prot · GX0985 · 2010-03-10 00:00:00 — tycker jag att det är dags att sansa sig, ta det lugnt och låta titta på denna fråga så att de kommer fram till någonting. Jag tror alltså att detta kommer att lösa sig. Jag är alldeles övertygad om att det löser sig. Jag tror inte att det är ett så stort problem. Du tycker inte om det. Nej, fine, du har reserverat dig. Det är din rättighet att göra; det är klart att ni får reservera er. Vi tycker inte lika här. Det är bara att konstatera det. Sedan är läget som det är, vi får titta på det, och blir det så här. 143 PER ÅSLING (c): föreslår ett tillkännagivande att se över och belysa förutsättningarna för slopandet av fastighetstaxeringen av bostäder. Vi kan väl konstatera att just frågan om fastighetsskatten har varit flitigt debatterad och att den var en av de dominerande frågeställningarna valrörelse. Debatten har kretsat mycket kring den avsaknad av legitimitet som fastighetstaxeringen hade. Från sida ifrågasatte vi fastighetstaxeringen med dess områdesindelningar och belägenhetsfaktorer samt svårigheterna att överklaga beslut. När alliansregeringen förändrade fastighetsskatten till en avgift, vilket var en riktig åtgärd, såg vi det som viktigt att ägare till fastigheter med låga taxeringsvärden inte skulle drabbas extra hårt. blev det en sänkning av uttaget av fastighetsskatten från till , vilket var en del av garantin för att den regionala obalansen inte skulle slå igenom. För att uppnå denna effekt fordras någon form av fastighetstaxering. Låt mig konstatera att de inslag som tidigare upplevdes som icke-legitima nu i stort sett har försvunnit. Detta skulle givetvis tala för att någon form av fastighetstaxering skulle finnas kvar. Inom skattegrupp har vi analyserat frågan och kommit fram till att det nu efter en mandatperiod är angeläget att göra en översyn och förändra den taxeringsmodell vi har. vill att en ny modell garanterat ska minska de regionala obalanserna. Det är budskapet vi har som medskick till utredningen, och vi kommer givetvis att bevaka detta ställningstagande i utredningsarbetet. I kan jag tydligt se den regionala obalansen mellan tillväxtområden som till exempel Åre och kommuner som och där man definitivt inte har samma utvecklingskraft. Den skillnad i den nedre delen av betalningsskalan som finns anser vi ska beaktas även . Låt mig avslutningsvis konstatera att skatteutskottets förslag till tillkännagivande är ett utredningsuppdrag. Med de synpunkter jag har fokuserat på i detta inlägg yrkar vi från bifall till utskottets förslag till beslut. 144 (): Som bekant reformerades bostadsbeskattningen . En avgift fick ersätta den statliga skatten. Anledningen till reformen var bland annat att det gamla systemet med fastighetsskatt upplevdes som orättvist samt att konsekvenserna var godtyckliga och svåra att förutse för de boende. Den egna bostaden är för de allra flesta människor en långsiktig investering och något som de äger och förvaltar . Därför är det oerhört viktigt med långsiktiga och stabila spelregler som gäller . Med den införda kommunala avgiften tog alliansregeringen ett stort och viktigt steg i rätt riktning. Det var en viktig reform som genomfördes. Reformen har skapat förutsättningar för stabilitet, rättvisa och förutsägbarhet för många människor. Dock finns brister i nuvarande taxeringssystem, och det finns riksdagsmotioner där dessa tas upp och där det också föreslås förändringar. Jag tror att problemet till stora delar beror på att den gamla modellen, där basen för fastighetsbeskattning är kopplad till taxeringssystemet, fortfarande hänger med. Taxeringsvärdet fastställs på rent fiktiv väg genom att exempelvis se på vilka försäljningspriser som har varit i ett visst område. Det kan bli stor osäkerhet i bedömningen och värderingen om det bara sker ett fåtal försäljningar inom ett visst område. I extremfallet kan en enda bostadsförsäljning bli styrande för taxeringsvärdet på alla fastigheter. Skatten för familj kan alltså bli högre när grannfamiljen gör en bra husaffär och flyttar. Det gamla system som finns, med en skatt som är knuten till taxeringsvärdet, bör ersättas med ett system med någon form av indexuppräkningsmodell. Det är bland annat detta en utredning bör titta på, så att vi kan lösa de tekniska problem som naturligtvis finns och hamna rätt med en ny modell. För att återgå till själva taxeringen, hur det är och hur den går till: Organisationen har pekat på detta, och man har tagit fram uppgifter om alla de felvärderingar taxeringen har givit i genomsnitt per hus i det gamla, schabloniserade massvärderingssystemet. Felen vid taxering av obebyggda tomter hävdar man är . Sex av tio tomter har alltså fått för höga taxeringsvärden. pekar på att uppemot 100 miljoner kan sparas av offentliga medel. Dessutom kan byråkratin minska. Vi kan nog alla vara överens om att hanteringen och blankettskrivandet blir mindre för alla oss medborgare. Vi hävdar att det således finns starka skäl att skyndsamt se över det gamla systemet med fastighetstaxeringen och slopa fastighetstaxeringen på bostäder. Då kan vi ta ytterligare ett steg för att förbättra och skapa ett ännu mer rättvist och långsiktigt hållbart avgiftssystem för bostadsfastigheter. Även i denna fråga finns en klar skiljelinje mellan alliansen och de rödgröna. De rödgröna vill hålla kvar vid det gamla systemet, som är ett slumpmässigt fastighetstaxeringssystem. Vi vill utreda och tänka nytt i den här frågan. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 145 (): Riksdagskolleger och åhörare! Den här diskussionen har till stor del handlat om uttagsskatten, och även jag tänkte ägna mitt anförande åt den. Frågan om uttagsskatt för vindkraftskooperativ har varit aktuell ända sedan beslutade att tillämpa den redan befintliga lagstiftningen för kooperativ näringsverksamhet också på vindkraftskooperativ. tolkning kom 2008; jag tror att det var . Till en början var diskussionen inriktad på uttagsskattens vara eller icke vara. Efter oppositionens uppgörelse för finns det dock inget riksdagsparti som anser att det är möjligt att undanta vindkraftskooperativ från uttagsskatt. Oppositionens reservation går alltså inte ut på att söka undanta vindkraftskooperativ från uttagsskatt, utan reservanterna vill att regeringen ska tillsätta en utredning som exempelvis kan titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativets utdelning. Mer konkret än så är man inte från oppositionens sida. Skrivningarna i skatteutskottets majoritetstext går ut på att med bistånd från ska analysera vad som är marknadspris för vindkraftskooperativ. Det som står mot varandra är alltså två varianter av att utreda marknadsprisfrågan. tycker att det är bra att och analyserar vad som är marknadspris för ett vindkraftskooperativ. Parallellt med detta arbetar vi i regeringen, som ett av regeringspartierna, för att hitta en lösning som helt neutraliserar effekten av uttagsskatten för vindkraftskooperativen. Vår lösning, som presenterade tidigare i debatten, har arbetats fram i nära samarbete med vindkraftskooperativen och går ut på att alla kooperativa företag ska ges möjlighet att välja om man vill göra det schablonavdrag som bara kan göras på omsättningen. Man ska alltså kunna välja att göra det även på insatt kapital. Det innebär att förslag är en generell alternativregel där alla kooperativa företag kan välja om man vill placera sitt schablonavdrag på omsättning eller insatt kapital. Och eftersom det är en generell regel får vi inte problem med statsstödsreglerna. är det bara vindkraftskooperativ som har ett extremt förhållande mellan insatt kapital och omsättning som egentligen kommer att ha någon nytta av alternativregeln. Effekten av det förslag som vi arbetat fram blir att uttagsskatten för vindkraftskooperativen neutraliseras. Vi har exempel från som lyfts fram tidigare i debatten. De har lagt in detta förslag i sina räkenskaper, och effekten av uttagsskatten blir då noll. Den kooperativa vindkraften är viktig för att få en folklig förankring av vindkraftsutbyggnaden generellt sett. Det är således viktigt att den kooperativa vindkraften får växa och utvecklas. Därför förordar vi ett snabbspår i stället för att dra frågan i långbänk. Oavsett vad man tycker om en statlig utredning tar den tid. Vi har ett konkret förslag och även en möjlig lösning som vi direkt lägger in i regeringsarbetet. I debatten har och även andra tolkat det så och anslutit sig till vårt förslag, vilket är välkommet. Det behandlas dock inte här eftersom nu behandlas ett motionsförslag; detta kan kännas lite förvirrande för den som följer debatten. Oppositionen får gärna ansluta sig till förslag när det väl ligger på bord. Det kan gå snabbare än vad någon anar. Låt oss titta på vad reservationen från oppositionen handlar om. Där finns en del fluffiga formuleringar utan någon som helst konkretion beträffande vad man vill utreda. Det bidrar inte på något sätt till att komma närmare frågans lösning. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (). 146 () replik: Jag trodde att även skulle tala lite grann om tonnageskatten. Jag lämnar det därhän, eftersom jag inte hinner ta upp det. Jag skulle vilja koppla tillbaka till ett tidigare replikskifte. Vad är det vi ska titta på i utredningen, frågades det. Det som hade som grund för sitt beslut angående marknadsvärdet var att hänvisa till 61 kap. 2 § inkomstskattelagen. Där definieras det marknadsvärde som ligger till grund för beräkningen av uttagsskatt när det gäller vindkraftskooperativen. fördes en diskussion om vem det är som ska göra det, om det är eller någon annan. Det är naturligtvis regeringen som initierar översynen av vår lagstiftning, och det är förstås det vi menar i vår reservation. Här får regeringen gå in och titta i inkomstskattelagen. Det tycker jag är viktigt att slå fast. Jag hör att säger vår lösning. Vems lösning avser han? Är det och lösning eller är det alliansregeringens lösning? Vad syftar vår lösning på? Vem är det gör sig till tolk för i den här frågan? 147 () replik: Låt oss börja med frågan vems lösning det är. har tillsammans med ett flertal vindkraftskooperativ jobbat fram en lösning. Jag presenterar alltså en lösning som tagit fram och som vi som regeringsparti nu driver inför kommande budgetförhandlingar. Anslutningen i dagens debatt gör mig mycket förhoppningsfull inför budgetförhandlingarna när det gäller att hitta en lösning som gör att det också blir en alliansgemensam politik. Det vore synd att som reservationen föreslår begrava frågan i en utredning och därmed dra den i långbänk när vi i stället söker en snabblösning. Det tycker jag vore mycket mer konstruktivt. Vi vet alla att statliga utredningar tar tid. Därmed kommer vi in på detta med marknadsvärde. Som jag tolkar definitionen av det skatterättsliga marknadsvärdet är det alltså det värde som uppstår om vindkraftskooperativet säljer el på marknaden. Det är det skatterättsliga marknadsvärdet. Min bedömning är att det är viktigt att analysera vad marknadsvärdet är för att komma ifrån fluktuationerna i Nordpools prissättning. Analysen att det som vindkraftskooperativen tar ut är marknadsvärde bygger på att det insatta kapitalet är extremt stort i förhållande till omsättningen. Den analysen har också nationalekonomen som tidigare lyftes fram i debatten gjort. Det är det vi har sökt lösningen på. Det är just det vårt förslag går ut på. 148 () replik: Jag har hävdat att det är bedömningen av marknadsvärdet som är det centrala i den här diskussionen. Vi är alla överens om att vi naturligtvis måste ha en uttagsbeskattning för att beskattningen ska kunna vara likformig. Det är bra att vi slår fast det. vid har menat att det pris på el som vindkraftskooperativen tagit ut uppfyller kriterierna för ett marknadsmässigt pris. Att då se över lagstiftningen som reglerar detta är en ganska vettig åtgärd. Det blir lite förvirrande när jag lyssnar på . Vad vi har att ta ställning till här är antingen betänkandetexten eller reservationen. Här kommer ytterligare ett moment, och det är vårt, läs , förslag som egentligen inte finns annat än i någon bubbla som far omkring. Det blir en väldigt konstig diskussion. Jag vet inte riktigt hur ni tänker. Är det meningen att ni ska komma med ett färdigt förslag som ska kunna klubbas i , kanske i samband med vårbudgeten, ett förslag som inte bereds och utreds utan bara något slags quick fix apropå att vara populistisk i frågor? Jag menar att frågor måste beredas och att vi måste tänka igenom dem. Jag är övertygad om att detta kan gå ganska snabbt om vi får makten efter höstens val, mycket snabbare än om frågan ska överklagas och dras i långbänk. Vi har två förslag att ta ställning till, men förordar ett tredje som egentligen inte finns med i betänkandet. 149 () replik: I en vårbudget, som är det vi har närmast, aviserar man skatteförslag. Man lägger inte fram skarpa förslag. Det vet både och jag. Jag tycker att särskilda yttrande är väldigt ärligt och tydligt. Det lyfter fram att uttagsbeskattningen är ett nödvändigt inslag i skattesystemet och så vidare. Det är jätteviktigt. Och det är uppenbart att linje i oppositionen även här har fått sin tolkning, eftersom har drivit frågan att helt undanta uttagsbeskattningen för vindkraftskooperativ. Så ska ha all heder för det särskilda yttrandet. Självklart måste ett lagförslag beredas och aviseras i vårbudgeten innan det blir ett lagförslag i höstbudgeten. Men det som reservationen pekar på är en större utredning. kommer tillbaka till detta med marknadspris. Om man ska göra ändringar i inkomstskattelagen, ska man då göra en ändring som specifikt pekar på marknadspris för just vindkraftskooperativ? Då är det återigen fråga om att söka speciallösningar, och ni pratar i er reservation om just speciallösningar för vindkraftskooperativen både när det gäller marknadspris och när det gäller avdragsmöjligheten. Vi har pekat på en generell lösning just för att inte hamna i konflikt med statsstödsregler. Det är skillnaden. Vi har som regeringsparti inte ägnat så mycket tid åt att prata utan åt att söka lösningar, och dessa kommer vi att presentera . Om jag får travestera bioreklamen kan de komma i ett betänkande nära er fortare än vad ni tror. 150 () replik: Det är lite sorgligt att vi ska behöva ha hela den här debatten när det verkar som att i alla fall och oppositionen är ganska överens. Vi ser två spår, antingen att se över frågan om marknadspris eller att se över frågan om kooperativ utdelning. Det är också det som vi har gett uttryck för i vår reservation. Däremot står det i majoritetstexten i betänkandet att man utgår från att kommer att informera bättre om reglerna. Skarpare än så står det inte. Det är klart att man kan hoppas att de utifrån detta kommer att ta det här på allvar, fixa snabbspår och se till att vi har ett förslag på bordet här i före , för det är då propositionerna ska komma som ska klubbas innan stänger för sommaren. Det kan man ju hoppas, men jag tror inte att det funkar så. Jag tror att vi som lagstiftare måste vara tydliga och sätta ned foten genom att i ett tillkännagivande ge ett uppdrag till regeringen att se över den här frågan. Man behöver inte nödvändigtvis begrava den i en lång utredning. Man kan absolut ge ett uppdrag till om man tror att det är den mest framkomliga vägen. Men att bara utgå från att kommer att lösa frågan känns väldigt svajigt. Sedan hoppas jag givetvis att ska få framgång i budgetförhandlingarna. Men med tanke på vår finansminister hårdnackade motstånd i den här frågan tror jag att det skulle underlätta om man hade ett tillkännagivande från i ryggen. Vi kommer givetvis att rösta för vår reservation där bland annat idén om kooperativ utdelning finns med. Om ni också röstar för den blir vi ju fler, och då kanske till och med lyssnar. 151 () replik: Det är bra att vi är överens om det som till för sedan förfäktade, att man skulle kunna göra undantag för uttagsskatten. Sedan gjorde ni upp och driver inte den linjen längre. Jag tycker att det är bra att vi är överens och att ni inte längre försöker gå in i den där återvändsgränden. Annars hade ni fått problem med statsstödsregler och fått försöka hitta särlösningar för just vindkraftskooperativ. Det är bra att vi är överens om den delen. Det som vi har gjort ända sedan började tillämpa befintlig lagstiftning är att vi har sökt möjligheter att lösa den här problematiken, för vi är överens om att det är ett problem att intresset för att investera i andelar i vindkraftskooperativ har rasat dramatiskt. Men vindkraften totalt sett hade sitt bästa . Det som vi har ägnat vår tid åt är inte att prata utan att hitta lösningar. I er reservation pratar ni om specifika undantag för vindkraftskooperativ, både när det gäller marknadspris och när det gäller just vindkraftskooperativens uttagsbeskattning. Vi har föreslagit en generell regel. tolkar ni in förslag i er reservation, i er utredning, men jag menar att det är en vantolkning. Jag förordar ett snabbspår, att vi kan göra en avisering redan i vårbudgeten och sedan ha en ordentlig lagstiftning . Det du förordar är en större utredning som ska grotta ned sig i marknadspriset. Jag tror inte att det är en framkomlig väg. 152 () replik: Jag tycker att vi i oppositionen själva ska kunna få tolka vad våra reservationer innebär. Om det är så att vi menar att vår reservation innebär en kooperativ utdelning för bland annat vindkraften kanske det kan vara så att det betyder det. Men man kan förstås ha andra idéer. Sedan kan man också titta på det som majoriteten skriver, och det har förstås ni all rätt att tolka. Men vad jag kan se står det någonting om marknadspris där också. I slutänden tror jag att det egentligen handlar om ungefär samma idéer, antingen marknadspriser eller kooperativ utdelning. Frågan är om vi tror att vi behöver ett beslut i för att det ska hända något eller om det räcker med att skriva lite snällt i ett betänkande att vi utgår från att kommer att informera mer. Jag tror nog mer på metoden att faktiskt fatta ett beslut i . 153 () replik: Det är helt rätt. Det är inte vad ni tolkar i er utredning utan vad ni skriver som är det viktiga. Ni skriver om just marknadspris, och det är likadant som det vi skriver om . Ni skriver om specifik uttagsbeskattning för vindkraftskooperativ. Vi har föreslagit en generell regel. Ni är fortfarande inne på särlösningar. Ni kommer att stöta på patrull när det gäller så länge som ni är kvar i särlösningsträsket. Den enda möjligheten att få ett undantag från är att de är så ringa i omfattning. Jag tror att och jag är överens om att vi vill att vindkraftskooperativen ska växa. Vi vill inte sätta ett glastak för vindkraftskooperativen, men det är precis det ni gör när ni fortsätter att söka särlösningar. Jag välkomnar att ni ansluter er till förslag. Det kan komma på bord snarare än vad vi anar. 154 (): är min generösa dag, så jag vill på nytt berömma majoritet i skatteutskottet, den här gången för dess goda smak att komma med ett tillkännagivande om att utreda fastighetstaxeringen med uppgift att helt ta bort den mycket klokt, mycket bra. Det är bra, därför att om man tar bort fastighetstaxeringen har man satt en ordentlig punkt för en skatt som är djupt orättfärdig. I vart fall kommer det med en borttagen fastighetstaxering att bli oändligt mycket svårare att återinföra den. Varför är fastighetsskatten orättfärdig? Om det har det sagts mycket i den här kammaren men inte tillräckligt mycket. Detta skulle kunna upprepas gång på gång. Låt mig peka på några saker. Det första är att den strider mot en grundläggande princip i svensk beskattning. Det är den om likviditet. Skatt ska inte betalas förrän det finns pengar att betala skatten med. Det är en gammal, god, hederlig princip. Den strider fastighetsbeskattningen emot. Fastighetsbeskattningen är godtycklig. Den utgår med olika procenttal beroende på individens förmåga att betala skatten. Dessutom finns det när det gäller själva beräkningen av fastighetens värde inga entydiga enkla sätt att göra det korrekt. Det kan bli lite hur som helst. Men kanske det värsta med fastighetsskatten är att den befäster synen att det inte finns några gränser för statens rätt att ta ut resurser från den enskilda medborgaren. Man kan krypa under skinnet på medborgarna. Man kan plocka pengar från det som står medborgarna närmast, det vill säga det egna boendet. Jag tycker att det är djupt orättfärdigt. Någon skulle kanske invända att jag som är ekonom talar helt emot vad mina ekonomkolleger säger. Ekonomerna säger att fastighetsskatten är alldeles utmärkt. Den är inte snedvridande. Då säger jag att skatt är mycket mer än ekonomi. Hur man tar ut skatt, principerna för det speglar samhällets syn på hur staten ska förhålla sig till sina undersåtar. Vilken respekt vill man visa dem? Oppositionen och de som försvarar fastighetsskatten tycker uppenbarligen att det inte är tecken på bristande respekt när staten gör anspråk på dessa tillgångar som tillhör den enskilda individen. Jag tycker så. Skatt är moral. Fastighetsskatten är omoralisk. Den strider mot de grundläggande principerna inte bara mot likviditetsprincipen förutsägbarhet och likformighet. Den slår på ett sätt som är svåröverblickbart för den enskilda individen. Jag tycker att det var utmärkt att fastighetsskatten togs bort och ersattes med en avgift. Jag ser fram emot en snabb utredning som kommer fram till att också fastighetstaxeringen ska tas bort. Då kommer det att bli väldigt mycket svårare att återinföra den orättfärdiga skatten. I detta anförande instämde (). 155 (): Jag är hemskt ledsen att jag drar ut på denna redan utdragna debatt ännu längre, men jag ska bli väldigt kort. Jag hade ingen chans att fortsätta min replikväxling med när han kom med i mitt tycke ganska allvarliga anklagelser om att inte tar ansvar för sin politik. Jag var tvungen att säga att det gör vi visst. Replikskiftet handlade om diverse skatter på produktion av el som jag hävdade inte skulle ha någon större effekt på elpriserna. Givetvis är jag mycket medveten om att vi har andra punktskatter som mycket väl har effekt på priser. Det är själva finessen att de ska påverka människors konsumtion i en mer hållbar riktning. är tyvärr inte här. Då kan i alla fall alla vi som är här vara överens om att vi i tar ansvar för vår politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Allmänna motioner om mervärdesskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2009/10:SkU28 Allmänna motioner om mervärdesskatt. 156 (): Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU28 som handlar om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Då känns det för mig nödvändigt att starta med en inledning om de ideella krafternas betydelse för vårt samhälle. Det är i mångt och mycket den kamp som människor har fört utifrån sitt ideella engagemang som är grunden i den svenska demokratin. Jag och andra folkpartister bär med stolthet symbolen för den allmänna rösträtten, blåklinten. Vi hade inte varit där vi är om inte de ideella krafterna hade funnits. I har också sociala reformer initierats av folkrörelserna. De ideella krafterna är av fundamental betydelse för det goda samhället. Enskilda människor, grupper och organisationer agerar tillsammans för gemensamma intressen. Alliansregeringen presenterade den första propositionen någonsin som markerade den ideella sektorns betydelse, En politik för det civila samhället, som vi biföll här i kammaren . Det var ett stort och viktigt erkännande av de ideella krafternas betydelse. Målet för allianspolitiken är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del i demokratin. Vi från politiken ska stärka förutsättningarna för det civila samhället. Tusentals människor ställer upp i olika verksamheter där de gör en fantastisk samhällsinsats.