydligen tycker ni lika om allting. Man kan fråga sig varför ni ska heta olika saker. Kanske ska det heta 1, 2, 3, 4 i stället? Du säger, , att det här inte är någon universallösning, och det är ungefär vad utredaren kommer fram till. Han kan inte påvisa att de förslag som ni har på något sätt skulle minska brottsligheten. Det blir lite märkligt. Jag har en ganska konkret fråga. Man ser i Alliansen inte att kriminalvården behöver mer pengar. Ni påstår i talarstolen att det här är nödvändigt och att det ska vara en strängare syn fast man inte kan påvisa hur det kommer att bli i verkligheten. Er uppfattning är att det här ska få verkan. Då undrar vi i oppositionen: Varför är det inga mer pengar till kriminalvården? Det är överbeläggningar . Det varslar om. 80 () replik: Jag måste börja med att upprepa en av de saker jag sade tidigare. Vi bryr oss inte speciellt mycket om De rödgröna och är inte speciellt måna om er. Det vill jag inte påstå att vi är. Däremot är vi måna om svenska folket. Vi tycker att det är rimligt att de som ska lägga sin röst vet vad de röstar på. Man röstar på olika partier, absolut. Om vi tydligt säger att vi ska samarbeta i en viss regeringsformation, som vi i Alliansen under den här mandatperioden har visat att vi klarar av alldeles utmärkt och som De rödgröna säger att de ska göra nästa mandatperiod, är det rimligt att väljarna får veta vad det är de röstar på. Därför har vi redan nu presenterat ett alliansprogram för rättsväsendet, ett nästan 60-sidigt dokument, om vad vi vill genomföra på rättsväsendets område under nästa mandatperiod. De rödgröna vänsterpartierna har inte ens tillsatt en grupp för att komma med förslag. Vi förstår varför. Det är därför att ni vet att ni inte kommer överens. Ni ställer frågan: Vad har vi för bevis för att högre straff på något sätt skulle vara bättre? Då frågar jag: Vad finns det för bevis för att dagens straffnivåer är de alldeles rätta? Eller menar och att det skulle kunna vara så att ni ska sänka straffen? Det kanske ni tycker är den rätta vägen att gå. Ni skulle dessutom spara massor med pengar inom , om det är det som är det viktiga. Om jag snabbt ska säga något om beläggningen i Kriminalvården är det att det är bra mycket bättre nu än det var under den förra mandatperioden då det ofta var över hundra procents beläggning. Det är klart att det är oerhört svårt att beräkna hur beläggningen kommer att bli framöver i Kriminalvården, men finns det behov som behöver uppfyllas för att Kriminalvården ska fungera kommer vi att lösa det också. 81 () replik: Visst, , ska man rösta på olika partier, men dina väljare kommer ju att rösta på samma parti, för ni kommer att tycka exakt samma sak, om jag uppfattade det rätt. Det är så att vi är ett vänsterparti, vi är ett miljöparti och vi är socialdemokrater. Hade vi tyckt samma sak hade vi tillhört samma parti. har varit uppe i talarstolen och sagt att vi kommer att få kompromissa, precis som har fått göra, speciellt när det gäller integritetskränkande lagstiftning. Jag tycker att man bör vara lite försiktig. Företrädare för socialdemokratin har också stått i denna talarstol och varit ytterst tveksamma till om det här förslaget kommer att minska brottsligheten. Så är inte fallet enligt all forskning. tog också upp hur det ser ut. Man vill inte gärna ta skräckexemplet . Där har man dödsstraff, livstidsstraff och generellt hårdare straff, men det leder inte till minskad brottslighet. Då måste man väl ändå ta sig en funderare på om det är den här vägen vi ska gå. Man måste ställa sig den frågan. Jag tror, , att en stor del av det man behöver göra är att vidta förebyggande åtgärder, till exempel att minska de ekonomiska klyftorna. Vi vill ju minska barnfattigdomen. Vi vill minska socialbidragstagandet, som har ökat under era . Det finns också en annan viktig sak och det är alkoholpolitiken. Den har ju blivit liberal så att det bara fladdrar om det. Ni vill tillåta gårdsservering av vin och så vidare. Vi måste tänka efter. Det har kommit en undersökning som påvisar att man blir väldigt aggressiv av alkohol. 82 () replik: Ska jag hinna med allt får jag prata snabbt. Det är precis som säger att man behöver kompromissa. Det är det vi gör inom Alliansen också. Skillnaden är ju att vi i förväg berättar hur vi kompromissar och vad vi kommer överens om. Vi presenterar det i ett gemensamt program. Det ni säger är: Rösta på oss så berättar vi i efterhand! Efter valet ska vi berätta hur vi kompromissar. Det är klart att det är stor skillnad mellan våra partier också. Jag nämnde barnmisshandel och barnfridskränkning som brottsrubriceringar som vill införa. Det har inte jag fått igenom i alliansprogrammet . Men jag fortsätter att jobba på det. Och det är klart, om blir större har vi också större möjligheter att genomföra vår politik. Det är ganska logiskt. Återigen vill jag säga att vi genomför de lagändringar som vi kommer att rösta om för att nyansera straffskalan bättre. Det är alltså på precis samma sätt som tidigare beskrev det. När straffskalan för grov misshandel utformades med ett till fängelse var det nog inte en enda som tänkte sig jag vet inte, men jag skulle inte tro ens vänsterpartisterna att nästan alla grova misshandlare skulle hamna allra längst ned på straffskalan och att den övre hälften i princip aldrig skulle användas. Det är faktiskt så det ser ut. Det är därför vi nu behöver förändra straffskalan. Det är ju det medlet vi som lagstiftare har. Vi ska inte, kan inte och får inte gå in och ändra praxis. Vi kan ändra lagstiftningen. Det gör vi nu därför att vi menar att det finns fall av synnerligen grov misshandel som också måste ge längre straff. Det är därför vi gör den här förändringen. Vi menar också att upprepad brottslighet måste ge ett större genomslag. Vi menar att de försvårande omständigheterna att det är fråga om organiserad och planerad brottslighet ska ge ett högre straff än tillfällighetsbrott och slumpartad brottslighet. Det är viktiga förändringar. Jag förstår att vi inte kommer att komma överens med , men det tråkiga är att ni inte ens kommer överens mellan de rödgröna partierna. 83 (): Generellt sett är längre och hårdare straff ingen effektiv lösning på problemet med brottsligheten. Det är vi alla överens om här. Men det finns skäl att se den organiserade brottsligheten som ett undantag. Jag tycker att vi i den här debatten alldeles för lite har lyft fram just den organiserade brottsligheten. Gentemot den här gruppen kriminella finns det anledning att tro att ett längre straff, kombinerat med vård naturligtvis, skulle kunna vara klart brottsförebyggande genom att de personer som det handlar om faktiskt blir frihetsberövade. De kan inte begå brott när de är inlåsta. Risken för brott utförda av dem minskar på så sätt. För detta talar en skärpt straffskala för dem. Det finns utrymme för att väga in om det aktuella brottet har varit en del av den organiserade brottsligheten. Men det här behöver göras ännu tydligare. Det ska ges ett längre straff än när i och för sig lika grov brottslighet begås men utan koppling till organiserad grov brottslighet. Vi har ju hört i justitieutskottet hur polisen arbetar effektivt för att komma åt den grova organiserade brottsligheten. Rättsväsendet måste också bli tydligare med vad som gäller. får man straffrabatt om man begår många brott, och man blir regelmässigt villkorligt frigiven när man har avtjänat två tredjedelar av sitt fängelsestraff. Det menar vi inte är att vara tydlig. Vi säger också från sida att den som inte är svensk medborgare och begår ett grovt brott ska kunna utvisas, vilket det rutinmässigt inte yrkas på . Samhället måste vara ännu tydligare än med att visa att den organiserade brottsligheten är grövre än all annan brottslighet. Det är därför som den systematiskt organiserade och planerade brottsligheten ska ge ett längre straff. får man i svenska domstolar straffrabatt om man begår många brott. Den negativa drivkraften måste minska. Återfall i brott ska också ses som en försvårande omständighet och ges ett skärpt straff. Det här är också sådant som tas upp i regeringens proposition och som vi naturligtvis står bakom. Svensk straffrätt och påföljdsbestämning är till allra största delen gärningsorienterad. Det innebär alltså att straffet bestäms med utgångspunkt i den enskilda brottsliga gärningen. Därför talar mycket för att just återfallsbrottslingar ska få en förstärkt straffskärpningsgrund, eftersom de har valt att inte återanpassa sig utan i stället fortsätter med sin kriminalitet. Det är väldigt otäckt med den här så att säga kriminella livsstilen därför att den ofta går i arv, från far till son, ibland från mamma till dotter. Man lär sig att leva på ett visst sätt. Hur vi ska komma åt den här kriminella livsstilen är en fråga som vi måste tackla. Här måste, som också var inne på, de sociala myndigheterna göra stora insatser genom att försöka lyfta bort de ungdomar som är i riskzonen i kriminella familjer. Jag vill nämna att också många ratt- och drogfylleribrott begås av samma person gång på gång. Det är inte ovanligt att en individ har varit lagförd för tiotals rattfylleribrott. Det är oacceptabelt att en person om och om igen kan begå sådana här brott utan att påföljderna skärps. Därför måste straffskärpningsgrunderna tydliggöras och skärpas när det gäller upprepad brottslighet, inte minst när det är samma typ av brott som begås. De här personerna är farliga både för sig själva och för andra. Därför bör de få behandling eller tvångsvård än vad som är fallet . Det, herr talman, är också ett skäl till att vi behöver längre straff. Med de korta strafftider som tillämpas har det visat sig att det inte går att införa effektiv behandling. Kriminalvården är ju inte bara straff. Det är också väldigt viktigt att man får vård och behandling. Det här har vi märkt också när det gäller kvinnor i kriminalvården. I den studie som justitieutskottet har gjort kan vi se att de i allmänhet finns ganska korta tider i fängelse. Det gör att man inte hinner fullfölja de behandlingar man påbörjar därför att de sitter inne så . Detsamma gäller våldsbrottslingar, sexualbrottslingar och andra samhällsfarliga personer som begår nya brott. Skyddsvärdet för gärningsmannen, som rimligen inte kan må bra av sitt beteende, måste man utgå från, och för potentiella brottsoffer växer med antalet återfall. Inte minst för att förbättra möjligheterna till rehabilitering och återanpassning bör återfall i brott betraktas som en starkare straffskärpningsgrund. Därför, herr talman, är det välkommet att regeringen vill att det förtydligas att återfall i brott ska beaktas vid bestämmande av straff. Välkommen är också den reformering av straffmätning som syftar till att höja straffen för allvarliga våldsbrott och grovt vållande till annans död. Just våldtäkt och grov våldtäkt är exempel på brottstyper som utgör de allvarliga våldsbrotten och där straffmätningen bör kunna bygga på det nya förslaget. Regeringen kommer med fler förslag när det gäller skärpningar, bland annat för män som förföljer, misshandlar och hotar kvinnor. Jag ser också fram emot det förslag som kommer att lämna . Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 84 () replik: Eftersom det var en folkpartist som pratade tänkte jag att det vore bra att ställa en fråga som jag har funderat länge på. De funderingarna har resulterat i frågan. Om man tittar på Brottsförebyggande rådets uppgifter när det gäller brott som har begåtts av ungdomar visar det sig att de har minskat . pratade mer om den organiserade brottsligheten men nämnde inte så mycket en fråga som har blivit känt för. Att ungdomsbrottsligheten minskar är inte enbart ett svenskt fenomen. Liknande utveckling ses i andra länder, inte minst i våra nordiska grannländer. I har en statlig utredning granskat frågan och funnit att det inte finns fog för att tala om en ökning av ungdomsbrottsligheten utan snarare tvärtom. Trots detta beslutade den danska högerregeringen i en uppgörelse med främlingsfientliga att sänka straffbarhetsåldern till . Man kan fråga sig hur detta kan hända, och frågan är egentligen inte så svår att besvara. Saknas vilja och intresse för all forskning och erfarenhet kan man strunta i att kunskapsbasera kriminalpolitiken. Vi vet att bestraffning i rättslig mening inte påverkar unga människor positivt. Vi vet också att väl utprovade och kunskapsbaserade tidiga insatser inom bland annat socialtjänst och skola i samarbete med andra myndigheter är den enda effektiva metoden att förebygga och undvika allvarlig brottslighet och andra sociala problem. Min fråga till är: Vilken ingång har man haft i de här frågorna när det gäller skärpta straff?