prot · GX09124 · 2010-05-24 00:00:00 — Det är därför vi har lyft upp frågan om att det är så oändligt viktigt att boende för äldre inte bara får bli bra boende för de pensionärer som har mycket pengar, utan att det måste bli bra boende också för dem som har den lägsta pensionen, också för de kvinnor som har jobbat deltid i äldreomsorgen i hela sitt liv och behöver bo någon annanstans när de blir . De frågorna vill jag ställa till . Det är självklart så att jag tycker att styrning av skattepengar ska ske av kommuner och politiskt valda människor. De äldre ska ha stort inflytande över den hjälp de får. Gärna kommunala, gärna kooperativ, gärna ideella organisationer, men varför ska skattepengarna gå till stora riskkapitalbolag och koncerner som har sina kontor på eller ? 59 Statsrådet () replik: Vi har som sagt försökt få fart på byggandet av äldrebostäder, och det handlar inte bara om särskilt boende utan också om trygghetsboende som det nu finns investeringsstöd för från . Där finns det ett väldigt efterfrågetryck, och enligt mina uppgifter är det 90 kommuner som planerar för den här typen av byggnation, vilket är väldigt glädjande och mycket välbehövligt. Investeringsstödet finns just för att få ned produktionskostnaden så att också hyresnivåerna kan bli möjliga för alla att klara av. Det är naturligtvis någonting som vi följer väldigt noga och som vi är angelägna om. Jag tolkar svar när det gäller LOV så att privata äldreboenden kommer att förbjudas om får bestämma i vänsterkartellen vid ett eventuellt regeringsskifte. Får jag då bara upplysa om att en liten undersökning som vi gjorde via som har studerat hur LOV har fungerat i sex kommuner visar att antalet företag inom har ökat med . av dem är fristående och inte dotterbolag eller på annat sätt knutna till en koncern. Det är alltså vårdens medarbetare personalen som både och jag värnar om som startar eget, som prövar vingarna på egen hand, som står på egna ben och tycker att det är roligt att utveckla verksamheten. Det är det här som vill förbjuda. Det var ett bra besked tack för det! 60 () replik: Jag tänkte ställa några frågor till statsrådet som handlar om mat. En av målsättningarna med den aktuella propositionen är att ge våra äldre en större valfrihet och ett ökat välbefinnande. Min fråga är: Gäller utökad valmöjlighet och utökat inflytande även mat och matsituationen för de äldre? Det är välkänt att utvecklingen inom framför allt går mot att allt fler äldre får sin mat i plastlådor som sedan ska värmas i mikron. Min fråga till statsrådet är: Kommer fler äldre inom att kunna välja bort plastlådorna och i stället kunna välja hemlagad och nylagad mat, med hänvisning till värdegrundslagstiftningen och större valmöjligheter, större inflytande och bättre välbefinnande för våra äldre? Blir det någon skillnad? 61 Statsrådet () replik: Det hoppas jag verkligen, för just ordet välbefinnande handlar om att vårdens personal ställer frågan: Vad är välbefinnande för dig? Om jag skulle bo på ett äldreboende skulle jag till exempel önska mig kroppkakor då och då, för det tycker jag är så fantastiskt gott. Den möjligheten att framställa sina egna önskemål och att kanske ha olika alternativ att välja mellan är något som händer i många kommuner i de här undersökningarna vi gör och där det har funnits stimulanspengar för att utveckla just maten och måltidsinnehållet. Det har gjorts ett utvecklingsarbete. Det finns inte på plats överallt, men det här stärker möjligheten och rätten för individen att framställa sina önskemål. I lagstiftningen står det att så långt det är möjligt ska detta efterlevas och efterkommas av kommunen. Problematiken är dock att för en del av de här sakerna, exempelvis när det gäller , kan det behövas olika leverantörer så att man får lite olika saker att välja mellan. skulle gärna få avleverera ett svar här om hur det blir med LOV-lagstiftningen. Håller med om att det som är privat företagsamhet ska förbjudas och inte få finnas till i äldreomsorgen, trots att vi vet att detta skapar konkurrenskraft och utvecklar verksamheten och trots att alltid har talat sig varma för valfrihet tidigare? Jag tror att väljarna och de äldre vill ha besked på den här punkten. 62 () replik: Jag tänkte fortsätta hålla mig till matfrågan. I mitt anförande tog jag upp frågan om det faktum att många äldre inom äldreomsorgen lider av undernäring. Jag hänvisade då till forskning som visar att av alla äldre inom äldreomsorgen är i riskzonen för undernäring. Jag påstod också att sjukdomsrelaterad undernäring är ett vanligt undervärderat och underbehandlat problem. Min fråga till statsrådet är om hon delar den uppfattningen. Jag hoppas att jag får ett jakande svar på den frågan, och i så fall vill jag ge statsrådet möjlighet att redovisa vilka åtgärder hon avser att vidta för att minska risken för att våra äldre ska vara undernärda inom äldreomsorgen. 63 Statsrådet () replik: Jag håller till stor del med om att maten och måltiden är en kvalitetsfaktor där det sker mycket av arbete som måste utvecklas till en helt annan nivå. Maten och det sociala innehållet är de två områden där de äldre själva är minst nöjda. Det betyder att här finns en jättepotential. Ett sätt är att vi har försökt skjuta på med stimulanspengar, och det händer en hel del spännande saker i . Tre Stiftelser har nämnts här, men jag har besökt ganska många äldreboenden där det händer spännande saker. Man börjar laga mer ute på de enskilda enheterna, och de äldre är med i matlagningen. Problemet har varit de som bor kvar hemma och får sin mat hemlevererad. Där sker det alldeles för lite. Jag ser några goda exempel som jag hoppas kan växa, där man med en hemtjänstpersonal eller med någon från väntjänsten lagar mat i ett matlag. Då får man både sällskap och trevligt. Det här är ett jätteproblem, och här vill jag se väldigt mycket mer av kreativitet. Därför kommer vi att fortsätta att stimulera den här sektorn på olika sätt. Min fråga står dock obesvarad, , och jag tycker att väljarna och också kammaren måste få ett svar från på den frågan. Jag upprepar inte hela frågan, men jag förväntar mig ett svar. 64 (-): Värdigt liv i äldreomsorgen är en blocköverskridande, icke partipolitisk självklarhet. Jag upprepar: Värdigt liv i äldreomsorgen är en blocköverskridande, icke partipolitisk självklarhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 7 § Förändringar i studiestödssystemet Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU18 Förändringar i studiestödssystemet (prop. 2009/10:141). 65 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag måste tyvärr, på grund av ett möte, gå när jag har hållit mitt anförande. Att jag inte stannar beror alltså inte på att ämnet inte är intressant. Det är mycket intressant. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3. debatterar vi förändringar i studiestödssystemet. Regeringen föreslår i propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet ett antal godtyckliga förändringar av studiestödet. En av dessa regler gäller , , som ska kunna säga upp studielån för dem som inte återbetalar. Det föreslås också att CSN ska kunna hålla inne utbetalningar eller minska beloppen till dess att beslut fattas. Vi i menar att en av de viktigaste förutsättningarna för att göra kunskap och utbildning tillgängliga för fler människor är ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet för studerande, från vuxenutbildning till universitet och högskola. Studiemedlen är en viktig aspekt som gjort att den sociala snedrekryteringen till högskolan har minskat . För att studiemedlen ska fortsätta att ha denna effekt måste de svara mot de studerandes levnadsomkostnader. anser därför att studiemedlen måste höjas med . Den höjning som högerregeringen genomförde har tyvärr en mycket negativ effekt för de flesta studerande i ett längre perspektiv. Andelen bidrag blir mindre, och lånedelen ökar sedan det moderna studiestödssystemet infördes . ökar avgifterna för dem som betalar tillbaka på studielånet. vill också återställa bidragsdelens andel av det totala beloppet. I den studiesociala kommitténs slutbetänkande Stärkt stöd för studier finns en rad förslag till förbättringar för studerande. Bland annat menar en enig kommitté att studiemedlen behöver höjas med . I förhållande till behovet av en studiemedelshöjning är inget av regeringens förslag till förändringar särskilt akut. Vi i tycker att det är märkligt att regeringen nästan helt bortser från kommitténs förslag, trots ett brett parlamentariskt stöd. För regeringen verkar det vara viktigare att höja fribeloppet så att studerande kan arbeta i stället för att plugga. Men ett höjt fribelopp kan aldrig ersätta höjda studiemedel. För den som studerar på heltid ska arbete vid sidan av studierna vara en möjlighet och inte en nödvändighet. Studerande har olika förutsättningar att arbeta vid sidan av sina studier, och ett höjt fribelopp kommer därmed inte alla studerande till del. Studieort, tidigare utbildning och erfarenheter och brist på kontakter inverkar på möjligheten att över huvud taget få ett arbete. Vissa utbildningar är mer undervisningsintensiva än andra och innehåller fler obligatoriska inslag, vilket innebär att det är väldigt olika hur studerande kan disponera sin tid. Regeringen föreslår vidare att CSN ska få möjlighet att stoppa utbetalningar av studiemedel till dem som det finns misstankar om inte längre har rätt till studiestöd. anser, i likhet med den studiesociala kommittén, att oskyldiga studerande riskerar att drabbas av innehållna utbetalningar och att detta inte är tillräckligt rättssäkert. Vi anser också att de kontroller som görs i samband med ansökan om studiemedel samt möjligheter till återkrav är fullt tillräckligt. Den studiesociala kommittén föreslog dessutom att studiemedel ska betalas ut i efterskott och , vilket skulle innebära färre felaktiga utbetalningar. Därför föreslår vi att avslår propositionens förslag att CSN ska få möjlighet att tillfälligt hålla inne studiestöd eller ge ett mindre belopp. Att studerande som vårdar barn eller anhöriga får möjlighet att få studielånen avskrivna på samma sätt som vid sjukdom har vi inga invändningar mot. Däremot anser vi att karenstiden bör sänkas i stället både vid sjukdom och vid vård av barn eller anhörig. När det gäller prövning av studieresultat är en viktig aspekt i studiemedelssystemet att de studerande ska kunna planera sina studier. Därför behövs det förutsägbarhet och rättssäkerhet för de studerande. Regeringens förslag till nya regler för bedömning av studietakten kommer att minska den flexibilitet som har funnits. Det finns en viktig poäng med regeln om att det räcker att ta hälften av sina poäng för att fortsatt få studiemedel under förutsättning att den studerande har nått upp till ett studieresultat på . Det nuvarande systemet är inte bara mer flexibelt utan också tydligare och lättare att tillämpa än vad en bedömning av varje enskild students särskilda skäl kommer att vara. Det underlag som presenteras i propositionen är dessutom otillräckligt för att man ska kunna bedöma följderna av den föreslagna förändringen. Det saknas bland annat en analys av vad som händer eller kommer att hända med dem som inte beviljas mer studiemedel. Vi tror att det finns en risk att fler kommer att hoppa av sina studier. För att studiestödssystemet ska bli rättvist och därigenom kunna motverka social snedrekrytering på ett bättre sätt behöver det förändras i grunden. vision är därför att införa studielön och jämställa studier med arbete. En investering i studielön åt dem som studerar måste anses vara ekonomiskt och socialt gynnsamt, både för den studerande och för samhället. Det skulle betyda större möjligheter för studerande att få en bra utbildning och öka deras förmåga till ett aktivt deltagande i samhällslivet. 66 (): Vi ska diskutera propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet och två motioner som har väckts. Jag vill börja med att påminna om det som jag hoppas att vi är ense om, nämligen hur oerhört viktiga studier är för vårt samhälle. Det är en enorm tillgång att så många studerar på högskolan och tar ut examen och bidrar med kunskap till vårt samhälle och också bidrar till samhället på andra sätt, genom jobb och så vidare. Det finns många sätt. När det gäller bakgrunden till propositionen är en av de viktigaste sakerna Studiesociala kommitténs betänkande som jag här har med mig. Där finns en avsevärd mängd riktigt bra förslag. Väldigt många av förslagen var vi helt eniga om. Utredningen leddes av den ekonomisk-politiska talespersonen för ett av de partier som ingår i regeringen, men av det hela bidde det i princip en tummetott. Extremt få av förslagen har på något sätt realiserats. I regeringens budgetproposition för höjdes studiebidraget med . Det är bra men på tok för lite. I övrigt finns något litet förslag från Studiesociala kommitténs betänkande med i övrigt inget. Man måste betänka hur situationen är. senast har vi fått en rapport om att över en tredjedel av alla studenter lever i fattigdom. Det är inte rimligt. Vad gör man när man nu lägger fram en proposition om studiesociala frågor? Ja, har man i en proposition lagt fram förslag om en studiemedelshöjning med . lägger regeringen fram ett förslag om att man från och med den 31:a dagen man är hemma för vård av sjukt barn eller av anhörig har möjlighet att få studielånet avskrivet. Vi i tycker att det är ett bra förslag och en förändring som behövs. Vi menar dock att är en . I den här delen borde något ske . Men låt oss vara realistiska och inse att förslaget i princip inte berör någon. Det är extremt få studerande som i är hemma för vård av sjukt barn. Barn är sällan sjuka så länge, vilket är väldigt bra. Barn är sjuka ofta men inte så . Väldigt få människor berörs alltså. Egentligen är detta inte något som vi borde prata så mycket mer om, även om regeringen i sitt pressmeddelande när man lade fram propositionen fokuserade på just detta. Jag tycker också att det är rimligt och att det är en riktig förändring att göra det möjligt att kräva studerande som sedermera bor utomlands på återbetalning av studielån. I vissa fall har man försökt undanhålla staten de pengarna. När man tar lån är det rimligt att återbetala om man har möjlighet att göra det detta i enlighet med de regler som alla får följa. Det som föreslås är bra och ingen stor förändring. I princip är förändringen detta, plus förslaget om att CSN får möjlighet att hålla inne studiemedel vid misstanke om att en studerande inte har rätt till studiemedel. Det stora problemet är kanske att över 120 000 studenter lever i fattigdom, att studenter inte har möjlighet att sjukskriva sig på deltid och att studenter i praktiken inte har några möjligheter att skaffa barn om det inte finns någon annan som försörjer dem. Föräldrapenningen omfattar inte studerande som inte jobbat tidigare och lyckats se till att inte vara borta någon dag från jobb och från studiemedel så att säga. lägger regeringen fram ett förslag om att CSN kan hålla inne studiemedel. Särskilt ironiskt blir det efter de senaste dagarnas debatt. CSN har ju i princip krävt tillbaka studiemedel från människor som studerat på heltid och som klarat alla sina poäng på utbildningen. Ändå krävs de på återbetalning. Jag tror inte att man ska blunda för de signaler som regeringen skickar ut om att det är oerhört prioriterat att komma till rätta med bidragsfusket. Jag håller med om att vi ska komma till rätta med bidragsfusket, men det är knappast det största problemet när till exempel 120 000 studenter lever i fattigdom. Men det är vad CSN nu prioriterar. De känner av klimatet från regeringen och prioriterar att driva in studiemedel från studenter som rimligtvis borde ha rätt till studiemedel. När vi genomför den här förändringen, som gäller från , och om CSN anser att de som studerar exempelvis på och inte har rätt till studiemedel borde misstanken om att man inte kommer att ha rätt till studiemedel rimligtvis omfatta alla som börjar på och . Med de nya reglerna borde man kunna säga: För dem som börjar på och brukar vi dra in studiemedel, så du har nog inte rätt till studiemedel. Redan från början skippar vi att betala ut studiemedel. Detta är en orimlig konsekvens av beslutet och något som aldrig någonsin, hoppas jag, blir verklighet. Ändå måste ta detta på allvar. Vi kan inte bara inrätta nya regler i hopp om att myndigheter inte tolkar dessa i enlighet med hur de tidigare tolkat regler. Vi har inte fått något tydligt besked från regeringen om att något sådant absolut inte ska få förekomma. Regeringen har bara sagt att det verkar orimligt och tycker att man från myndigheterna får sätta sig ned och komma överens. Det är klart att man borde göra det, men detta borde över huvud taget inte vara ett problem. Den som faktiskt studerar på heltid borde ha rätt till studiemedel. När det gäller de signaler som skickas ut samt möjligheten att hålla inne studiemedel kan man fråga sig om problemet med att studenter lever i fattigdom därmed minskar, om studenterna blir rikare när de inte får sina studiemedel trots att de studerar. Så är det rimligtvis inte. Rimligtvis är det inte heller så att de som kommer från studieovana miljöer nu känner sig mer triggade och känner sig säkra på att de klarar att studera vid högskola. I stället är det här fråga om ett förslag som ytterligare undergräver deras känsla av att ha rätt till studiemedel. Det som föreslås är inte rimligt. Dessutom är det en ganska onödig förändring. I stället borde vi i enlighet med förslag som fört fram förut och på andra håll tyvärr inte i samband med det här betänkandet verka för högre studiebidrag. Vi har föreslagit i stället för regeringens . Vi menar att fler studentbostäder borde komma till, att det borde vara möjligt med en rimligare nivå på föräldrapenningen för dem som studerat på heltid samt att det borde vara möjligt att sjukskriva sig på deltid varför det inte finns med i betänkandet förstår jag verkligen inte. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. 67 (): Det svenska studiestödssystemet är generöst utformat. Det ger många personer goda ekonomiska förutsättningar att vidareutbilda sig i . Vi i Alliansen eftersträvar ett effektivt och sammanhållet system som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilda studenten. Systemet måste enligt oss vara långsiktigt, samhällsekonomiskt hållbart, och rättssäkerheten inom systemet måste självklart vara väldigt hög. Det är också därför som det, menar vi, är viktigt att säkerställa att utbetalningar som görs från systemet är riktiga, korrekta, och att lånedelen återbetalas fullt ut. /10 var den totala studieskulden i uppe i . CSN redovisar att av dessa utgörs av så kallade osäkra fordringar. Därför bedömer regeringen att det krävs ytterligare insatser för att upprätthålla den grundläggande princip som vi har: att alla som lånar pengar inom studiestödssystemet ska betala tillbaka de pengar som lånats. Dels för att minska de studerandes skuldsättning, dels för att öka genomströmningen inom högre utbildning genomför nu regeringen ett antal förändringar i studiestödssystemet. Det är det som vi här har att debattera. För det första föreslår regeringen att en möjlighet införs att säga upp studielån till omedelbar betalning detta självklart om låntagaren trots påminnelser och krav inte betalat vare sig årsbelopp eller avgifter. Förslaget i sig syftar till att ge CSN bättre verktyg i sin hantering av obetalda fordringar, och det gäller främst låntagare som en gång har studerat i men sedan flyttat utomlands för att jobba. Studiestöd lämnas med allmänna medel ur den budget vi tillsammans finansierar, och för att kunna fortsätta tillhandahålla ett generöst studiestödssystem för framtida studenter krävs att de studenter som tar lån också betalar tillbaka dem. Utskottet och Alliansen anser därför att det finns skäl att införa en möjlighet att säga upp studielån till omedelbar betalning retroaktivt för alla låntagare. För det andra, fru talman, införs en möjlighet för CSN att besluta att studiestöd får hållas inne eller lämnas med ett delvis lägre belopp , till dess att ett slutligt beslut om rätt till studiestöd har fattats i ett ärende. Detta får man göra endast om det finns sannolika skäl att anta att rätten till studiestöd har upphört eller att studiestödet kommer att minskas. Enligt regeringens mening är det troligt att en möjlighet att hålla inne utbetalningar som med stor säkerhet kan antas vara felaktiga skulle minska antalet felaktiga utbetalningar av studiemedel som det även minskar de studerandes skuldsättning, vilket är till gagn för studenterna. För det tredje anser regeringen att det är angeläget att minska skuldbördan för studenter som försenas i sina studier på grund av vård av sjukt barn eller närstående. En studerande som behåller sina studiemedel han eller hon vårdar ett sjukt barn eller en sjuk närstående person har med dagens regler ingen möjlighet alls att få avskriva sina studielån. Det innebär att en student i denna situation har en mindre förmånlig situation än vad man hade haft om man hade avstått ifrån studier på grund av egen sjukdom. Detta tycker vi inte är rimligt. Enligt Alliansens mening är det viktigt att studier och föräldraskap kan kombineras på ett bra sätt utan att det får negativa ekonomiska konsekvenser . Därför föreslår vi att det ska vara möjligt att skriva av studielån helt eller delvis för den tid man har varit hemma och vårdat sjukt barn eller någon av sina föräldrar. I och med detta ger man studerande med studiemedel samma ekonomiska skydd i dessa situationer som vid egen sjukdom. , fru talman, föreslår Alliansen att framtida studiemedel för studier på eftergymnasial nivå får lämnas till en studerande som har bedrivit studier i normal takt, i stället för som då det baseras på en bedömning av om det är sannolikt att den studerande kommer att slutföra sina studier inom normal tid. Detta är en anpassning som även gäller för andra nivåer i studiesystemet. Sammantaget menar vi att dessa förändringar gör det lättare för CSN att säkerställa att alla lån återbetalas. Det förbättrar studenternas sociala situation, och det minskar studenternas skuldbörda. Det är något vi alla har intresse av. I och med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (). 68 () replik: anförde att det är för att det ska vara rättssäkert som CSN ska få möjlighet att vid misstanke hålla inne med studiemedlet så att det inte ska ske några felaktiga utbetalningar. Då undrar man ju vems rättssäkerhet pratar om. Det är knappast den enskildes rättssäkerhet, eftersom det inte finns möjlighet att överklaga något som de facto är ett beslut, utan det är helt tydligt statens rättssäkerhet att inte behöva betala ut minsta krona till någon som inte ska ha den. Det är utmärkt om staten inte betalar ut pengar till folk som inte ska ha det, och betalas det ut ska det förstås betalas tillbaka. Men vad har vi egentligen för perspektiv? Hur ser detta ut? Vem är det som har möjlighet att faktiskt hävda sin rätt, och ur vems perspektiv pratar vi egentligen om rättssäkerhet? Hur kan det vara så att det när vi pratar om rättssäkerhet på andra områden inte är statens rättssäkerhet vi pratar om utan faktiskt medborgarnas och de enskilda individernas? Är det inte rimligt att det är så även på detta område? Är det inte rimligt att faktiskt inse att detta förslag inte gagnar rättssäkerheten utan snarare undergräver den? Jag skulle också vilja fråga om det inte är så att det faktiskt är ett stort problem att över en tredjedel av alla studenter lever i fattigdom. Och om det nu är ett stort problem, varför har inte regeringen gjort mer för att åtgärda detta? 69 () replik: Först och främst måste jag säga att det är självklart att vi talar om studenternas rättssäkerhet. Jag tror inte att staten vem det nu är som säger sig vara staten anser sig ha något problem med rättssäkerheten i .