prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — Därför sätter vi också, som var inne på tidigare, allemansrätten på en sådan central position i svensk politik. skrev till och med att svenskarna är ett märkligt folk, som ivrar så mycket för djurskydd och naturskydd men strängt taget inte bryr sig om människor. Det är ett intressant citat, tycker jag. Det är inte heller någon slump att vi har just den prydnad vi har i plenisal, Minnet av ett landskap, som också har ett tydligt budskap om hur viktig naturen är för . Det finns en stark känsla för och en stark kärlek till naturen i vårt land, och det ska vi på alla sätt främja. I propositionen Framtidens friluftsliv, som vi nu diskuterar, tas ytterligare steg för att stärka politiken på detta område. Vi får nya mål för friluftspolitiken, och vi kommer äntligen i hamn med tanken att fördelningen av statsbidraget i friluftsorganisationer ska flyttas till den ideella föreningen . Utskottet föreslår att bifaller propositionen men skickar också ett tillkännagivande till regeringen angående målen för politikområdet. Om detta är vi överens; man ska försöka komplettera målen med ett antal mätbara mål. Vi är överens om detta, men det finns ändå anledning att stanna kvar något vid denna fråga. Det är nämligen viktigt, tycker jag, att regeringen när den överväger de mätbara målen, är mycket noggrann med att undvika politisk ingenjörskonst. Friluftslivet ska vara fritt. Friluftslivet är som starkast när det är fritt, och det finns ett centralt värde i denna frihet. Statliga mål får inte innebära dirigering. Jag måste säga att det i en del av de reservationer som finns i betänkandet finns ett snuddande vid dirigering och ingenjörskonst från oppositionen. Det är en viktig och svår balansgång utskottet nu ber regeringen göra, och jag tycker att det är viktigt att vi följer detta mycket noga. Friluftslivet mår bäst av att vara just fritt. I diskussionen har det handlat mycket om statistik och forskning. Jag tänkte ändå anmäla någonting till detta. Det är viktigt att det finns forskning och ett ordentligt kunskapsunderlag för den politik vi ska driva på detta område. För det första är det dock så att det redan nu finns ett forskningsprogram som tittar på området. Det finns inga beslut om att det ska läggas ned och heller inga beslut om att det ska finnas kvar, men vår bedömning är att det fortsatt behövs mycket forskning och kunskapsinhämtning på området. För det andra finns SCB:s så kallade ULF-undersökningar, undersökningar om levnadsförhållanden, där man bland annat ställer 7 500 personer frågan hur ofta de är ute och strövar i naturen, fritidsfiskar och mycket annat. I propositionen slås också fast att regeringen ger SCB i uppdrag att fundera på hur man förbättrar statistiken för att bättre motsvara behoven. För det tredje och det hänvisar vi till i betänkandet har regeringen i sin politik för det civila samhället kraftigt ökat forskningsinsatserna på detta område. När det sistnämnda behandlades det kan vara bra att erinra sig det var oppositionen väldigt kritisk mot det. Det var till och med så att man i ett särskilt yttrande kritiserade regeringen för att regeringen lade för mycket pengar på forskning kring det civila samhället. Man tyckte att nivån var orimligt hög. I det särskilda yttrande skrev man: Vi menar att detta forskningsprojekt kan inledas på en finansiellt betydligt lägre nivå än den regeringen föreslår. Kanske kan man ursäkta sig med att det var man tyckte på det viset och att man har en annan åsikt. Ett passande uttryck för att sammanfatta det med kan vara att oppositionen verkar ha svårt att orientera sig i denna terräng. I detta anförande instämde och (båda FP). 88 (C): Jag minns min uppväxt hur man gav sig ut i de västgötska skogarna och de västgötska platåbergen med föräldrarna i ungefär sådant väder som vi upplever . Tillgängligheten, att som barn få gå ut och möta det fantastiska som finns i den svenska naturen, den svenska naturupplevelsen, är något unikt, och jag tror att det ligger väldigt djupt i den svenska folksjälen. Jag tror att det finns ett djup och ett engagemang hos det svenska folket för att vi ska ha tillgång till det fantastiska landskapet. Det gör att det finns all anledning att ha en samlad friluftspolitik, vilket regeringen med sin proposition leder i bevis. Naturupplevelserna och friluftsupplevelserna kombineras med folkhälsan utifrån både den fysiska folkhälsan och den psykiska hälsan. Naturupplevelserna och friluftslivet ger möten som gör det möjligt för människor att uppleva en andlighet och få tid till kontemplation på allehanda sätt. Därför är allemansrätt så oerhört viktig och unik. Jag kommer tillbaka till det strax. Jag tycker att de möjligheter vi har genom det skydd vi har av våra stränder är en viktig del i detta. Här har vi naturrikedomar som bäddar för en stark besöksnäring. Jag bor själv på en ö i . Det är öar som var militära skyddsområden till . Då var det inte så många människor som besökte dem. Det har blivit områden som är intressanta både för turister och för många människor som har kommit till vårt land, flytt från förhållanden där de har varit förföljda och kommit till ett land där de får uppleva någonting helt unikt och nytt och har tillgång till detta. Det gör att vi kan se detta som en hälsofråga men också som en näringspolitisk fråga, eftersom det är en del i det som vi kan marknadsföra. Det lyfts fram i den här propositionen. Jag tror att det är viktigt med den kommunala planeringen vi kan planera oss till döds men det är viktigt att det finns en tillgänglighet oavsett om naturområdena är offentligt ägda eller privat ägda. Jag tror inte att problemet ligger i vem som äger. Det handlar snarare om attityder, möjligheter och incitament till att bevara de marker, till exempel skogar, som finns. Propositionen trycker på hur viktigt det är att vi värnar allemansrätten. Den är skyddad i grundlagen. Propositionen trycker vidare på Svenskt Friluftslivs betydelse som paraplyorganisation för att faktiskt tillvarata våra intressen. Jag tycker att det är en viktig del i det hela. Det finns en annan del som jag menar är viktig att ta upp. Det är jordbrukets betydelse för att upprätthålla det öppna odlingslandskapet, något som i många stycken är unikt i vårt land. Det målas upp en bild av att det skulle vara en konflikt mellan dem som är markägare och andra intressen. Jag vill snarare hävda att är det någon som är garanten, vilket står i propositionen, för att bevara det öppna odlingslandskapet är det de som lever på det och har intresse av att bevara det. Vi har varit överens i utskottet, Socialdemokraterna och allianspartierna, om de mätbara målen. Jag tycker att det är bra. Vi vill alla kunna mäta mål på olika sätt. Men det är också viktigt, som sades tidigare, att man inte blir för klåfingrig i ivern att mäta allting. Det handlar naturligtvis om att landa på ett antal konkreta lätt mätbara mål. Det tror jag är jätteviktigt. är det en bild som sprids i detta sammanhang, och det är att man gärna vill gå in och peta i detaljer. Jag tror att lagom är bäst även här. Vi har en proposition som lyfter fram något som är unikt och viktigt för . Jag är av den uppfattningen att man i propositionen har tagit ett samlat grepp över det framtida friluftslivet och gjort det ur ett hälsoperspektiv, ett bevarandeperspektiv och ur ett näringspolitiskt perspektiv. 89 (MP) replik: Det är mycket som förenar och mig: Vi bor bägge på en ö på , vi gillar natur och friluftsliv och vi ser många fördelar med att ha ett jordbruk som håller landskapet öppet. Jag läste i om friluftslivet som omsätter många miljarder. Det har kommit en rapport som visar att vi svenskar lägger per vuxen och år på friluftsliv. Längre ned i texten står det att det i mycket handlar om att vi konsumerar prylar. När vi vurmar för friluftslivet och rörligheten blir det lite skevt. Men det kan vara en tendens som vi får ta till oss i den här diskussionen. Det handlar mycket om tillgängligheten, och då tycker jag att det känns lite oroande om vi inte får klara signaler om att vi fortsätter att ha en forskning på området. Vi är överens i utskottet om att vi ska ha mätbara mål för friluftspolitiken. Då behövs det något slags forskning som vi vet följer upp detta. Jag tänkte bolla den frågan till . 90 (C) replik: Som det har sagts tidigare av mina kolleger i Alliansen tycker vi att det är viktigt att det forskas, och det finns forskare, på det här området. Skulle det visa sig att man behöver göra något ytterligare för att klara av ambitionen om mätbara mål utgår jag från att regeringen i så fall kommer tillbaka, eller så får vi ta upp det här i kammaren och gå vidare. Det är som med mycket annat att när man lägger fram en proposition och fattar ett beslut är alla detaljer kanske inte klara. Vissa saker kommer att visa sig under resans gång, och då får vi komma tillbaka. 91 (MP) replik: Det tar jag lite grann som ett löfte om att ni följer upp det och ser vad det leder till. Det är spännande om vi får bra forskningsmaterial för våra mätbara mål vad det nu kommer att bli för mätbara mål. Vi kommer att följa den frågan, den är jätteintressant. Vi har hört hur man i många anföranden här pratat varmt om allemansrätten och om äganderätten. Bägge de här rättigheterna sitter starkt i den svenska folksjälen, om man säger så. känner jag att under den mandatperiod som passerade, med en alliansregering, har man fokuserat på äganderätten ur ett perspektiv där jag inte alla gånger känt att det är allemansrättigheter som lyfts fram. I mitt anförande lyfte jag fram bland annat frågan om strandskyddet. Jag tänkte att jag skulle kunna ta upp det med . Vi bägge två bor i ett mycket attraktivt område. Du nämner att många människor vill utnyttja vår kust. Enligt statistiken är det ett otroligt tryck nerifrån att få komma till och där få båtplats och möjlighet att utnyttja den fantastiska skärgården. Det ska vi se som en möjlighet, då är det viktigt att vi har tillgång till natur och att vi inte privatiserar våra stränder i alltför hög grad. Jag är väldigt mån om att man jobbar utifrån de konflikter som finns och tycker att det skulle vara bra att få den här frågan lyft. 92 (C) replik: Vi har ett strandskydd som ligger väldigt starkt fast förankrat. Det är vi alla överens om. Jag har suttit i kommunfullmäktige i , där vi har hanterat översiktsplaner och diskuterat just strandskydd. Det skulle aldrig ha fallit mig in att utifrån den positionen försöka bidra till att urholka det. Snarare använder vi kunskapen som finns på den lokala och regionala nivån till att faktiskt påverka det. Och vi vet också att det på en del håll i landet finns enormt outnyttjade områden som kan användas. Men det handlar naturligtvis fortfarande om att ta hänsyn till kraven som är förenade med både allemansrätt och det strandskydd vi vill ha för att bevara stränderna. Jag tycker snarare att debatten har handlat om att man misstror dem som är beslutsfattare på lokal eller regional nivå och tror att de inte har ett intresse av att bevara den natur som vi alla är så rädda om. Jag skulle vilja säga att det är tvärtom. De har dessutom en kunskap om detta. Dessutom tycker jag att det är ett problem att man ofta målar upp det som att en privat markägare inte ska vara intresserad av att skydda sin mark, till exempel. Jag säger inte att du har sagt så , men det är trots allt ofta så i debatten att bara det är offentligt så vet vi att det är skyddat. Det här är ofta ägare som har ett seriöst intresse av att det som de har ska förvaltas och lämnas över till generation efter generation, precis som det har varit och också kommer att vara. 93 (SD): är ett vackert land med rika och varierande natur- och kulturmiljöer. Vår historia som ett litet och utspritt folk i ett stort land som urbaniserades förhållandevis sent har gjort att de starka och nära banden till naturen från förr har följt med oss in i modern tid. Svenskarnas varma känslor för naturen manifesteras bland annat i bevarandet av den unika sedvanerätt som vi alla har fri tillgång till i naturen och i ett aktivt och omfattande friluftsliv. Friluftsrörelsen är genom sin betydelse för folkhälsan, ekonomin och besöksnäringen och inte minst det materiella och immateriella kulturarvet bärare av mycket stora samhällsvärden. Att bevara de svenska natur- och kulturmiljöerna och försvara de rättigheter som ligger till grund för friluftslivets starka ställning är en nödvändighet för och en skyldighet mot kommande generationer. Inte minst är det viktigt att tydligt sätta ned foten mot den alltmer klåfingriga och överstatliga Europeiska unionen, som bara genom reglerna för gårdsstöd har kommit att hota de unika svenska hagmarkerna och också varit snubblande nära att sätta stopp för det fria svenska kustfisket. Det är också av stor vikt att vi från statens sida slår vakt om det breda inhemska stödet för allemansrätten genom att upprätthålla en balans mellan friluftslivets intressen och den privata äganderätten. I det avseendet anser att propositionen som vi nu har att behandla är väl avvägd. Något som vi dock inte är nöjda med är de mål för den framtida friluftspolitiken som presenteras i propositionen. Här delar vi den rödgröna kritiken att målen är alltför yviga och okoncisa och att de mer påminner om allmänna visioner. Att kunna följa upp, mäta och utvärdera utvecklingen på detta viktiga område anser vi vara nödvändigt. Därför är det glädjande att även de borgerliga partierna nu ansluter sig till det här förslaget. Angående den största nyheten i propositionen, det vill säga att föreningen ska fördela de statliga bidragen på området, ser vi ett stort värde i det ökade brukandeinflytande och den förbättrade närhet mellan bidragsgivare och bidragstagare som detta kan innebära. Vi är dock inte helt utan oro när det gäller ansvarsfördelningen och hur den kommer att påverka väljarna. Vi kommer att följa utvecklingen noggrant. Jag vill yrka bifall till förslaget till beslut i kulturutskottets betänkande. Eftersom jag inte hade någon replikrätt här tidigare kan jag inte låta bli att kommentera det som sade. Han kritiserade de som menar att det finns skillnader i synsätt och attityder som kan påverka samhället på olika sätt, även bland människor med olika bakgrund i . Speciellt det som han senare lyfte fram, att det skulle finnas en gemensam syn på allemansrätten och samma attityder och känslor inför natur och friluftsliv oavsett vilken kulturell och religiös bakgrund man har som boende i , ger upphov till några frågor hos mig. Jag undrar till exempel om menar att det är sannolikt att de datum i jaktkalendern som han nämnde är kända av nyanlända invandrare från till exempel och om han tror att attityderna till allemansrätten, till natur- och friluftsliv är desamma över hela jorden. Varför har man då inte likadan lagstiftning eller likadant synsätt i alla länder? Blir det i så fall per automatik så att man anammar samma syn som den som finns i den stund som man sätter sin fot i det här landet? Och varför behövs det i så fall särskilda projekt för att få personer med invandrarbakgrund att lära sig mer om den svenska naturen och anamma de känslor och attityder som finns i det svenska samhället i förhållande till natur och friluftsliv? I detta anförande instämde Per Ramhorn (SD). 94 (KD): som dessa när snö och kyla upptar våra samtalsämnen och inte bara våra samtalsämnen blir vi påminda om att vi bor i ett land som ligger i norr. Oavsett hur vi vänder och vrider på kartan kan vi inte förändra den situationen. Och varför skulle vi vilja göra det? Det tillhör inte vanligheterna, herr talman, att jag citerar , men i en av hans sånger radar han upp flera av de fantastiska geografiska områden som vårt land har att erbjuda. Jag ska inte sjunga, men lyssna här: Det här är ditt land Det här är mitt land från till norra från klippor till raukar Landet, det tillhör dej och mej Sedan fortsätter visan om mörka skogar, röda stugor, fält och åkrar, ljusa hagar och blånande berg i fjärran. Varför då inleda mitt anförande med denna hyllning till geografiska läge? Jo, herr talman, vi lever i ett land som uppmuntrar till friluftsaktiviteter, och vi är många som tillbringar tid i skog och mark. Själv kommer jag från i , där kommunen har registrerat varumärket . Med vandringsleder, skidspår och djupa skogar finns det där utrymme för ett rikt friluftsliv. Den situationen och de berättelserna upprepar sig när vi ser över vårt land med 290 kommuner. av befolkningen ägnar tid åt friluftsaktiviteter ! De timmar som människor väljer att lägga på friluftsaktiviteter motsvarar 130 000 arbetstillfällen inom de ideella friluftsorganisationerna, och det reella antalet jobb som genereras av friluftslivet uppgår till mer än 75 000. Friluftslivet är en viktig del av vår ekonomi, som vi har nämnt tidigare i debatten. Låt oss ta den här positiva kraften i vårt samhälle på allvar! Låt oss stödja och uppmuntra det svenska friluftslivet! Låt oss därför rösta igenom förslaget om att ge friluftsorganisationerna själva ett större ansvar och en större frihet! I det förslag som vi här i har att ta ställning till är särskilt nöjda med den förändring som sker när friluftslivets aktörer själva får hantera bidragsgivningen. Inom idrotten har fördelat offentliga medel . är det att organisationen får ansvaret att dela ut de medel som finns tillgängliga till våra friluftsorganisationer. Det starka skälet för att göra denna förändring är att stärka det civila samhället. Jag är helt övertygad om att de aktörer som finns inom friluftslivet har den kompetens som krävs för att fördela bidragen. Det ska inte detaljstyras uppifrån. Förändringen tillmäter friluftsorganisationerna större betydelse, och friluftslivet jämställs i högre grad med exempelvis idrottsorganisationerna. De organisationer som är verksamma inom friluftslivet fyller en mycket viktig funktion i samhället, som jag hoppas att ni har förstått av mitt anförande så här långt. Det gäller inom områden som fritid, miljövård och miljöintresse, landsbygdsutveckling, folkhälsa och barn- och ungdomsaktiviteter. sker verksamheten utan tävlingsinslag, vilket är positivt för många personer. Låt mig stanna upp lite vid det jag sade om folkhälsa. Enligt , professor i hälsoekonomi vid , kostar brist på motion samhället . Inte minst här har friluftslivet en positiv effekt för att motverka ohälsa, herr talman. Det är positivt att vi nu tar ett samlat grepp om den svenska friluftslivspolitiken. Den här propositionen är den första som lämnas, och den lämnas av en alliansregering. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. 95 (M): När jag hör ordet friluftsliv tänker jag på vistelse i naturen. Jag tänker på att friluftslivet ökar fysisk hälsa och psykiskt välbefinnande. Det jag däremot inte tänker på är att friluftslivet bidrar till samhällsekonomin. Det borde jag göra, för det bidrar en hel del. Svenskt Friluftsliv har gjort en undersökning som visar att svenskarna spenderade på friluftsaktiviteter i . Pengarna lades på vardagsnära aktiviteter som boende, utrustning, transporter och livsmedel. Pengarna bidrog till 75 600 arbetstillfällen enligt undersökningen. Man kan vara ute i naturen på flera olika sätt. Man kan gå en skogspromenad för sig själv, köpa ett färdigt paket till ishotellet i med hundspannsåkning och skoteråkning eller köpa en fiskeresa med helikoptertransport till fjällen. Detta bidrar till landsbygdsutveckling och regional tillväxt som är ett av målen i propositionen. Propositionen är bra och har många olika mål för friluftslivet. Regeringen har med propositionen visat att detta är viktigt. Friluftslivet ska främjas och utvecklas och därmed bidra till ökad fysisk hälsa och psykiskt välbefinnande men också till att starta företag så att det blir lättare att leva och arbeta på landsbygden. Detta kommer att bidra samhällsekonomiskt. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 8 § Enklare redovisning Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU3 Enklare redovisning (prop. 2009/10:235 delvis). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 9 § Aktieägares rättigheter Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU7 Aktieägares rättigheter (prop. 2009/10:247). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs civilutskottets utlåtande /11:CU11 Revisionspolitik (KOM(2010)561). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 11 § Folkbokföring av personer med anknytning till internationella organ Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU2 Folkbokföring av personer med anknytning till internationella organ (prop. 2009/10:245). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Anpassningar av tobaksbeskattningen med anledning av ändrade tobaksskattedirektiv Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU11 Anpassningar av tobaksbeskattningen med anledning av ändrade tobaksskattedirektiv (prop. 2010/11:13). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 13 § Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med utsläppsrätter för växthusgaser Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU13 Omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid handel med utsläppsrätter för växthusgaser (prop. 2009/10:235 delvis och prop. 2010/11:16). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU3 Kemikalietillsynen (prop. 2009/10:167). 96 (S): Vi ska debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 3, Kemikalietillsynen. Betänkandet behandlar regeringens proposition 2009/10:167. I betänkandet finns en reservation från S, V och MP. Jag börjar med att yrka bifall till reservationen. Kemikalier finns överallt i samhället här i salen, runt omkring oss och på de flesta ställen vi besöker . Det finns över 100 000 kemikalier registrerade, och vi vet inte hur farliga många av dessa ämnen är. Därför bör man vara försiktig och ta sig i akt när det gäller olika typer av kemikalier. är dessa ämnen i mångt och mycket en förutsättning för att vi ska kunna leva det moderna och så kallade civiliserade liv vi lever. Kemikalier och kemikalietillsatser är en förutsättning för att vi ska klara av vår stressiga vardag, kunna handla mat när vi vill och hur vi vill och kunna leva som vi gör . ser vi kanske inte kemikalier som något konstigt utan snarare som något som underlättar vår vardag. Man ska vara medveten om att många ämnen har positiva och eftersträvansvärda egenskaper. Många kemikalier används för att de har goda egenskaper och ger positiva effekter. De kan öka livslängden på en produkt, ge en viss färg, ha brandskyddsegenskaper och så vidare. I vissa fall spelar kemikalierna en avgörande roll för att förbättra våra liv och ge bättre hälsa, till exempel som beståndsdelar i läkemedel. Dock måste kemikaliernas fördelar vägas mot de nackdelar som finns. Hur påverkar de vår omgivning och oss själva? Användandet av kemikalier har ökat . Därför är det viktigt att kemikalieanvändningen regleras och att det finns en tydlig kontroll. är kunskapen om många kemikalier bristfällig. Ofta märks effekterna av kemikalier först . Därför är det viktigt att kontroll och tillsyn fungerar. Detta är ett område där det behövs förbättring. Regeringens proposition föreslår ändringar i tillsynsbestämmelserna i 26 kap. . Förslaget är tänkt att ge en mer ändamålsenlig och effektiv organisation för kemikalietillsynen. Vi socialdemokrater anser att delar av förslaget är bra men att regeringen inte lyckas göra tillsynen effektiv och ändamålsenlig i alla delar. slutbetänkande, SOU 2008:73, visade att det finns stora problem med den svenska kemikalietillsynen. Regeringen har i sin proposition på olika sätt försökt råda bot på detta.