prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Därför är det större instabilitet, långsiktigt sett, i den typen av budgetkonsolideringar. Man får helt enkelt använda alla metoder . 64 (): Statsministern har trots allt ställt sig bakom formuleringen att budgetkonsolideringen ska huvudsakligen inriktas på återhållsamhet. Det hade kunnat stå något annat. Jag anser som sagt att det borde vara fritt för medlemsstaterna att själva välja metod inkomstförstärkningar eller besparingar. Jag noterar att som regeringschefer rekommenderar nedskärning av välfärden har toppmötet antagit 2020-strategin, där ett av målen är att åtminstone 20 miljoner människor ska komma ur fattigdom och socialt utanförskap. Är inte, , konsekvensen av försämrad välfärd just ökad fattigdom? Budgetkonsolidering bör ske genom skatt efter bärkraft och framtidsinvesteringar i välfärd och miljö- och klimatinställning. 65 Statsminister (): Den som tappar greppet om offentliga finanser kommer att se försämringar för alla, framför allt för människor som är utsatta och beroende av att kärnan i välfärdsuppdraget fungerar. I har regeringen tagit ansvar för detta genom att se till att vi har ordning i våra offentliga finanser. Vi är inte föremål för underskottsförfarande. Vi är ett av tre ljus som fortsatt lyser i ett mycket mörkt som är präglat av stora nedskärningar. Därför ska naturligtvis inte jag som regeringschef i svara för hur andra, som inte har skött sig som , nu ska genomföra sina budgetkonsolideringar. Jag vill också säga att alternativet inte är att inte konsolidera budgetarna. Det kommer att leda till fortsatt utförsåkning. Det viktiga är att det här nu tas på allvar och kommer på plats. Det kommer dessutom i tiden med den återhämtning som vi ser i den europeiska ekonomin och som är hopp för att vi kan få förstärkning av ekonomier om det genomförs på ett bra sätt. 66 (): Tack, statsministern, för redogörelsen! Jag vill ta upp två ekonomiska frågor en om inkomst och en om utgifter. Först gäller det skatten. I de utkast till slutsatser som vi samrådde med statsministern om föreslogs att skulle tycka att det bör införas en avgift för finansinstitut. Det reagerade samtliga riksdagspartier på och även statsministern. I det som sedan antogs står det att är överens om att medlemsstaterna bör införa system för avgifter och skatter för finansinstitut. Detta med medlemsstaterna är förstås en viktig precisering eftersom det är där som uttagsmakten ligger. Eftersom det har förekommit att regeringschefer har haft andra åsikter än vi härinne vill jag för det första be statsministern kommentera risken för en internationell beskattning, trots att skrivningarna är okej ur vårt perspektiv. Utgiftsfrågan gäller de sparpaket som även nämnde. , den nye premiärministern i , har aviserat sparpaket, tyska och franska sparpaket aviseras och den spanske premiärministern sliter med detta. Hur påverkade sådana sparpaket diskussionerna vid själva toppmötet, och hur påverkar de oss? Vi fortsätter att se effekter av detta, och ekonomiskt är vi ju alla beroende av varandra. 67 Statsminister (): För att börja med den sista frågan: Vi lever i helt parallella verkligheter just . Mina kolleger som är regeringschefer runt om i får svara på frågor om hur skattehöjningarna och nedskärningarna ska se ut. Jag får fortsatt frågor om hur kommande reformer ser ut i . Det är två helt skilda verkligheter. Men det är klart att det inte långsiktigt kan se ut på det sättet. är så pass sammanflätat med de övriga länderna att det är viktigt också för oss hur de sköter sina respektive budgetkonsolideringar och att verkligen kommer ur de problem som finns. Det är mycket kraftiga åtstramningar som görs på för viktiga exportmarknader. Det kan ske en påverkan på svensk ekonomi, men det ska sägas att det förmodligen förstärker förtroendet och dämpar oron som fortsatt finns på den finansiella marknaden. På det sättet är det förhoppningsvis bra. Bankavgiften är vårt svar på att vi inte accepterar upplägget att vinster i finanssektorn hamnar i ägarnas och de anställdas fickor och att man försöker skicka förlusterna till skattebetalarna. Då säger vi att via en bankavgift på omsättning eller risktagande bygger vi upp skyddsvallar så att de med egna avgifter får finansiera sitt eget risktagande och sina egna förluster. Jag har noterat att flera länder nu är intresserade av och tittar på denna svenska lösning, bland annat och också delar av EU. Andra länder meddelar att de inte tycker att det är en god ordning. Vi har infört det baserat på våra erfarenheter. Det är bättre att göra så än att skicka notan till de egna skattebetalarna. 68 (): Det här är ekonomisk-politiskt ganska omfattande slutsatser. Det står väldigt mycket om budgetdisciplin, att det är upp till varje land och så vidare. Det står inte särskilt mycket, om ens något egentligen, om EU:s egen budget som dock processas . Vi samråder om den i närmast . Vi ser att det ibland är lätt för vissa regeringar i vissa länder att tycka att det är jättesvårt att spara men att andra kan betala. Fanns det diskussioner på toppmötet om den uppkommande gemensamma budgeten? Den är en liten del av vår och också andra länders bnp, men budgetdisciplin är minst lika viktig på gemensam nivå som hemma hos var och en för sig. Det finns skäl att vara orolig för att den inte respekteras lika mycket när det är gemensamma resurser. 69 Statsminister (): Det raka svaret är att det inte diskuterades , och vi förutser som vanligt mycket svåra diskussioner kopplade till detta. Vi talar om av EU:s samlade bnp som vi har i budget. Det är ganska betydande resurser. Som svensk ska man alltid komma ihåg, när vi pratar budget, att vi tillhör den lilla grupp av länder som är nettobidragsbetalare till EU:s budget. Därför brukar vi markera återhållsamhet och vara lite försiktiga med att framför allt öka på utgifterna, för det blir annars en liten grupp av länder som huvudsakligen ska öppna sina plånböcker när många andra vill se mer av mottagande, om jag får uttrycka mig så. Därför brukar diskussionerna ofta bli väldigt långa om förslag och teman när det gäller vilka utökade resurser man vill se. Men då bygger det mycket på att det är nettobidragsmottagare som uttrycker detta, dock inte den här gången. Men jag kan försäkra om att i närtid återkommer den här frågan. 70 (): När EU-ministern inför detta toppmöte samrådde med var hon väldigt entusiastisk inför förslagen om att EU ska skärpa sina utsläppsmål till . Hon sade att det är högsta prioritet för den . När jag bad om ett förtydligande sade hon att det ser ut som att det är enklare och billigare än vad man trodde att skärpa utsläppsmålen och att är mycket pådrivande. Det var musik för mina öron som miljöpartist, måste jag säga. När jag sedan frågade statsministern om han tänkte driva den frågan på toppmötet talade han emot förslaget och sade att det var dåligt. Det är allvarligt, inte bara därför att den linje som EU-ministern förespråkar är oerhört mycket bättre än den linje som statsministern förespråkar i klimatfrågan det här är en av de viktigaste klimatfrågorna just nu och kanske avgörande för att få till stånd en bra klimatuppgörelse utan också för att det är mycket allvarligt om statsministern och EU-ministern driver två diametralt motsatta linjer. En av grunderna för att kunna påverka inom EU är faktiskt att ministrarna drar åt samma håll. Jag hoppas på ett förtydligande från statsministern vad det var han drev på toppmötet. 71 Statsminister (): Som jag redogjorde för finns det fortsatt en diskussion inom världssamfundet om vilken strategi och vilken rättslig process som ska användas för de fortsatta klimatförhandlingarna. Det finns de som förordar ett nytt åtagandeavtal i enlighet med Kyoto. Det finns de som tycker att Accord, som vi kom överens om i , är en bra grund, även om det inte finns enhällighet. Andra pekar på att det är FN-systemet med sitt sätt att fatta beslut som måste vara huvudspåret som vi ska följa. Det är väldigt svårt att säga vilket vägval världen kommer att göra. Det har också gjort att förväntningarna har dämpats på vad som är möjligt att åstadkomma nu i . Och många förskjuter redan nu den här processen till 2011 och det möte som förutsätts äga rum i . Vad är grundproblemet? Grundproblemet är att de som vill mycket, länder som , har en minskande påverkan på klimatet och att länder som borde vilja mer och har starkt stigande påverkan på klimatet lägger in veto eller motarbetar ytterligare ansträngningar. Det är i grunden det som gör det här svårt. Vad är då position? Det är den som EU har gemensamt, att fortsatt gäller ett konditionalitetskrav. Ska EU i sina ansträngningar gå upp från ett gemensamt reduktionsmål på ska det länkas till att motsvarande utvecklade länder gör motsvarande åtaganden. Allra viktigast är fortsatt den process som ännu inte är färdig i . Jag försvarar den EU-positionen av det enkla skälet att det är den möjlighet att påverka som vi har. har dock dragit slutsatsen att vi ska ha ett nationellt världsledande mål på 40 procents reduktion och tar ansvar för vår del av klimatbearbetningen. 72 (): Jag mottar med glädje detta extremt otydliga besked från statsministern. I jämförelse med det klara och tydligt negativa beskedet att statsministern var emot den pågående diskussionen om att skärpa EU:s krav, är denna otydlighet en tydlig och klar förbättring , och det tackar jag för. Jag hoppas på ytterligare förbättringar. Jag har en annan fråga. Den handlar om ekonomiska läge. Statsministern skröt ju om som ljuset i mörkret, vilket jag tycker är en överdriven bild av ett land där ungdomsarbetslösheten är den högsta i och läget inte är så våldsamt ljust. Kan inte statsministern erkänna att det känns lite konstigt att säga detta med tanke på att skälet till att har det så bra är att inte är med i ? 73 Statsminister (): Jag ber att få understryka att jag höll mig till offentliga finanser. Om den svenska oppositionen är av en annan uppfattning, att jag felaktigt beskriver läget, ska jag mycket intresserat höra hur det ser ut på riktigt. Jag noterar dock att i vår omvärld har man noterat just detta att och ett litet antal andra länder, och , avviker nära nog helt från den utveckling som nära nog hela övriga är satt i. Kombinerat med stor arbetslöshet, fortsatt växande, har de stora problem med sina budgetar. Vi ska naturligtvis föra den diskussionen. Jag tror inte att det finns något enkelt svar på varför vi i har bättre ordning i våra offentliga finanser. Jag tror att det hänger ihop med flera saker. Jag tror att det hänger ihop med vår arbetslinje. Jag tror att det hänger ihop med att vi har hållit hårt i våra offentliga finanser. Den som försöker hävda att det beror på en enstaka faktor tror jag bör vara något mer ödmjuk. 74 (): Jag tackar för statsministerns redogörelse. Jag välkomnar att förhandlingar inleds mellan och om medlemskap. Vi får se var islänningarna landar . Jag vill också gratulera , som statsministern tog upp, till prestationen att uppfylla kriterierna för anslutning till euron. De väljer att gå med. Vi har en annan diskussion. Men det är väldigt bra att och har en god och välskött ekonomi i dessa mycket svåra tider. Jag vill också ställa en fråga om klimatet, som tog upp. Jag välkomnar verkligen att EU står fast vid sina åtaganden på klimatområdet inför i . EU är ju den främsta pådrivande kraften i världen i den här frågan. Jag känner oro för att den ekonomiska krisen som ju drabbat så många länder i världen, oftast mycket hårdare än kommer att ytterligare försvåra ansträngningarna på klimatområdet. Jag vill ställa en fråga till statsministern inför det kommande arbetet. Jag hoppas att enskilda länder i EU inte börjar svikta i detta. Hur ser statsministern på förutsättningarna i med tanke på den ekonomiska krisen? Jag vill också ställa en kort fråga om den globala transaktionsavgiften. EU ska jobba för en avgift på finansiella institut, som ju har plogat vägen för, och vill sedan undersöka transaktioner. Räcker det inte med avgift på institut? 75 Statsminister (): Det är vår uppfattning att vår stabilitetsavgift är bättre konstruerad för att stärka det finansiella systemet och dämpa osäkerheten än en transaktionsskatt som förmodligen är svår att se global täckning för. Dessutom skulle en transaktionsskatt leda till diskussion om vad dessa intäkter skulle användas till. Det är stor skillnad mellan att införa en skatt som går till statsbudgeten och en stabilitetsavgift som bygger upp fonder som fungerar som skyddsvallar mot risker och förluster. Detta påpekade jag också i mitt anförande. Det beslut som fattade var både historiskt och klokt, nämligen att lova en 20-procentig reduktion av utsläppen inom Europeiska unionen 2020 jämfört med och ett åtagande att gå förutsatt att andra utvecklade delar av världen följde oss i dessa beslut. Detta har, som jag redogjort för tidigare, varit svårt. Inte minst är position fortsatt oklar. Jag ska också ärligt säga att detta kloka beslut har ifrågasatts av en grupp länder inom Europeiska unionen som i princip säger att de har gått med på 20 procents reduktion men om det blir ska frivillighet gälla. Det betyder att vissa länder ska göra åtaganden som andra kan välja bort. Det är läget i , och det är absolut påverkat av budgetproblem. 76 (): Jag hoppas att statsministern och kan få EU att stå fast vid detta och driva på internationellt även i ett läge med ekonomisk kris. Innan statsministern åkte till toppmötet ställde jag en fråga i om och förslag att ett straff för länder som inte sköter sig vore att ta ifrån dem rösträtten inom EU. Statsministern var tydlig med att detta innebär en ändring av och är oacceptabelt. Jag noterar att resultatet är i linje med statsministerns uppfattning, vilket är bra. driver dock på för att EU-länderna ska täta sig. Det gäller särskilda ministerråd och andra saker, även detta förslag. Hur gick diskussionen på toppmötet och i kulisserna om det som driver? Kan statsministern ge oss lite kött på benen? 77 Statsminister (): Som kammarens ledamöter vet föregås ofta dessa toppmöten av diverse förmöten och diskussioner i medierna. Så var det även inför detta toppmöte. Frågan var uppe, men de flesta intog samma position som och ifrågasatte något som skulle bygga på en kommande fördragsändring, givet att vi precis har fått Lissabonfördraget på plats och att det var en mycket omständlig och tidsödande process. Det finns inom det fördrag vi har och de regelverk som finns stora förbättringsmöjligheter. Vi har dessutom konstaterat att de sanktioner och möjligheter som finns de facto inte används. Varför ska vi då hitta på ännu mycket mer politiskt känsliga sanktioner? Vi bör hellre ställa oss frågan hur vi ska kunna använda dem vi redan har. Av denna anledning är arbetsgrupp viktig. Den försöker ställa sig hitom de lite mer långtgående sanktionerna och hitta sätt för hur man med mindre steg och lite mjukare ska få en skärpning av budgetdisciplinen. 78 (): Jag tackar statsministern för återrapporten. Vi står inför många utmaningar. Vi har hört om millenniemålen, klimatförändringarna och den ekonomiska krisen. Något som är extra viktigt är den europeiska pakten för invandring och asyl. I tidningar, till exempel i dagens Metro, kan man emellanåt läsa om hur personer som är på väg till EU tas om hand på ett dåligt sätt. På sin långa färd till EU dukar många under på land eller till havs. De som kommer fram tas om hand i jättelika flyktingläger av varierande kvalitet. Det är viktigt att vi tar hand om dem som kommer till oss på ett humanitärt sätt oavsett om det gäller vidare inslussning i EU eller återfärd tillbaka hem. Det måste göras på ett ansvarsfullt sätt som fungerar för oss och för dem. 79 Statsminister (): Detta var inte uppe till diskussion under toppmötet. Dock är det vår egen svenska EU-kommissionär som har ansvar för just detta. Vår ambition är precis den gav uttryck för, nämligen att vi ska få ett mer rättssäkert och administrativt bättre mottagningssystem i alla EU:s länder. Vi menar att det måste vara paktens mål. Detta har ibland stått i kontrast till diskussioner som inte minst förs av de Medelhavsländer som mer vill diskutera utbyggd kontroll och har ett synsätt där man säger sig stå emot illegal migration. Det finns exempel på detta, men det är lätt att det sker till priset av att asylmottagandet inte sköts på det sätt som det är tänkt. Vår förhoppning är att vi ska få en utväxt av de gemensamma asylsystem som EU har utlovat. Det är som sagt som är högst ansvarig för dessa frågor i kommissionen. 80 (): Jag tackar statsministern för svaret. Det var det svar jag ville ha. Jag känner att är pådrivande i detta och att vi genom vår kommissionär ser till att vara vid fronten. Det är angeläget att påpekar att ett humanitärt omhändertagande är oerhört viktigt, för det är människor vi talar om. 81 (): Min fråga till statsministern gäller hur de så kallade exitstrategierna kommer att se ut inför G20-gruppens toppmöte om finansiella frågor i . Låt mig utveckla det lite. Finanskrisen hanterades med ökade likviditeter med statlig garanti för marknaden och internationella lån för länder som saknade tillräckliga säkerheter. är länder i full färd med att åstadkomma en budgetbalans i statsbudgetarna och därmed säkerställa hållbara offentliga finanser. Kommer de stora likviditetstillskotten med statliga garantier som vi har sett framför allt i att vara kvar på marknaden eller när och hur kommer de att fasas ut? 82 Statsminister (): Detta kommer delvis att diskuteras. Det är viktigt att komma ihåg att i en svag konjunktur använder vi olika typer av stimulanser. Vanligt är att våra riksbanker sänker sina räntor. Det är också vanligt om vi har det utrymmet att vi använder finanspolitiska stimulanser via budgeten. Är det dessutom problem i det finansiella systemet, vilket det var med start och framåt, måste vi späda på likviditeten. I annat fall är det stor risk att likviditeten torkar ut och att det blir implosioner i det finansiella systemet. Vi var mycket nära det . När vi talar exitstrategier handlar det om att ta bort många av dessa stimulanser. Det är väsentligt mycket svårare och mindre populärt än att tillföra dem. När de tillförs tycker alla att det är välkommet, men när de börjar tas bort ur budgetstyrningen tycker alla att det är fel tillfälle. Det är ungefär denna diskussion som pågår . har mycket riktigt konstaterat att det är bland annat dessa diskussioner som ska föras i . Länderna ger lite olika besked. Det kan också växla med majoriteter. förre premiärminister var en stor förespråkare för fortsatta stimulanser. har bytt regering, och tänker de sig budgetkonsolidering. Många tittar också på där omfattande stimulanser fortsatt verkar, vilket leder till mycket stora problem med bland annat landets offentliga finanser. 83 (): Låt mig kort komplettera med att konstatera att budgetåtstramningar ger minskad konsumtion som ger minskad produktion som kan skapa arbetslöshet och förlänga en lågkonjunktur. Indirekt påverkar detta , men framför allt påverkar det de länder i som ska strama åt sina budgetar. Det är motverkande krafter. Hur går diskussionen och vad har för syn i denna fråga? 84 Statsminister (): I läroboken är idén att stimulanserna ska dras tillbaka i samma stund som konjunkturen förstärks. Vi ser nu en återhämtning i världsekonomin. Vi ser till och med väldigt goda tillväxtsiffror i och och en tydlig återhämtning i . I är det väldigt god återhämtning i , men kanske inte riktigt lika bra i övriga . Det är just det som diskussionen handlar om. Är återhämtningen i sig tillräckligt stark för att man ska dra tillbaka många av stimulanserna? Ett annat problem är att länder med mycket omfattande skuldsättning, hög statsskuldskvot, redan har använt en del av sitt säkerhetsutrymme för att möta tidigare kriser. När de tänker sig att fortsatt stimulera ekonomin med växande budgetunderskott skapar det marknadsoro och osäkerhet. Det är bland annat det vi ser exempel på . Det har skett en snabb ökad skuldsättning i EU. är nästan det enda land som går på tvärs och har amorterat på sin statsskuld. 85 (): Statsministern har pratat om klimatfrågan och att det är svårt att driva den på grund av finanskrisen i EU och många andra länder. Statsministern sade att förväntningarna dämpats och att det blir noteringar i stället för stora diskussioner. Det är tragiskt eftersom klimatkrisen antagligen har en mer långsiktig verkan än den nuvarande finanskrisen. Statsministern säger att det kommer upp på höstens toppmöte. Men det kan ju vara samma visa då, att andra tycker sig befinna sig i finanskris eller någon annan kris. Vad finns det för strategi från regeringen för att föra in klimatfrågorna och miljöfrågorna under andra punkter? Jag har förhoppningar om att statsministern gjorde det på det här mötet till exempel där det står smart och hållbar tillväxt för alla. Vi har ju visat att man kan bryta kopplingen mellan tillväxt och ökade utsläpp. Som hänvisade till har EU-ministern sagt att det nu när det inte är tillväxt är billigare om man tror att det är kostnader med att satsa på miljön. Jag skulle vilja ha ett utvecklat resonemang om hur statsministern angriper dessa viktiga frågor så att de kommer med och inte bara blir noterade. 86 Statsminister (): Huvuddiskussionen vid detta europeiska råd handlade om omfattande budgetproblem i och åtgärder för att möta dem samt om den fortsatta finansiella oron. Det var också diskussioner om klimatansträngningar och de fem målen i Agenda . Ett av dem handlar om klimatomställningar. Det finns nu som strukturellt inriktad åtgärd mot 2020. har redan stöd för den klimat- och energiproposition som vi har lagt fram. Där har markerat sin inriktning och lagt fram sina nationella mål som till och med överträffar det som är grund för det gemensamma åtagandet i EU. Vi redovisar också många åtgärder. Mycket av den klimatstyrning som andra pratar om har redan genomfört i flera fall . Det gör att vi är på god väg mot måluppfyllelsen. Problemet är att vårt klot har ett globalt klimathot som vi har gemensamt med andra. Då kan inte ett land som ensamt står för av de globala utsläppen lösa klimathotet. Det måste ske tillsammans med andra och med beaktande av deras ansträngningar. Det är vårt problem. Därför redogjorde jag för att världen inte ens är överens om vilken legal struktur, vilken process, man ska fullfölja. Därför sjunker nu förväntningarna på Cancún- och Mexikomötet världen över. Problemet är fortsatt att vi inte har en tydlig position i , trots att vi hoppades på det. Den finns ännu inte. 87 (): Jag kanske har för stora förhoppningar om vad statsministern kan åstadkomma. När det står smart och hållbar tillväxt för alla tror jag att det innebär något. Att satsa på grön tillväxt kan vara ett sätt att komma ur en finansiell kris. Det kan också öka sysselsättningsgraden. Det var det jag hade en förhoppning om att statsministern skulle säga på toppmötet. Jag förstår att statsministern inte har gjort det och visat på möjligheterna med satsningar på grön tillväxt för att komma ur finanskrisen. 88 Statsminister (): Jag förstår att vi är präglade av den svenska miljön. Här talar vi om satsningar och reformer. Vi vill göra mer, och vi har råd med mycket. Jag vill återigen inskärpa vad som händer i just . I presenterar man 20 procents nedskärningar i de offentliga förvaltningarna. Jag nämnde att vi i talar om i budgetbesparingar. Det handlar nog inte så mycket om vad det ska satsas på. Det är fråga om i vilken ordning man ska skära ned. Om man inte har offentliga resurser får man rätta munnen efter matsäcken. Då får man stå för den misskötsel man har varit ansvarig för tidigare, den överstimulering av ekonomin som har skett. Det är det som sker runt om i . I har vi en annan diskussion. Vi satsar och använder ekonomiska styrmedel för att få fram en grönare ekonomi. Vi är på god väg, men tyvärr har inte alla samma utrymme. 89 (): I den europeiska strategin för sysselsättning och tillväxt är ett av politikområdena jordbrukspolitiken.