prot · GY0922 · 2010-11-26 00:00:00 — Det är klart att denna ordning syftar till att väga av dem i fall där de inte alldeles är uppenbart förenliga. Jag vill säga till dagens interpellant och meddebattörer att jag har stor respekt för deras engagemang för förnybar energi. Jag vill också skjuta in att det i debatten inte får framstå som att detta bara handlar om en allmän obstruktion utan grund i flygsäkerhet och ett reellt försvarsintresse från Försvarsmaktens sida. Det frågan handlar om är i stället att komma fram till en bra avvägning i hela vårt samhälle. För det har Försvarsmakten det utpekade ansvaret att tillföra riksintresset försvar, och sedan finns det en instansordning som har att väga av samtliga intressen mot varandra. Sedan vill jag återigen säga till interpellanten och meddebattörerna att jag tycker att det är väldigt bra att Försvarsmakten till själv och utan politiska påtryckningar har kommit fram till en reducering av stoppområdena. Det möjliggör en enklare avvägning mellan de olika intressena på många håll i landet. Det är också så att det på ett antal platser fortsatt finns mer omfattande stoppområden, vilket enligt Försvarsmaktens uppfattning grundar sig till exempel på en betydande flygverksamhet, som i de områden vi här diskuterar. Det finns alltså reella intressen, och vi har en instansordning som är till för att väga av dem. 10 (C): Ja, Försvarsmakten har nyanserat sig något från av yta, motsvarande , . Det är väl bra. Försvarsministern har dock inte kommenterat det faktum att man fram till har accepterat alla vindkraftverk. Plötsligt dyker det upp en med militär precision satt fyramilsgräns. Är ett vindkraftverk planerat innanför den gränsen går det inte längre att bygga. Det är denna omsvängning som är gåtfull för oss, som behöver analyseras och som inte finns i andra länder. Vi tycker att Försvarsmakten har tagit i alldeles för mycket. Jag hoppas att Försvarsmakten lyssnar och kan mjuka upp sin inställning i denna fråga. Om man vill ha en bättre process vad gäller länsstyrelsernas och kommunernas handläggning av frågan, är det inte enklare att tillskriva kommuner och länsstyrelser och be dem att rätta till detta i stället för att överklaga allting och aktualisera rivning? ska spegla verkligheten i vårt land. Finns det till exempel allvarliga spänningar mellan två viktiga riksintressen där massor av förnybar energi och nedlagda kostnader står mot plötsligt uppflammande försvarsintressen med många miljarder för skattebetalarna i potten bör denna verklighet lyftas upp till debatt i riksdag. Det är därför jag har ställt denna interpellation. Jag vet att försvarsministern måste väga sina ord på guldvåg eftersom den rättsliga tvisten mellan dessa riksintressen kan komma till regeringen för avgörande. Jag står fast vid att jag tycker att det inte går att förstå hur Försvarsmakten har gjort denna 180-gradiga omsvängning från att tidigare acceptera allt och inte acceptera något inom . Det är fel att så utnyttja sin ställning i med vetorätt. Jag hoppas slutligen att regeringen och inte minst försvarsministern noga följer frågans utveckling och gärna tar initiativ till en dialog mellan berörda myndigheter och intressenter. Tack för debatten, herr försvarsminister! 11 Försvarsminister (M): Jag vill hävda att det inte riktigt är så som sade att Försvarsmakten har accepterat hela vägen och ändrat sig. Grunden till att Försvarsmakten nu överklagat är nämligen att myndigheten själv anser att den inte varit tillfrågad i många fall. Det är grunden för överklagandet. Hur de hanterar detta är helt deras eget beslut, och det förekommer säkert att det har varit helt olika i olika fall. Detta är dock vad de själva anför som grund för att de överklagat i ett antal olika fall. Jag vill också bara nämna att det är så att Försvarsmakten nu använder mindre yta i än kanske . Det beror på att flygverksamheten är koncentrerad till flottiljer i , och och sedan helikoptrar i , där också finns. Det är alltså ett mindre antal flottiljer än tidigare, vilket innebär att den yta som är berörd torde vara mindre . Dessa frågor är så klart svåra. Det är nämligen helt centrala intressen som har olika uppfattningar och olika intressen i detta fall. Det är oerhört angeläget att utbyggnaden av förnybar energi och vindkraft fortgår i vårt land. Det är en del av vår framtid och verkligen en del av regeringens ambition. Det är också på det sättet att Försvarsmakten har ett legitimt intresse av och ett uppdrag från riksdag och regering att värna riksintresset försvar. Där ingår flygsäkerhet, där ingår att sensorer fungerar och där ingår att man ska kunna öva lågflygning. Det innebär att man i vissa delar av vårt land, som , där det bedrivs flygutbildning, behöver lite extra rum för att kunna öva visuella inflygningar och liknande. Det finns alltså rimliga, grundläggande intressen för försvaret att värna. Det viktiga är att det blir en bra sammantagen avvägning i beslutsprocessen så att samhällets olika intressen kan fungera tillsammans. Denna ambition hoppas jag att Försvarsmakten kommer att arbeta vidare med framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:55 om byggande av hyresrätter 12 Statsrådet (KD): Amineh Kakabaveh har frågat mig dels om jag är beredd att ta initiativ så att lagens krav om att varje kommun ska planera bostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder bättre uppfylls så att kommunerna verkligen vet vilket boende invånarna efterfrågar och till vilka hyror och kostnader, dels om jag är beredd att lägga fram ett program för ökat byggande av hyresrätter till rimliga hyror, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka ungdomars och studenters möjlighet till förstahandskontrakt till rimliga hyror. Att ha tillgång till en egen bostad är ett grundläggande behov för alla människor. För att detta ska kunna bli verklighet för alla krävs väl fungerande bostads- och byggmarknader. Alla boende- och upplåtelseformer har sin plats på en fungerande bostadsmarknad. Hyresrätten är den upplåtelseform som bäst svarar mot behoven hos de hushåll som inte vill eller inte kan betala en kapitalinsats. Detta innebär också att det är en utmärkt boendeform för den som vill kunna flytta med förhållandevis kort varsel. Hyresrätten har därför stor betydelse även för rörligheten på arbetsmarknaden och tillväxten. Ett led i arbetet med att förbättra hyresbostadsmarknaderna är den nya lagstiftning kring allmännyttan och hyressättningen som beslutade om och som träder i kraft . Det nya regelverket har brett stöd i och skapar därför långsiktigt stabila spelregler på denna marknad, vilket också skapar bättre förutsättningar för nyproduktion. Regeringen avser också att förbättra möjligheterna till olika former av till- och frånval, vilket också kommer att göra hyresrätten mer flexibel och attraktiv. När det så gäller Amineh Kakabavehs första fråga vill jag inledningsvis framhålla att det redan åligger varje kommun att planera bostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder. Kommunerna ska också främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Jag har inte för avsikt att verka för att skärpa denna lagstiftning, eftersom den redan är tydlig med vilket ansvar kommunerna har. Däremot lämnar lagen öppet för kommunerna hur de ska arbeta för att uppfylla sitt ansvar. Kommunerna ser alla olika ut med helt olika förutsättningar och behov. Det är dock rimligt att staten på olika sätt stöder kommunernas möjlighet att uppfylla lagens krav. Av bostadsförsörjningslagen framgår även att ska lämna kommunerna i länet råd, information och underlag för deras planering av bostadsförsörjningen. Regeringen har också uppdragit åt att i sin tur stödja länsstyrelserna i detta arbete. Jag menar därför att staten har tagit uppgiften att stödja kommunerna på allvar. Det kan dock finnas anledning att se över om detta arbete i sin tur kan förbättras. Jag vill dock betona att detta inte på något vis ändrar min uppfattning om att det är kommunen som själv, utifrån lokala förutsättningar, ska hantera det ansvar som kommunen har vad gäller bostadsförsörjningen. Man ska också hålla i åtanke att god tillgång till ändamålsenliga bostäder och lokaler är en nödvändig förutsättning för tillväxt och välfärd. Hur den kommunala processen för planläggning och byggande bedrivs är en viktig faktor för effektiviteten i samhällsbyggandet, inte minst för bostadsförsörjningen. Enligt den nya plan- och bygglag som träder i kraft ska kommunens översiktsplan ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Av översiktsplanen ska det framgå inte bara hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras utan också hur den ska användas. Med detta nya regelverk blir det lättare för kommunerna att använda översiktsplanen som ett levande instrument, vilket underlättar för dem att uppfylla sitt ansvar enligt bostadsförsörjningslagen. Vad gäller Amineh Kakabavehs andra fråga om ett program för ökat byggande av hyresrätter till rimliga hyror är det uppenbart att det är nya subventioner som efterfrågas, vilket återigen skulle fjättra bostadsbyggandet till statliga bidrag och villkor. Bostadsbyggandet är enligt alla prognoser på väg upp efter nedgången som orsakades av finanskrisen. Nyckeln till ett ökat byggande av bostäder som innebär boendeutgifter som hushållen upplever som rimliga ligger i förbättrad konkurrens inom byggsektorn och ökat utbud av mark som är tillgänglig för och planlagd för bostäder. Under den förra mandatperioden påbörjade regeringen ett arbete tillsammans med aktörerna i byggsektorn för att pressa ned byggpriserna, och som jag tidigare nämnt träder en ny plan- och bygglag i kraft . Detta är uppgifter som det är angeläget att arbeta vidare med just för att skapa förutsättningar för byggandet av fler bostäder, också hyresrätter, som är överkomliga för vanliga hushåll. Den tredje frågan handlar om ungdomars och studenters möjlighet till ett förstahandskontrakt till rimliga hyror. Det är självklart att även ungdomar och studenter har behov av en bostad till en kostnad som är rimlig i förhållande till deras disponibla inkomst. Det finns dock inga särregler för dessa grupper när det gäller förstahandskontrakt. Det som kan vara en nackdel för dem är deras ofta låga inkomster och det faktum att många ungdomar saknar fast anställning. Det instrument som beslutat om under den förra mandatperioden, och som kan vara till hjälp för ungdomar, är möjligheten till hyresgaranti, något som det vore önskvärt att fler kommuner använde sig av. För att skapa möjligheter att bygga fler och billigare bostäder för unga har regeringen också för avsikt att förenkla byggreglerna. Exempelvis skulle nuvarande detaljkrav om storlek och olika utrymmens avskiljbarhet kunna begränsas beroende på vilken målgrupp bostäderna riktar sig till. Studenter är en mycket rörlig grupp, som flyttar till en universitets- eller högskoleort för att under en trots allt begränsad tid bedriva studier, varefter många flyttar vidare. Den lösning som traditionellt finns och som det funnits bred enighet kring är studentbostäder, vilket innebär att det finns en separat bostadsmarknad för studenter så att man kan flytta till studieorter utan att konkurrera på den reguljära bostadsmarknaden. En kompletterande möjlighet, inte minst av brist på lämpliga bostäder, är att hyra i andra hand, ibland som inneboende. För att öka utbudet av sådana boendemöjligheter har vi redan tidigare höjt schablonavdraget från till för privatpersoner som helt eller delvis hyr ut den egna bostaden. I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare höjning av schablonavdraget vid sådan uthyrning till . 13 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vill först tacka statsrådet för svaret. Det är positivt att höra att regeringen har åtagit sig uppgiften att stödja kommunernas bostadsförsörjning och vill följa upp lagstiftningen och se över om arbetet kan förbättras. Men statsrådet hänvisar i sitt svar till en ny lagstiftning om hyresförhandlingar och allmännyttan samt ökade subventioner till uthyrare av bostäder. Det enda vi vet när det gäller ny lagstiftning är kraven på kraftfulla hyreshöjningar. De kommunala allmännyttiga bostadsbolagen ska ha marknadsmässig avkastning, vilket naturligtvis leder till ökade hyror. Ökningen kommer att ligga mellan enligt prognosen. Privata hyresvärdar är offensiva. Kraftigt höjda hyror leder inte till ökat utbud av hyresrätter för vanliga inkomsttagare. Det är svårt för dem att betala de höga hyrorna. Tror verkligen den borgerliga regeringen att höjda hyror ska leda till fler hyresrätter med låga hyror? De offentliga subventionerna finns för att kommunala allmännyttiga bolag ska ha lägre hyror och kostnader. I gårdagens Metro refereras till en färsk rapport från analysföretaget . Där menar man att ungdomar behöver små och billiga hyresrätter, men problemet med nybyggda lägenheter är att de blir alldeles för dyra. Höga hyror leder till att äldre inte har råd att flytta till nybyggda lägenheter enligt analysföretaget . Det är tyvärr inte något nytt. För högerregeringen är brist på tillgång på billiga hyresrätter inget problem. Högerregeringens linje i bostadspolitiken vilar på en enda vision. Man hänvisar till att öka byggandet av bostadsrätter och småhus. Har man inte råd att äga sitt boende hänvisas man till andrahandsboende. Vi behöver i stället investeringsstöd för att bygga billiga hyresrätter, kommunala allmännyttiga, som är till nytta för allmänheten med tanke på de bostadssociala behoven. Högerregeringen avskaffade förra mandatperioden investeringsstöd till hyresrätter. Detta ledde till att nyproduktionen minskade kraftigt redan före finanskrisen. Kostnaderna för byggande av hyresrätter har dock varit lägre än kostnaderna för bostadsrätter, detta enligt en promemoria från . indikatorer visar att byggandet av hyresrätter minskade redan innan finanskrisen slog igenom. Av prognos framgår att byggandet av hyresrätter med högerregeringens politik fortsätter att vara på låg nivå. Fokus i regeringens politik är fortfarande på byggande av bostäder med krav på kapitalinsatser samt på en ökad andel av sekundär bostadsmarknad, det vill säga främst andrahandsuthyrning. 14 (M): Den politiska uppfattningen ska inte styra den bostadspolitiska inriktningen mot vissa boendeformer. Det är här alliansregeringen skiljer sig mycket från oppositionen, och då kanske framför allt . är det parti som utifrån politisk grund anser sig veta vilken boendeform som ska vara bäst för människor. Det är inte vår utgångspunkt, utan vår utgångspunkt är att människor ska bestämma själva. Det spelar ingen roll vad jag eller någon annan har för uppfattning om vilket som är det bästa boendet. Det är inte säkert att det jag tycker är bäst är det bästa för andra. Därför gäller det att skapa förutsättningar för bostadskonsumenterna att göra de val som de önskar i olika skeden av livet. Många har sagt att det har byggts för lite i . har det producerats ungefär hälften så många bostäder per capita i som i våra nordiska grannländer. Då kan man fråga sig vad det beror på. Vi har haft en socialdemokratisk regering som senaste perioden satt vid makten , under förrförra mandatperioden. Då fanns det här problemet , men man gjorde inte någonting åt det. Vad berodde problemet på? Jo, man hade inrättat bland annat ett omfattande system med snedvridande bostadssubventioner. I Socialdemokraternas, och budgetmotion i vilken mån de står bakom den vet jag i och för sig inte; det är möjligt att de har olika uppfattning såsom det framgått på annat håll handlar det i huvudsak bara om fyra olika typer av investeringsstöd. Det intressanta i sammanhanget är att inget av de investeringsstöden inriktar sig mot bostäder för ungdomar. Det behövs ett bostadsbyggande som är större i största allmänhet. Det behövs också fler hyresrätter. Men det är inte vi politiker som ska avgöra exakt vilka boendeformer som ska tillskapas, utan vi ska skapa förutsättningar för människor att välja de former för sitt boende som man önskar. Vi har också andra problem. Vi vet efter tidigare jämförelser att byggkostnaderna i ligger väldigt högt, högre än genomsnittet i EU. Det kan finnas olika förklaringar till det, men det är nog ändå orimligt att byggkostnaderna här är så pass mycket högre. Byggkostnadsökningen var, enligt , inom EU, medan den i låg på . Det här är också kopplat till att bostadssektorn har varit reglerad genom en mängd olika subventioner. Vad regeringen gjorde under förra mandatperioden var att lägga om bostadspolitikens inriktning för att få ett förbättrat funktionssätt på bostadsmarknaden, just därför att hushållens behov och önskemål skulle vara styrande för hur bostadsbeståndet skulle utvecklas. Ett led i detta är den nya lagstiftning som både ministern och Amineh Kakabaveh var inne på. Den är också en viktig pusselbit för att få en fungerande bostadsmarknad. 15 Statsrådet (KD): Jag delar Amineh Kakabavehs oro för situationen på bostadsmarknaden. Vi ser att det finns bostadsbrist i oerhört många kommuner i och inte minst i storstadsområdena. Vi ser dessutom en risk för att ungdomars möjligheter att få tillgång till bostad kommer att försämras när allt fler ungdomar kommer upp i den ålder då de söker en egen bostad. Det här är ett jätteproblem. Då är frågan: Vad är lösningen på problemet? När man tittar tillbaka är det som sade: har vi byggt kanske ungefär hälften så mycket som våra nordiska grannländer , ! Det finns något strukturellt och systematiskt fel i svensk bostadspolitik under gångna år. Vi ser hur byggpriserna har stigit mycket snabbare än inflationen och priserna i allmänhet. Ett bekymmer som vi i måste fundera kring är vad det är som gör att vi inte får en långsiktigt högre nybyggnadstakt i ? Då kan man kasta in bidrag för att försöka dopa marknaden , styra lite grann och kanske få upp siffrorna något ett enskilt år. Men historien visar att det bara skapar större problem långsiktigt, därför att det gör att marknaden inte vad det är för spelregler som gäller. Man anpassar sig till regler, och man bygger inte långsiktigt. Vi måste alltså jobba på bred front. Här måste kommuner, självklart den privata sektorn och också staten hjälpas åt att skapa förutsättningar för en betydligt högre nyproduktionstakt . Men vi måste också se till att vi utnyttjar det bestånd vi har och att människor använder ytor effektivare. Ett sätt kan vara, om man vill bo kvar i sitt hus när barnen är utflugna, att med hjälp av exempelvis ROT-avdrag bygga om så att man kan hyra ut en övervåning eller liknande till exempelvis en student. Det är också ett viktigt inslag i detta. Det är inte det enda inslaget men ett viktigt inslag. Då är frågan: Är förslag till lösning att vi ska gå tillbaka till ett system med en allmännytta som troligtvis skulle innebära att vi skulle få begränsningar från EU på oss och få en situation som i , att vi måste sätta ett inkomsttak för dem som ska bo i allmännyttan? En del av de problem som vi brottas med nu när vi ska rusta upp de stora miljonprogramsområdena beror på att vi har haft ett hyressättningssystem som inte har fungerat. Det gör att bostadsbolagen inte haft ekonomiska muskler eller inte skrivit av fastigheterna i den takt som är önskvärd för att kunna ha råd att investera i nyrenoveringar. Vi har alltså haft långsiktiga systemfel i svensk bostadspolitik som vi betalar priset för. Den nya lagen är beslutad i bred enighet här i . Jag vill påminna kammaren och Amineh Kakabaveh om att hennes rödgröna kompisar i och Socialdemokraterna har varit med på den här lagstiftningen. Då får vi också se nödvändigheten av att vi får en tydligare lagstiftning för våra kommunala bostadsbolag som bygger på att de ska jobba efter långsiktiga, affärsmässiga principer. Det innebär inte att de ska göra maximal vinst vartenda ögonblick. De ska jobba på ett sunt affärsmässigt och långsiktigt sätt. Hyresförhandlingssystemet är också ett nytt system som skapar en kultur av samarbete mellan fastighetsägarna, de kommunala bostadsbolagen och . Deras framförhandlade hyror blir styrande för hyressättningen och hur man ska tolka bruksvärdet, inte bara vad de kommunala bostadsbolagen säger i ett visst ögonblick. Jag tror att den modellen har goda förutsättningar att skapa en långsiktigt god utveckling på hyressidan. Men det är klart att det är ett förhandlingsspel som pågår mellan olika intressenter. Och vi ska nog, på samma sätt som vi är lite kyliga inför vad som händer på arbetsmarknaden när förhandlingar påbörjas, vara lite kyliga och se vad som händer när krutröken lagt sig och man har kommit fram till ett resultat. Jag förutsätter att , fastighetsägarna och de kommunala bostadsbolagen tar sitt ansvar för att vårda den uppgörelse som finns och ser till att vi får hyressättningar som mer riktar in sig på bostadens bruksvärde, läge och standard. Jag hoppas att man vårdar den uppgörelse vi har så att vi får goda förutsättningar också för ett ökat hyresrättsbyggande. 16 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är glädjande att statsrådet håller med mig om att det finns ett problem, och det är inte bara vi i som står i kammaren och påstår det. Det gör också studentkårerna runt om i landet. SFS har just kommit med en ny rapport . Alla som jobbar med ungdomar och arbetslösa, inom utbildningsväsendet, och , har sagt till politikerna: behöver billiga bostäder och små bostäder. Vi vet att det finns prognoser som visar att mer än 640 000 ungdomar mellan kommer att efterfråga ett eget boende. Mer än 260 000 kommer snart att efterfrågas. Och det finns ett stort behov redan. Det är ett faktum att i , och kan inte folk köpa sina lägenheter. Den moderata representanten säger att det handlar om människors vilja. Det är självklart att alla människor vill ha en bostad, men alla människor är inte välbeställda som vi politiker eller ledande moderatpolitiker som kan köpa. Det är bara så. Vi vet att de äldre inte har råd. Man har sänkt pensionerna, ungdomarnas löner sänks, studenternas studiemedel höjs inte. Ändå höjs hyrorna , och det är orimligt för många att betala. delar oron med SFS, , och . Det finns olika pressmeddelanden från om att byggandet av bostadsrätter har tagit fart igen. byggdes endast 5 900 hyresrätter, endast 7 000, medan antalet bostadsrätter är mycket högre, och det kommer att bli ännu fler. Vi i har självklart satsat. Vi vill ha ett flera miljoner högre investeringsstöd till kommunerna för att stödja dem att bygga fler hyresrätter men också ROT-avdrag för att renovera och bygga flerfamiljshus och kollektivhus för de äldre. Läs den rödgröna överenskommelsen och budgetmotion, där vi föreslår de här sakerna som faktiskt inte finns med i regeringens budget! I så fall är siffrorna mycket lägre. Ministern själv är orolig över situationen och uppmanar kommunerna att åta sig uppdraget att göra det som regeringen vill. Men frågan är om investeringsstödet är tillräckligt för att de ska bygga billiga och små bostadsrätter. 17 (M): Vi är nog ganska överens om att det har byggts för lite i , men vi är inte överens om vad det har berott på och framför allt inte om vad som ska göras åt det. Att människor vill välja själva hur de vill bo innebär inte att alla vill bo i Amineh Kakabavehs bostad. Den bostad man vill bo i kanske ser annorlunda ut. Alla vill inte heller bo i normalhyresrätt, utan man vill välja själv. Vi har haft en finansiell kris och en internationell lågkonjunktur. ser vi en uppgång i den ekonomiska utvecklingen, och byggandet tar fart. Att i ett sådant skede späda på med olika typer av snedvridande bostadssubventioner något som har skapat de problem som vi har haft på bostadsmarknaden är närmast som att bota ett benbrott med ett slagträ; det är nog ingen som tror på det riktigt. Den långsiktiga affärsmässigheten hos de kommunala bostadsaktiebolagen är viktig av det skälet att även privata fastighetsägare har ambitionen att bygga hyreslägenheter.