prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — Vi tycker inte att har den kompetensen. Det ska vara experter som jobbar med de här frågorna. Vad gäller riktning för styrning av ersättningar med mera för de högsta befattningshavarna i AP-fonderna ges riktlinjerna av regeringen. Fonderna ger riktlinjerna för ersättning som om möjligt ska tillämpas i företag där fonderna direkt eller indirekt är delägare. Hur bra detta går beror på fondernas storlek av aktier och kluster i de investerade företagen. Alla företag behöver aktiva ägare. 147 (MP) replik: Jag satt i bänken och funderade på om skulle komma till frågorna om etik och miljö, och glädjande nog gjorde han det i slutet av sitt anförande. Jag skulle vilja fråga om man menar att AP-fonderna har lyckats med sitt ansvar för miljön och den etiska hänsynen i placeringarna. Är det tillräckligt med de tio företag som gav exempel på att man har lämnat? Det finns fortfarande en stor del placeringar i verksamheter där det riktas kritik mot företagen vad gäller deras hantering av personal och miljöfrågor och mot att de fortfarande bryter mot konventioner som vi har enats om internationellt. 148 (M) replik: Det som de har gjort har varit utmärkt. Det finns ingenting att klaga på det. tittar man på och analyserar jag tror att det är 26 företag. Det är inte så lätt, för man måste gå ganska djupt in i dessa företag och se vad de har för miljöproduktion, vilken arbetssituation de har på arbetsmarknaden och så vidare. Om företagen inte klarar av de kriterier för etik och miljö som vi har satt upp ska vi naturligtvis gå ur. Det är självklart. Därifrån är det dock långt till att säga att man ska gå in i den och den branschen och att ska besluta om det. I så fall tror jag att vi riskerar avkastningarna ännu mer. Men självfallet ska vi följa internationella konventioner, och vi ska ha hög svansföring. 149 (MP) replik: Värderingsmässigt anser vi inte att det är något problem att ta avstånd från investeringar i vapenindustrin. Det är inte en värdering som man ska överlämna till experter att ta hänsyn till. Det är något som vi i riksdag kan välja att ta ställning till. Tycker vi att vi ska ge pensioner som bygger på vapen och vapenförsäljning, vapen som används ute i världen i olika konflikter och som bidrar till mänskligt lidande? För är det ett värderingsställningstagande, inte en fråga för experter på ekonomiska placeringar. 150 (M) replik: Jag skulle vilja säga så här: Visst ska vi kunna investera i i , ett vapenföretag som är utomordentligt välskött och som arbetar enligt de premisser som satt upp beträffande export. Det har god avkastning och skickliga ingenjörer och gör en bra produkt. Det är givet att vi ska följa reglerna. Om det sedan kommer in en vapenhandlare med något mindre bolag i eller något sådant ska man naturligtvis titta på det, men där kommer vi in på etik- och miljöfrågan. Vi anser inte att man ska stoppa investeringar i den vapentillverkande industrin. 151 (V) replik: Först skulle jag vilja kommentera en sak. sade att det var tur att fonden hade lyckats höja kapitalet på 120 miljarder. Ordvalet visar tydligt att det finns en instabilitet i systemet och att det bygger mycket på just spekulation. Människors framtida pension bygger på ett väldigt instabilt system och på någon form av lotteri, på hur mycket tur det finns i avkastningssystemet. Jag tycker att det visar på bristande ansvar att överföra ett så stort ansvar från samhället till individen. Framför allt tänkte jag dock ta upp etiska investeringar. sade, herr talman, att man sålt i företag som tillverkar klusterbomber och sådant eftersom vi undertecknat en konvention på området. Det i sig är mycket bra, men det hela blir lite otydligt. Å ena sidan säljer vi i vapenindustrin eftersom vi skrivit under konventionen om klustervapen, och det är mycket bra. Å andra sidan behåller vi ägande i till exempel som inte tillåter fackliga rättigheter. Var drar gränsen? Vad är bra att vi säljer i och vad är bra att vi har kvar? Det finns en hel del politiska värderingar i dessa ställningstaganden som inte kan gömma sig bakom genom att säga att det ska experterna hantera. Just nu befinner vi oss i något slags gråzon där man politiskt inte har tagit ställning till frågorna över huvud taget. Jag menar att det är ett problem. av de pengar vi lägger på placeringar används till uppföljning av placeringarna från ett etiskt perspektiv. Det visar hur stor viljan är att följa internationella konventioner. 152 (M) replik: Ja, det var lite dumt av mig att säga att det var lotteri att placera. Det är ju inte så. Att placera i aktier och sådant kan man tjäna mycket pengar på, få en mycket bra avkastning på. När börsen å andra sidan går ned, när hela världen kraschar, då ska man helst ha gått ur innan det händer. Så är det, men vem vet detta? Därför kan det vara bättre att ha placerat i fastigheter. Det finns en stor expertis på detta område, och om vi ska klara pensionerna måste vi ha tillgång till den expertisen. Jag kan hålla med om det som sades om hur mycket pengar man avsätter till dem som tittar på de etiska investeringarna. Jag håller med om att 5 miljoner är väldigt lite. Det kan vi säkert höja. Det jag reagerat på är att kostnaderna är för höga för att klara av det här. måste de olika fonderna samarbeta. Det tror jag är viktigt. Det har, vad jag förstår, tidigare, innan jag kom till finansutskottet, varit en diskussion om att slå ihop dem. Det kan naturligtvis diskuteras eftersom det i så fall skulle bli en väldigt stor fond, vilket kanske inte är bra. Men det är klart att det finns möjligheter att göra det hela bättre. När det gäller vilka bolag man ska investera i vill jag säga att man inte kan ta bort en hel bransch som vapenindustrin. Det finns dessutom många underleverantörer till vapenindustrin som inte direkt levererar vapen. I stället får man titta på de olika bitarna. Jag är glad att vi gick ur dem som tillverkar klusterbomber och minor. Det finns säkert andra vi också kan gå ur. Vapenindustrin kommer vi dock att vara inne i, det är ingen tvekan om det, och vi kommer att vara inne i oljeindustrin och även i gruvindustrin. Vi måste bygga på de välskötta företagen för de sköter sin miljö. De har bra avkastning och sköter om sina medarbetare på ett bra sätt. Jag tror nog att vi kan enas om att varken eller jag ska vara den som bestämmer var AP-fonderna ska köpa eller sälja sina aktier. 153 (V) replik: Jag tycker i alla fall inte att vi ska investera i företag som bryter mot internationella konventioner. Det är också den linje vi har haft. har vi bytt linje, men det har inte riktigt diskuterats politiskt. Det finns inte heller några tydliga riktlinjer om hur vi ska förhålla oss. är det otydligt. Att över huvud taget tro att vi ska kunna påverka en koncern som att införa fackliga rättigheter tror jag är väl naivt. Visst, det är en svår gränsdragning att försöka påverka och att veta när man ska bestämma sig för att inte göra det, men jag tror att man ibland måste inse att det inte är värt att lägga ned några pengar eller resurser på det utan i stället visa vår avsky genom att sälja av. Jag sade tidigare att jag är glad över att vi sålt i vapenindustrin. Men vi äger fortfarande i vapenindustrin, till exempel i som tillverkar kärnvapen och eventuellt andra vapen, och det borde vi inte göra. Det finns alltså en hel del att göra på det här området. Jag menar att det är ett stort dilemma att vi har höga kostnader för förvaltningen. Där verkar vi vara överens. Jag tror att det mycket handlar om att vi har korta placeringar och att man tror, eller rättare sagt har trott, att aktiva placeringar är mer lönsamma. har det visat sig att de experter som ska ge avkastningen inte har lyckats särskilt bra med sina placeringar, utan det är de långsiktiga strategierna som har lyckats. Där finns det tydligen politisk enighet, men då kan man ju undra: Vad är experternas uppgift i dessa placeringar? Jag tycker att det är ett stort dilemma att läggs på etisk uppföljning. Jag tycker att det är ett stort dilemma att vi äger aktier i 10 000 företag jag tror att en del av fonderna har ett gemensamt ägande i olika företag och att vi har 26 företag under granskning. Låt mig säga att det kommer att ta oerhört , , innan vi har tagit oss igenom dessa företag för att se vad de faktiskt gör i sin vardag ur internationella konventionsperspektiv, för fackliga rättigheter samt för miljö och social hänsyn. Jag tror att det behövs mycket mer resurser, och jag tror definitivt att man behöver vända på skutan och faktiskt granska företagen i förväg och inte efteråt. Det behövs också oberoende granskare. 154 (M) replik: Jag tackar för att vi kan enas om långsiktiga placeringar. Det är alltid det som gäller långsiktiga satsningar på välskötta företag som är lönsamma och som sköter miljöfrågorna och som ser till att de anställda har bra betalt och arbetar i en bra miljö. Det är dessa företag som överlever långsiktigt. De andra kan aldrig bli någonting. Där är vi helt överens. Vi är också överens om att det kostar för mycket just . Vi måste kunna lösa detta. , du gav ett mycket bra exempel när det gäller . Du kanske kommer ihåg och affärerna där uppe med bandvagnar. är ett fantastiskt företag. Varför skulle vi inte kunna investera i deras moderbolag? Det verkar konstigt. Detsamma gäller i med den teknologi som man har där och den utmärkta miljö som man har också när det gäller hur arbetare och tjänstemän har det. Det går alltså inte att dra en sådan här bransch över en kam och säga att man nu gör det men inte det. Däremot när det gäller internationella konventioner jag känner till en hel del om gruvindustrin eftersom jag har jobbat där ska man naturligtvis ta en diskussion. Men det ska man göra på bolagsstämmor, och man kan ha en diskussion vid sidan om också med företagsledningen tillsammans med andra aktieägare och påverka detta. Allting är inte . Det finns en del där vi kan ha en andel som är tillräcklig för att verkligen kunna påverka, och ska vi göra det. Sedan måste vi också komma ihåg att vi måste öka avkastningen så att du och jag får några pengar när vi blir gamla, det vill säga när jag blir gammal, inte du. 155 (MP): Vi äger tillsammans en enorm förmögenhet. I de statliga AP-fonderna förvaltas hundratals löntagarägda miljarder. tillsammans tillhör AP-fonderna de sex största statliga pensionsförvaltarna i världen. Det ger avsevärd makt. AP-fonderna kan, med mer aktiv styrning, utvecklas till kraftfulla redskap för att främja en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. AP-fondernas övergripande mål är att skapa trygghet i pensionssystemet genom en långsiktigt hög avkastning. Fonderna ska ta hänsyn till miljö och etik utan att göra avkall på detta mål. Hur bör då pensionspengarna användas för att åstadkomma detta? Det är viktigt att ha klart för sig att pension inte mer än till en liten del är uppskjuten lön. Den är en beskattning av dem som arbetar. Den bästa pensionsförsäkringen är alltså ett blomstrande näringsliv med många anställda i nu och . Det är därför en olycklig utveckling att de svenska börsnoterade bolagen till allt större del kommit att kontrolleras av ansiktslösa och avsiktslösa ägare som prioriterar snabba vinster framför långsiktiga investeringar. Inte sällan deltar pensionsfonderna arbetarnas och tjänstemännens trygghetskapital i spekulationer med valutakriser, ekonomiskt kaos och arbetslöshet som följd. AP-fonderna har som stora institutionella kapitalförvaltare ett särskilt ansvar för att investera i företag som på kan bidra till välstånd och hållbar utveckling. Inte minst borde pensionskapital investeras i lokala och regionala fonder som kan stödja nya företag som ger arbetstillfällen i . AP-fonderna kan användas mycket mer konstruktivt. Goda föredömen finns. Till exempel investeras en mindre del av de offentliganställda i pensionspengar i långsiktigt hållbara företag som ger jobb åt delstatens invånare, särskilt i områden med hög arbetslöshet. Därtill stöds miljöteknik och miljövänlig produktion kraftfullt i Initiative, ett annat offensivt initiativ. I har , som förvaltar drygt 18 av de mer än som finns i AP-fonderna, uppdraget att placera riskkapital i små och medelstora tillväxtföretag och därmed bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet. Det är bra, men satsningarna är alldeles otillräckliga. Ett sorgligt exempel på hur framtidsbranscher går oss ur händerna är Solibro, ett avknoppningsföretag från Ångströmlaboratoriet i , som är världsledande på tunnfilmssolceller, en framtidsprodukt då dessa solceller är effektiva och billiga att producera. Jobben med att producera dem hamnade i . Solibro är inte det enda framtidsföretaget som ratas av svenska investerare med snabba klipp i fokus. AP-fonderna bör ta ett större ansvar för att sådana företag får utvecklas här. Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar föreslog i ett betänkande 2008 att föreskrifterna om etiska riktlinjer ska skrivas in i lagen i stället för att som stå i förarbetena. Det är ett bra förslag eftersom reglerna behöver skärpas. Det är oacceptabelt att fonderna fortfarande investerar i verksamhet som skadar människor och miljö. Allt handlar inte om pengar. Vem vill som pensionär leva på smutsiga pengar från kol- och oljeindustrin eller blodspengar från vapenindustrin? Satsningar på konstruktiva branscher som miljöteknik och förnybar energi kan ge både tryggare pensioner och en bättre värld att leva i. Enligt detta betänkande verkar det snarare vara positivt än negativt för avkastningen att ta hänsyn till miljö och etik, även om det har varit svårt att dra bestämda slutsatser. God avkastning och god moral måste alltså inte stå mot varandra. Därför föreslår vi att AP-fonderna får skärpta direktiv att bli mer aktiva ägare och se till att bredda kompetensen i sina egna styrelser och i de bolagsstyrelser där de är representerade för att uppnå en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling samt genom kloka investeringar i högre grad bidra till att nya, hållbara företag får blomstra. 156 (MP): skilde på ekonomi och krematism. För den gamle grekiske filosofen var ekonomi hushållning, som för övrigt själva ordet betyder på grekiska, och stod för långsiktigt värdeskapande som kom alla hushållets medlemmar till del. Krematism däremot stod för att snabbt ackumulera pengar och förmögenheter och innebar ofta bara fördelar för dem som var inblandade i själva transaktionen men ledde mer sällan till att behov i det omgivande samhället tillgodosågs. Det ansiktslösa institutionella kapital som alltmer tagit över ägandet i våra stora företag har på ett olyckligt sätt befrämjat kortsiktighet och lett till en världsekonomi mer och mer präglad av krematismens snävsinthet. Som en motreaktion på denna utveckling pågår en intressant teoribildning, vid inte minst många nordamerikanska universitet, om hur en viktig del av det institutionella kapitalet, pensionsfonderna, skulle kunna användas för ett mer långsiktigt värdeskapande och inte minst i kampen mot klimatförändringarna. Förlorar vi den kampen kommer naturligtvis inte heller några pensioner att kunna betalas ut . I 21 delstater i har , alltså pensionsfonder för offentliganställda över vilka delstatskongresserna har ett betydande inflytande, numera tillstånd att ägna sig åt så kallade economically targeted investments, alltså rikta en del av sina investeringar mot gröna sektorer av ekonomin eller mot regioner med hög arbetslöshet. Ett uppmärksamt exempel är Initiative som har initierats av Calpers, Public employees , alltså de offentliganställdas pensionsfond i . Det är en av allra största pensionsfonder som har ett kapital på runt . Calpers hör också till initiativtagarna till on Climate Risk, ett globalt nätverk av institutionella investerare som trycker på för att de multinationella storföretagen tydligare ska redovisa klimateffekter av sin verksamhet. I har regionala pensionsfonder skapat dynamik i lokala och regionala ekonomier. Ett uppmärksammat exempel där är solidaritetsfonden i provinsen som sedan starten har skapat eller räddat kvar 143 000 jobb, ofta i nära samarbete med regionens kommuner och med tyngdpunkt i företag som ligger i framkant när det gäller inflytande och fortbildning för medarbetarna. Det här har ägt rum i en del av som på många sätt påminner om vårt land. I då den internationella klimatpolitiken gått i baklås är det naturligtvis ännu viktigare att andra verktyg som står till buds används till sin fulla potential och att det beträffande de enorma kapitalbassänger som våra pensionsfonder utgör investeras i företag som är medspelare, inte motspelare, till jordens ekosystem. I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Riksrevisorernas årliga rapport Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU12 Riksrevisorernas årliga rapport (redog. 2010/11:RRS1). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 22 § Användning av säkerhetsskannrar vid EU:s flygplatser Föredrogs justitieutskottets utlåtande /11:JuU4 Användning av säkerhetsskannrar vid EU:s flygplatser (KOM(2010)311). 157 (MP): För sedan antog justitieutskottet ett utlåtande till med anledning av Europeiska kommissions meddelande till och rådet om användning av säkerhetsskannrar vid EU:s flygplatser. Det handlar alltså om säkerhetsskannrar, om kroppsskannrar eller nakenskannrar beroende på vad man vill kalla dem som finns på flygplatser som en hjälp med säkerheten. vill så att säga höra runt om det kan behövas EU-gemensamma standarder för säkerhetsskannrar för att inte olika teknik och regler ska gälla på flygplatserna. finns det säkerhetsskannrar på flygplatser runt om i och även på ett antal flygplatser runt om i på försök. har detta aktualiserats ännu mer genom att en proteströrelse i väckts till liv för medborgerliga rättigheter och mot onödiga integritetskränkningar. Bilderna på skannrarna i är detaljerade och visar allt från silikonbröst till stomipåsar på dem som skannas. På flygplatser i finns i något fall säkerhetsskannrar som ger hälsofarlig strålning. Dessa faktorer är det självklart viktigt att beakta när ett utlåtande till ska göras. Utskottet har uttalat sig positivt till skanningstekniken, men utskottet vill se att EU tar hänsyn till integritets- och hälsoaspekter vid eventuella EU-gemensamma standarder. Detta är självklart lovvärt. Men hur mycket betyder det egentligen när utskottet ändå ställer sig positivt till tekniken? Jag anser att det är olyckligt att i detta tidiga skede ställa sig positiv till den teknik som säkerhetsskannrar innebär. Jag anser nämligen att bör vara ett föregångsland när det gäller att värna den personliga integriteten och medborgerliga rättigheter när alla andra EU-länder inte döljer sin övervakningsiver och terrorrädsla. Om ska ställa sig positivt till EU-gemensamma standarder när det gäller säkerhetsskannrar räcker det inte med hoppfulla skrivningar om hänsynstagande till integriteten eller människors hälsa. behöver vara tuffare än så. borde i så fall kräva att den teknik som används inte visar bilder utan endast streckgubbar. borde kräva att standarderna inte kommer att innebära farlig strålning. borde kräva att bilderna ej lagras och därmed riskerar att spridas och missbrukas. Först när dessa saker är garanterade borde ta ställning till att över huvud taget uttala sig positivt. Även när dessa saker är uppfyllda bör vi också fråga oss: Är mer övervakning och fler integritetskränkningar rätt väg att gå för att hejda terrorism? Är mer övervakning av medborgare det som kommer att göra världen tryggare och få människor att inte vilja begå terrorbrott? Eller är det så att det enda vi kommer att förlora när vi inskränker medborgerliga rättigheter och integritet för att skapa säkerhet är vår egen frihet? Oavsett vilket svar man kommer fram till när man har ställt sig dessa frågor bör i detta skede inte vara positiv utan vara skeptisk till en teknik som är integritetskränkande och eventuellt också hälsofarlig. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till reservationen från och där vi ifrågasätter den principiellt positiva inställning till skanningstekniken som utskottsmajoriteten ställt sig bakom. I detta anförande instämde (MP) samt och (båda V). 158 (V): Jag instämmer i det från sagt och även i yrkandet om bifall till reservationen. Det mesta är redan sagt av så jag behöver inte på nytt ta upp det. Jag tycker att man i just det här ärendet ska ställa sig frågan om detta med härtill nödd och tvungen. Det är viktigt att bekämpa brottsligheten. Vissa saker måste man göra, speciellt när det gäller flygtrafiken med tanke på de skador som kan uppstå om människor bär med sig exempelvis vapen. Det blir ju en ganska hård smäll när man ramlar ned från några . Det får förödande konsekvenser. Precis som sagt ska vi generellt när det gäller integritetsfrågor och kränkande åtgärder vara så försiktiga som möjligt. Det vi ifrågasatt är det som justitieutskottet skrivit: att man i princip ställer sig positiv till den nya tekniken i sig så uttrycker man sig. Man skulle ha kunnat uttrycka sig på ett annat sätt, på ett neutralt sätt, tills man faktiskt vet. Vi har ju sett nyhetsinslag och fått information om bilder som tas och om hur den personal som ska jobba med de här kontrollerna handhar materialet. Det borde leda till eftertanke. Jag yrkar bifall till reservationen. I detta anförande instämde (V). 159 (S): Jag vill redogöra för hur vi socialdemokrater har resonerat om flygskanningen. har alltså fått en fråga från EU som ser behovet av en gemensam strategi och som bett om ett utlåtande från . Vi socialdemokrater har vägt in olika aspekter som vi tycker är viktiga. Vi kan yrka bifall till justitieutskottets förslag i utlåtandet. Som vi redan hört finns flygskanning runt om i världen, också i . Då detta redan är ett faktum ser vi att det finns en mycket stor poäng i att EU tar fram riktlinjer för hur skanningen ska gå till. Vi vill framhålla de bitar som känns viktiga för oss. Först och främst handlar det om det som nämnts här, nämligen om integriteten. Skanningen ska utföras på ett sådant sätt att någon möjlighet att spara och sprida bilder inte finns. Vi har sett exempel på att det har förekommit. Det är väldigt viktigt och också självklart att det inte får förekomma. Vidare är det viktigt att den teknik som används är sådan att den inte medför hälsofaror för individen. Den typen av teknik finns. Självklart framhåller vi användningen av den tekniken framför användningen av andra tekniker. Den röntgenstrålning som används på en del ställen är joniserande och kan alltså vara cancerframkallande. Sannolikheten för att den skulle utsätta oss för en sådan mängd skadlig strålning att den påverkar oss är ganska liten. Men försiktighetsprincipen ska alltid råda, alltså även här. För att flygpassagerare ska känna trygghet inför en resa ser vi att säkerhetskontroller behövs. Hur dessa går till och vad de innebär måste passagerarna på ett tydligt sätt informeras om så att man, om man så vill, har möjlighet att välja en annan metod. Ett alternativ till kroppsskanning är den gamla klassiska visiteringen, att någon fysiskt känner igenom kläderna. Vi människor är olika, och olika saker kränker vår integritet. Finns det olika alternativ ska dessa alltså redogöras för och göras möjliga. Med hänsyn tagen till hälsoaspekter och integriteten ser vi socialdemokrater att flygskanning är ett sätt att upprätthålla säkerheten vid flygresor. I detta anförande instämde och (båda S). 160 (M): Dagens debatt handlar, vilket har nämnts , om meddelande om användning av säkerhetsskannrar vid EU:s flygplatser. Det är ett underlag för diskussion om ett eventuellt EU-gemensamt regelverk. Grunden för passagerarkontroll på våra flygplatser handlar om att förebygga brott och bekämpa terrorism. Ett sätt att göra det kan vara, och är på några flygplatser i , att använda säkerhetsskannrar. lyfter fram olika aspekter att diskutera när det gäller det som även kommer att behandlas av och rådet.