prot · GX09144 · 2010-06-28 00:00:00 — Eftersom jag inte fick svar på mina frågor i interpellationssvaret ställer jag dem igen: Tycker utbildningsministern att det är bra? Såg ni att detta kunde bli konsekvensen av införandet av vårdnadsbidraget? Det andra jag vill fråga är: Om ni såg konsekvenserna, har ni i så fall en plan för att möta det faktum att vi har barn i detta land som är födda här, som inte känner till något annat land men som riskerar att få börja i den svenska utan tillräckliga kunskaper i svenska språket? Förstår utbildningsministern att det är en utmaning? Om svaret är ja undrar jag vilka åtgärder utbildningsministern i så fall avser att vidta för att dessa barn inte ska drabbas av den nackdelen, med allt vad det innebär, när de börjar . 10 Utbildningsminister (): Jag delar helt beskrivning av svenska språket som nyckeln till integration. Det är därför skolorna i invandrartäta områden har mycket mer resurser än andra skolor. Vi ställer högre krav på dem. De får fokusera mer på svenska språket och egentligen lägga andra ämnen åt sidan enligt den nya läroplanen. Det är svenska som är det centrala i skolväsendet. Där är vi eniga. Vi kan väl också vara eniga om att oavsett regering har långt kvar när det gäller att uppnå en riktigt lyckad integration. Den integrationspolitik som förts i har inte löst de problem som vi ser finns. Jag tillhör inte de stora ivrarna av vårdnadsbidrag, och det vet interpellanten. Men när ni, , förklarar all världens problem med att de beror på vårdnadsbidraget överdriver ni. Det är en extremt liten grupp som över huvud taget använder vårdnadsbidraget, och beloppet man får är så pass litet att det inte är möjligt att leva på. Låt oss ta en schablonbild med en mamma som tidigare jobbade och hade en inkomst. Att hon skulle avstå från den inkomsten och i stället leva på vårdnadsbidraget för att barnet, som var i förskolan, ska få vara hemma, är inte möjligt. Vårdnadsbidraget är på några tusenlappar. Det är satt till en så låg nivå att det i praktiken i allt väsentligt är personer som även tidigare var hemma och inte jobbade som tar ut det. får de ett vårdnadsbidrag att fylla ut plånboken med. Det är dock inte möjligt att ersätta ett arbete med vårdnadsbidraget med tanke på det låga belopp det utgör. Det tycker jag är bra, för det är inte heller avsikten med det. Den väldiga effekt på språkundervisning som det enligt interpellanten skulle ha fått är totalt överdriven och saknar verklighetsförankring. Vi har stora språkproblem i skolorna i våra invandrartäta områden. Det hade vi även när interpellanten var skolminister, trots att det då inte fanns något vårdnadsbidrag. Problemet just nu är varken större eller mindre, utan utmaningen är ungefär lika stor. Att försöka förklara allt från språkproblem till växthuseffekten med vårdnadsbidraget är inte trovärdigt, . Det finns egentligen inte heller någon statistik som visar att det mest är i våra invandrartäta områden som vårdnadsbidraget utnyttjats det är fullt möjligt att det är så och att det skulle få den effekt som interpellanten utgår från. Vi vet inte om det är just där som barn stannar hemma i större utsträckning. Jag utesluter inte att det kan vara så, men vi vet det inte. Vad gör vi för att uppmuntra föräldrarna till barn i dessa områden att ha barnen i förskolan? En väldigt viktig reform som vi genomfört är att vi nu har sänkt den avgiftsfria gränsen till förskolan. , när interpellanten var ansvarig för förskolan, kunde barnen vara gratis i förskolan , och den andra halvan betalade man en avgift för. Det har vi nu ändrat till att gälla från . I den mån ekonomin spelar roll, och det gör den för många människor i detta avseende, är förskolan nu mer tillgänglig. jag varit ansvarig för förskolan i , , har andelen barn i förskolan ökat. av barnen mellan ett och gick i förskolan när var skolminister, och är andelen om just denna siffra nu ska vara ett tecken på framgång. Det är alltså en större andel som går i förskolan. Vi har stora problem med integrationen, men försök inte blåsa upp det till att vårdnadsbidraget är det stora problemet med svensk integration, för så är det inte. 11 (): I den förra interpellationsdebatten ägnade utbildningsministern sin tid åt att beskriva att det som hänt inte är hans ansvar utan beror på det som hände . ägnar utbildningsministern tiden åt att beskriva hur oerhört mycket han gjort , vilket resulterat i att antalet barn i förskolan ökat. Hur ska du ha det, ? Har din politik haft effekt eller inte? I ett avseende vet vi att den haft effekt, och det gäller vårdnadsbidraget. Det är häpnadsväckande, herr talman, att utbildningsministern raljerar över något så viktigt som barnens språkutveckling, framför allt rätten till svenska språket. När jag ställer frågan om skolministern var medveten om konsekvenserna får jag svaret att det kan vara så eller också är det inte så, att han inte vet. Det är obegripligt. Vet ni inte vad ni håller på med, ? Ni inför ett bidrag, och det får uppenbarligen effekten samma som i alla de länder där vårdnadsbidraget införts att barn dras ur förskolan, och det sker huvudsakligen i de invandrartäta förorterna. Effekten av detta kan inte bli annat, , än att man förvägrar dessa barn möjligheten att gå i förskolan när språket utvecklas. Vi vet, även du, vilken black om foten det är att börja i den svenska utan tillräckliga kunskaper i svenska språket. Allt blir mycket svårare. Till och med ett ämne som många förknippar med siffror, matematik, är näst intill omöjligt att kunna ta sig an om man inte förstår vad det frågas efter. Jag har själv varit med om det, , men jag kunde åtminstone säga att det berodde på att jag var född i ett annat land, att jag aldrig gått i skolan förrän jag som tioåring började i den svenska . Det kan man förstå, men på vilket sätt ska man förklara att regeringen inför ett bidrag som kan leda till att barn som visserligen är födda i , som inte känner till något annat land, som kanske aldrig varit i något annat land, behöver en förberedande kurs i svenska språket när de börjar i den svenska ? Vad är utbildningsministerns svar på det? Jo, han raljerar över att vårdnadsbidraget beskylls för att leda till växthuseffekten. Jag har inte beskyllt vårdnadsbidraget för något sådant. Raljera inte över något så viktigt, ! Ta frågan på allvar! Visste du att detta skulle bli konsekvensen, och vad är din plan för att möta upp det? Sanningen är att man som utbildningsminister skurit ned resurserna till dessa skolor. som skolminister fanns det ett riktat stöd till de hundra skolor som hade de lägsta resultaten. Det fanns alldeles för många elever som inte hade behörighet till gymnasiet. Det tog ni bort. Det var en av de första åtgärder ni vidtog. 12 Utbildningsminister (): Svenska språket är helt avgörande för integrationen. Jag ägnade halva mitt första inlägg åt att säga det. verkar ha missat det. Svenska språket är det absolut viktigaste för integrationen. Det är viktigast för vuxna att kunna svenska för att få jobb, vilket är centralt för integrationen. För barn och ungdomar är svenska språket det viktigaste. Därom råder det ingen tvekan. Jag tror att få ledamöter av denna kammare skulle påstå någonting annat. Därför har skolan och förskolan en mycket viktig roll, i synnerhet för invandrarungdomar. Vårdnadsbidrag, som nu försöker måla upp som en målkonflikt, kan man få när barnet är ett till . Många barn är ändå hemma på grund av föräldraförsäkring och annat. Om verkligen vill att alla barn ska gå i förskolan får man väl införa obligatorisk förskola i dessa åldrar. Vårdnadsbidraget gäller barn från ett till dess de fyller . Därefter är förskola alternativet. Jag är helt medveten om att det i invandrartäta förorter finns många tre-, fyra-, femåringar som inte heller går i förskolan trots att det inte finns något vårdnadsbidrag. Så var det även när var minister. Att vårdnadsbidraget skulle vara det stora problemet för integrationen i är ett helt sanslöst påstående. Vi har utmaningar som vi måste ta tag i, men vi måste ta tag i de verkliga utmaningarna med språkkunskaperna. får förskolan en bättre läroplan med tydligare mål, tydligare fokus på svenska språket, bättre förskollärarutbildning med högre krav, förskollärarlegitimation och en del riktade satsningar mot förskolan. Det är steg i den här riktningen. Det blir också avgiftsfritt att ha treåringar i förskola, vilket det inte har varit tidigare. Det är naturligtvis ett starkt ekonomiskt incitament för föräldrar som har knapp ekonomi, vilket många i våra invandrartäta områden har. Det här är centralt. Jag tänker inte stå här och pannan blodig för att försvara vårdnadsbidraget. Alla vet att det inte var min reform, inte huvudprioritering. Men jag kan inte heller i ärlighetens namn säga att detta skulle vara den stora krisen i : att några har valt att stanna hemma och ta hand om barnen när de är ett till . Skulle det vara så förfärligt? Om Baylan nu tänker driva detta i valrörelsen kan jag lova att inte en enda vanlig människa hör av sig och är upprörd över detta. De enda som har varit upprörda över vårdnadsbidraget är oppositionens riksdagsledamöter. De hör av sig om detta. Jag har inte mött en enda förälder som är upprörd över vårdnadsbidraget. Ingen hör av sig. De som får vårdnadsbidrag är nöjda med det, och för dem som inte utnyttjar det är det helt okej att det finns. Men det är väldigt få som utnyttjar det. De effekter som ni säger att detta får på svensk integrationspolitik är totalt överdrivna, . 13 (): Jag tolkar svar som att han nog inte hade räknat med sådana här konsekvenser. Han avfärdar detta som ett påhittat problem. Likväl kan man läsa i medierapporteringen att det stängs förskolor i invandrartäta områden, och vårdnadsbidraget pekas ut som en orsak till detta; barnen har tagits ur förskolan. borde dessutom kolla fakta. Det handlar , , inte bara ett och . Det gäller till det år då barnet fyller . Det är märkligt att regeringen inte räknat med de här konsekvenserna. De blev varnade när detta skulle införas. skrev till exempel i sitt remissvar till promemorian som var grunden för införandet av vårdnadsbidraget att erfarenheter från våra grannländer visar att kvinnor i invandrartäta områden är starkt överrepresenterade bland dem som nyttjar motsvarigheten till vårdnadsbidraget. Detta kommer sannolikt att upprepas i , skrev man. Likväl genomförde man detta. Jag är väldigt upprörd över det faktum att vi har barn som förvägras en bra ingång i svenska språket, . Jag vet personligen hur oerhört tufft det är att börja svenska utan tillräckliga kunskaper i svenska språket. Det är detta som upprör mig. Jag förstår att inte upprörs över detta, för förstår nog inte riktigt vad jag menar och vilken oerhört stor nackdel detta är. menar dessutom att det här är ett litet bidrag och dessutom frivilligt. finns det förslag, , på att detta ska göras obligatoriskt i alla kommuner och att bidraget ska fördubblas. Vad tycker du om det? Är detta vad vi har att vänta av regeringen om ni skulle få förnyat förtroende? Kommer du att gå med på ett obligatorium för landets kommuner och en fördubbling, ? Du är utbildningsminister och ansvarig för utbildningssystemet och ska se till att barnen får bästa möjliga utbildning. Kommer du att köpa detta? 14 Utbildningsminister (): Om det enda som gäller för barn är utbildning, , bör man väl ta barnen från föräldrarna och sätta dem på någon institution redan vid födseln. Men det behövs inte bara utbildning. Om nu föräldrarna vill ha tid med sina barn, är det något kriminellt? säger att man förvägrar barnen utbildning när de är ett, om de är hemma med sina föräldrar. Förvägra är ett starkt ord. Föräldrarna får bestämma hur barnomsorgen ska organiseras för deras egna barn. Vi har sedan skolplikt från en viss ålder. Ni blåser upp detta med ord som inte går att försvara. Om det nu är så att några fler föräldrar i har lite mer tid med sina barn när de är riktigt små på grund av den här reformen är det något jag kan leva med. Jag vet inte om det är upprörande för Baylan att de inte också är på förskolan. Men uppriktigt sagt: Då får man väl införa obligatorisk förskola, om Baylan är så upprörd över att föräldrarna har hand om sina barn. Det finns målkonflikter här i livet. Jag erkänner detta. Om vi inte får in barnen i förskolan när de är uppe i tre- till fyraårsåldern är det klart att det är ett problem för dessa barn med språkutveckling och annat. Det är därför vi har gjort den här reformen: För treåringar är det nu gratis. Alla går inte där ändå, så det är inte bara ekonomin som styr människors beteende. En del vill ta hand om sina barn lite mer, och de måste få den möjligheten, Baylan. Jag är inte den som är ivrigast att förespråka vårdnadsbidrag och är inte heller någon stark ivrare för alla de utbyggnader av dessa reformer som andra nu föreslår. Men ni överdriver konsekvenserna. Det är inte jordens undergång att några föräldrar får använda lite mer tid till sina barn och får ett visst bidrag för det. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2009/10:498 om lärartätheten i den svenska skolan 15 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bryta den negativa utvecklingen vad gäller lärartätheten i skolan. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Det krävs välutbildade och behöriga lärare om alla elever ska kunna nå de nationella målen för skolan. Men så är det inte . I många klassrum saknar lärarna utbildning för den undervisning som de faktiskt bedriver. Det ändrar regeringen på genom att ta fram förslag på skärpta behörighetsregler, en ny lärarutbildning och ett kommande legitimationssystem. I grunden är den viktigaste förutsättningen för en bättre skola att lärare är behöriga och kompetenta för de ämnen och årskurser de undervisar i. Regeringens åtgärder stärker kvaliteten, vilket i sin tur väntas leda till att elevernas resultat förbättras. Det är kommuner och fristående skolhuvudmän som är ansvariga för att genomföra skolverksamheten efter lokala förhållanden. I det ansvaret ingår att se till att det finns tillräckligt många lärare i skolan. Tyvärr kan vi konstatera att inte alla huvudmän uppfyller sitt ansvar. Detta är allvarligt. När det väl är sagt ska vi komma ihåg att lärartätheten är högre , /10, under lågkonjunktur, än den var det sista läsår då var ansvarig minister, 2005/06, i högkonjunktur. Genom en rad olika åtgärder försöker regeringen höja läraryrkets status och lärarkårens kompetens. Kommunerna har även tillförts . Regeringens förhoppning är att kommunerna använder dessa pengar för att värna välfärdens kärna. 16 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Lärartätheten minskar i och har gjort det efter en period på sex då lärartätheten ökat år för år. Det som i själva verket var det sista läsår då jag kunde sägas ha ansvar, , var 2006/07. Läsåret hade börjat innan du blev skolminister och sedermera utbildningsminister. Toppen nåddes under det läsåret, 2006/07. Därefter har vi haft färre lärare i den svenska skolan som varit utbildningsminister. I början åts detta upp av att vi också hade färre elever i den svenska skolan. Lärartätheten kunde därmed stiga av den anledningen. Men 2008 och 2009 har också lärartätheten gått ned. Det är anmärkningsvärt att vi har en utbildningsminister som tiger still om just detta men pratar om allt annat. Hur länge har utbildningsministern tänkt sig acceptera att lärartätheten går ned i den svenska skolan , , , ? Oavsett alla andra saker reformer, betygssystem med mera måste väl ändå den stora nyckeln till resultaten i den svenska skolan, , vara att vi har välutbildade lärare och att vi har tillräckligt med lärare, så att elevgrupperna inte blir alldeles för stora och så att det går att bedriva meningsfull undervisning. Regeringen kan inte skylla på lågkonjunkturen. Visst har vi haft en lågkonjunktur. Visst har vi haft en finanskris. Men regeringen har de facto valt att göra en prioritering. Man har sänkt skatterna med nästan 100 miljarder . Det är skattesänkningar som främst har gått till den tiondel av befolkningen som har de allra högsta inkomsterna. En annan regering, eller till och med denna regering, hade kunnat prioritera annorlunda om man hade velat. Man hade, precis som vi gjorde , kunnat öronmärka resurser för att anställa och behålla lärare i den svenska skolan. Men det har ni inte gjort. är utvecklingen den att vi haft lägre lärartäthet . Är du nöjd med det, utbildningsministern? Tror du att det leder till bättre skolresultat? Jag betvivlar inte att du liksom jag och alla andra gärna skulle vilja se att resultaten i den svenska skolan blev bättre. Den första frågan är: Hur länge tänker du acceptera att lärartätheten går ned? Det andra som är oroväckande är att de olika partierna i regeringen har aviserat att man tänker fortsätta med att sänka skatterna i samhället. Vad blir konsekvenserna av detta? Det kommer att betalas på något sätt. Risken är stor att det blir just de delar av vår välfärd som är de mest centrala utbildning, sjukvård med mera som får betala. Kan skolministern tänka sig lova att värna detta när skattesänkarvalsen återigen ska sättas i gång inför valrörelsen? Vi har redan hört utbildningsministern argumentera stenhårt för att ta bort värnskatten, och andra partier i regeringen vill ta bort andra skatter. Är du beredd att hävda skolan och se till att vi får stopp på uppsägningen av lärare så att vi får en skola som håller kvalitet och har barngrupper som gör att alla barn oavsett bakgrund och behov får den hjälp och det stöd de behöver? Är du beredd att göra det? 17 Utbildningsminister (): Hela utgångspunkten för fråga är att lärartätheten i svensk grundskola skulle vara lägre än vad den var när var minister, men det är faktiskt fel. Det är helt fel. Här har jag absolut senaste statistik över lärartätheten. Lärartätheten innevarande läsår, det som precis har avslutats, är högre än något av de år som Socialdemokraterna styrde. Lärartätheten per 100 elever är 8,2 det läsår som just har avslutats. Ni nådde maximalt upp till 8,1 , och första året var det 8,0 och 7,9 när var minister. Lärartätheten är nu högre, , trots att vi har den djupaste finanskrisen . Det kan hända att Baylan har någon egen statistik, men detta är absolut färskaste statistik. Lärartätheten är en viktig faktor att beakta men inte den enda. Det har också att göra med hur många lärare som är utbildade och behöriga. Det finns ingen anledning att nu stå och bluffa. Ni behöver inte bli så desperata att ni bluffar med fakta. Jag kan ta det en gång till. Lärartätheten är högre det läsår som just har avslutats än vad den var var skolminister. 18 (): Utgångspunkten för min interpellation, utbildningsministern, är att vi har lägre lärartäthet . Det är utgångspunkten, ingenting annat. Försök inte skriva om det på något sätt. Titta på frågorna. Du kan väl läsa innantill och se hur interpellationen är utformad. Det står att lärartätheten har gått ned . Kan din statistik belägga något annat skulle det vara intressant att se det. Jag har exakt samma statistik som utbildningsministern nu redogör för. Min fråga till utbildningsministern är: Hur länge tänker utbildningsministern acceptera detta? Jag blir lite orolig när utbildningsministern ägnar sin tid åt att gå till attack i stället för att försöka resonera om hur han ser på utvecklingen. Hur länge tänker han acceptera att lärartätheten går ned? Var går smärtgränsen, utbildningsministern? Mycket av detta med att lärartätheten gick upp 2007/08 berodde inte på att det blev fler lärare i den svenska skolan. Det berodde på att antalet elever minskade snabbare än vad man hann säga upp lärare. Det är sanningen för din tid som utbildningsminister. som du har varit utbildningsminister har antalet lärare minskat i den svenska skolan. Lärartätheten gick upp också 2006/07 och 2007/08 eftersom elevkullarnas storlek minskade. Men antalet lärare har minskat vartenda år du har varit utbildningsminister. Vad är ditt svar på detta? Jo, det är att gå till attack på statistiken och på mig. Strunta i mig, och strunta i statistiken! Vi kan väl ändå vara överens om att lärartätheten gick ned 2008/09 och att den har gått ned det senaste läsåret. Tycker du att detta är bra? Om du inte tycker att detta är bra och jag förutsätter att du som utbildningsminister inte tycker att detta är bra vad avser du att göra? Var går smärtgränsen för när du känner att du måste handla? Visst går det att skylla på finanskrisen, och visst är vi i en lågkonjunktur. Men det går inte att bortse från att den regering som du företräder också har sänkt skatterna med 100 miljarder. Det hade kunnat prioriteras på något annat sätt. Du hade kunnat slåss för ett öronmärkt stöd till den svenska skolan för att anställa lärare, som fanns när jag var skolminister. Det har du inte gjort. Du har tvärtom deltagit i skattekalaset. Därmed har du också gjort det svårare att kunna finansiera en bra välfärd där inte minst skolan är central. Min första fråga är: Hur länge tänker du acceptera detta? Min andra fråga handlar om det som ni resonerade om under förra interpellationsdebatten med . Det händer oerhört mycket i den svenska skolan. Man genomför reformer. Ni satte visserligen stopp för alla reformer som den regering jag satt i beslutade. Det gäller gymnasiereformen och andra utbildningsreformer. har ni satt i gång karusellen igen, och de reformerna ska genomföras om ni får regeringsmakten. Det kommer att ställa ännu högre krav på dem som är anställda i skolan, och de är färre. Du kan inte med någon statistik över huvud taget förneka att de är färre. Hur går detta ihop? Det blir en ökad arbetsbelastning på färre lärare. Det kan bara resultera i en sak, , och det är att det går ut över barnen. Det gäller kanske framför allt de barn som har det allra tuffast i den svenska skolan, de som mest behöver lärarnas undervisning och lärarnas stöd. Detta kan du inte blunda för genom att angripa oppositionen och försöka att sätta dig i opposition. Svara på dessa frågor. Vilka åtgärder avser du att vidta så att det blir fler lärare och lärartätheten i skolan ökar? Hur går detta ihop med allt annat du säger dig vilja göra med den svenska skolan? Är inte risken att det både blir oerhört stressigt och att det också går ut över eleverna? Vi får därmed ökade klyftor och sämre resultat för de elever som har det allra sämst. 19 Utbildningsminister (): Att lärartätheten är högre innevarande läsår än den var när Baylan var skolminister beror på att vi har agerat. Vi har skjutit till pengar till kommunerna. Annars hade lärartätheten gått ned kraftigt. Ja, ja, ja, det är finanskris, säger och viftar bort det. Nästan alla länder i genomför nu stora, omfattande nedskärningar i sina utbildningsväsen på grund av finanskrisen. behöver inte göra det, eftersom vi har fört en ansvarsfull politik. Det är riktigt att lärartätheten har minskat . Trots att det är finanskris är den högre än när Baylan var minister. Då står Baylan och säger: Kolla, ni genomför ju skattesänkningar. Ja, men ni genomförde bara skattehöjningar. Ändå hade ni lägre lärartäthet än vad vi har. Det visar att vi klarar att prioritera skolan när det blir kris. Nedskärningar har skett på andra saker. Men skolan klarar vi att prioritera i den djupaste krisen . Ni genomför bara skattesänkningar, säger till oss. Trots det är det högre lärartäthet, fler lärare per elev, än när ni satt vi makten när det var högkonjunktur, ingen finanskris och ni bara höjde skatter. Det är vad vi har presterat, och det är jag stolt över. Skulle det vara så att krisen fortsätter är jag med ansvar för statsfinanserna beredd att diskutera ytterligare tillskott till kommunsektorn framöver. Men det är först när vi kan konstatera att det verkligen behövs för att värna skolan, skolans kvalitet och lärartätheten. Lärartätheten är viktig. Men lärartätheten är inte det enda som är viktigt med skolan. Det är också centralt att vi har bra lärarutbildning och att de som jobbar i skolan har en bra utbildning.