prot · GY0910 · 2010-11-04 00:00:00 — Om det finns fog för att utlämna någon som har begått ett brott i ett annat land ska vi göra det, men det ska vara beslut, inte EU:s eller någon annan främmande stats beslut. Sådan respekt har åtminstone vi för våra medborgare. 244 (M) replik: När jag hörde början på anförande undrade jag var han har levt någonstans. Han talar om hur man bestämmer påföljder för de tilltalade och att det är den tilltalade som står i centrum. Det är en beskrivning som jag inte känner igen. Straffvärdesprincipen har stått i centrum för straffrättskipningen . Den tillkom för övrigt under en tidigare borgerlig regering. Där sätter man fokus på gärningen i objektiv mening. Det är brottets straffvärde som ska stå i centrum vid valet av påföljd och inte gärningsmannens situation. Det spelar ingen roll om han har misslyckats med potträning i sin barndom eller någonting annat, utan det handlar om vad man faktiskt har gjort. Det tycks ha gått förbi. Sedan undrar jag också hur man tänker när det gäller ungdomsbrott. Man säger att man ska full straffbarhet . Är det er tanke? Det får du utveckla lite grann. 245 (SD) replik: Det är självfallet så att är man myndig är man myndig. Man ska inte få sänkt straff bara för att man är 19, 20 eller 20 ½ år. Är man myndig och har begått ett brott ska man också straffas för det. Hur går den logiken ihop att när man är myndig ska staten ändå dalta med en och säga att man får lägre straff trots att man är myndig? Vill man inte att man ska vara myndig kan vi diskutera det. Vi menar att det är helt orimligt att man om man har begått bestialiska brott, misshandel i tortyrliknande situationer eller vad det nu kan vara, får rabatt av det svenska systemet som det ser ut . Det finns hur många rättsfall som helst som visar hur det svenska rättssystemet fungerar . Det finns ett fall där två män fick fängelse för ett attentat mot en åklagare i det svenska rättsväsendet. De fick för ett bombattentat. Sådana domar kan vi läsa om . Det visar att vi måste skärpa straffen på en rad områden. Vi måste införa riktiga livstidsstraff för de värsta brotten. 246 (M) replik: I civiliserade länder har man inte full straffbarhet för unga lagöverträdare. Myndighetsåldern är inte densamma som den när man kan ta fullt ansvar för sina gärningar. I kan man inte straffas för brott när man är , men man är och inträder straffbarhet. Det vore orimligt med full straffbarhet då. Det är en glidande skala till full straffbarhet . kan man dömas till fängelse. Före det handlar det om sluten ungdomsvård. Det finns en logik i detta. 247 (SD) replik: Prata om den logiken med det offer som blivit misshandlat, den person som har blivit våldtagen eller för de anhöriga vars son, far eller mor har blivit mördad! Då kan ni prata om att vi ska ha en glidande skala upp till att man är och mycket väl vet vad man har gjort. Det är omoraliskt, och det är precis det jag pratar om. Det är precis den här slappheten i svensk kriminalpolitik jag pratar om. Ni står här och vill på fullaste allvar att man ska ge rabatt till någon som kanske har gjort något så fruktansvärt bara för personen är , vilket är två efter det att han eller hon blivit myndig. Det går inte. 248 (M) replik: Oavsett om det handlar om brottsbekämpning, arbetsmarknad eller integration pratar sverigedemokrater i den här talarstolen om den misslyckade politiken. Det är det samlade begreppet över i praktiken alla områden. Min bild är att är ett bra land, kanske ett av de bästa länderna i världen om jag får vara lite partisk. Vi har trots det många utmaningar på många områden. Men jag menar att i grunden är ett mycket bra land för människor att leva och bo i. Jag undrar vilket land som och hans partikamrater menar är så mycket bättre än att man inom i praktiken vartenda område pratar om den misslyckade politiken. 249 (SD) replik: Det står bortom allt tvivel att kriminalpolitiken i det här landet är eftersatt när man får straff , eller när man har mördat någon. Han som slog ihjäl en pensionär på en parkeringsplats fick och i fängelse. Det finns fall där någon brutalt har slagit ihjäl en 16-årig flicka, stampat ihjäl henne ute i skogen. De fick i ungdomsvård. Det finns hur många sådana här fall som helst. Jag har en lång lista. En 15-årig tjej blev mördad i . Hennes mördare fick och i sluten ungdomsvård. Det finns hur mycket sådant som helst. Ni står här och försvara de här löjeväckande låga straffen. Jag skulle vilja ser er stå och försvara dem inför deras anhöriga, inför dem som har en anhörig som blivit utsatt för mord, tortyr, våldtäkt eller misshandel. Det går inte att försvara det. Och det är omoraliskt att stå här och påstå att svenska straff är tillräckliga, för det är de inte. 250 (M) replik: Det finns många diktaturer runt om i världen som har betydligt tuffare straff. Man bestraffar sådant som vi tycker inte ska bestraffas, men man har en tuff politik mot dem du kallar kriminella. Min fundering gäller då hur i den andan funderar över om man verkligen åstadkommer ett bättre samhälle alla gånger med bara tuffare tag. Det måste finnas någon form av rim och reson i den politik man bedriver. För mig är länder inte bättre när de bestraffar väldigt hårt. 251 (SD) replik: Det här är också någonting som vi har olika syn på. Vi ser inte bara straffen som en form av rehabilitering. Vi ser inte heller bara straffen som något som ska förhindra andra från att begå nya brott. Självklart ska de göra det, men straffen i sig handlar om moral att ge upprättelse åt offret och att straffa den som har gjort något. Straffet i sig har ett egenvärde. Det är en moralisk fråga. Därför menar vi att man måste ha mycket strängare straff så att de som begår brotten nu pratar jag om framför allt våldsbrott också ska känna av konsekvenserna av handlingarna och det liv de förstör. 252 (KD) replik: började med att prata om brottsoffret, men det var ungefär bara där i anförandet man kunde höra brottsoffrets perspektiv komma in. Vi kristdemokrater utgår ifrån att trygga människor inte begår brott. Trygga människor blir det om vi har trygga barn, men det perspektivet fanns ingenstans i det anförande gjorde. Det som fanns handlade om att skärpa straffen, ändra straffskalorna och utvisning. Min fråga till är: Var kommer brottsoffret in? På vilket sätt får vi färre brottsoffer, och på vilket sätt får brottsoffren det bättre genom att vi inte gör någonting för att faktiskt minska brotten? 253 (SD) replik: Det är självfallet så att brottsoffer, de som blivit utsatta för någonting, får det bättre om de känner att samhället straffar den som har gjort någonting ordentligt. I stället är det vi ser ett dagligt hån mot många av de offer som har utsatts för någon form av våldsbrott. De hånas när den som har gjort något mot dem kommer ut efter ett eller och går på samma gator och torg. Det är ett hån mot dem. Har man skärpta straff så kommer det att vara bättre för offren, för då känner de att samhället tar det här på allvar. Utöver det vill vi också införa en statlig garanti, till exempel när det gäller skadestånd för brottsoffer, så att de ska slippa gå och be den som har gjort något mot dem om de pengar som domstol har utdömt. Det är alltså självklart så att hårdare straff ger upprättelse till offret, och därmed blir det bättre för offret, plus det att de slipper förnedringen att gå och tigga pengar som de har blivit tilldömda från den som kanske har misshandlat eller våldtagit dem. 254 (KD) replik: Ska jag då tolka detta som att politik när det gäller att minska brotten, minska lidandet för dem som utsatts för brott och minska risken för att man blir utsatt för brott är att skärpa straffen och, i de fall där det i tycke är möjligt, utvisa personer? Då är min nästa fråga: Hur långt tänker ni gå när det gäller utvisningar? Hur många generationer ska man ha befunnit sig i för att vara föremål för utvisning, och på vilket sätt gör det att vi kommer till rätta med de problem som leder till att vi har brottslighet i ? 255 (SD) replik: Det här med skärpta straff är givetvis centralt, men det är inte det enda. Vi kommer att gå till val, och det gjorde vi också, på att ge mer befogenheter till polisen, till exempel när det gäller att göra det lättare att använda buggning än och bekämpa organiserad brottslighet. Vi vill ge polisen större befogenheter till exempel när det gäller att hålla kvar misstänkta och så vidare. Det blir alltså en utökning av polisens befogenheter också, men skärpta straff är väldigt viktigt i sammanhanget. När det gäller utvisning handlar det givetvis om dem som inte är svenska medborgare. De ska kunna utvisas. Så enkelt är det. 256 (KD) replik: Du menar att den allmänna rättsuppfattningen är att straffen ska skärpas kraftigt för alla brott och vid upprepade brott, . Vad har du för belägg för att det här sker i samklang med allmänhetens uppfattning? När allmänheten utförligare får ta ställning till rättsfall och själv får gissa sig till vad domstolarna har kommit fram till dömer man i en majoritet av fallen mycket lägre än vad domstolarna själva har gjort. 257 (SD) replik: Vi utgår givetvis från dem som har röstat på oss, från våra väljare, som vi tror har väldigt stort stöd av det allmänna. När de här horribla rättsfallen får en väldigt låg straffsats är det enligt vår uppfattning, enligt alla dem vi har pratat med och enligt alla de indikationer vi har fått inte i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. Det kan omöjligt vara i samklang med den allmänna rättsuppfattningen att någon som slår ihjäl en pensionär på en parkeringsplats och som inte ens är svensk medborgare ska få stanna i landet. Jag kan garantera att om vi gjorde en undersökning om det skulle den absoluta majoriteten i vara för att utvisa den person som hade gjort det. Det skulle inte vara någon tvekan om det över huvud taget. Men vad vi hör här i replikskiftena är i princip det här : Ni vill inte höja straffen, för ni menar att de är okej som de är. Och kan man läsa i svenska medier om hur det inte är hållbart hur brottslingar får låga straff gång på gång. 258 (KD) replik: Vi har tillsatt en utredning där vi vill göra en översyn på vissa straff. Jag kommer till det i mitt anförande. Jag har en fråga till dig utifrån ditt anförande och ert principprogram, som jag har läst. Ni skriver att brott ska bestraffas hårt och snabbt. Men tittar man på er budget ser man att det inte riktigt stämmer med tanke på de neddragningar ni gör på polisen. Hur ska det fungera snabbare inom rättsväsendet? 259 (SD) replik: Vi investerar mer än vad Alliansen gör på rättsväsendet. Om jag minns rätt är det en miljard utöver de satsningar som Alliansen gjort, så det stämmer inte riktigt att vi drar ned på rättsväsendet. Det är ju tvärtom. 260 (KD): Den allmänpolitiska debatten vittnar verkligen om att politik kan vara högt och lågt. I går lyssnade vi på partiledarna som delade med sig av sina eftervalsanalyser och hur de ser på framtidens . Efter det har flera av oss nya ledamöter hållit våra första anföranden, våra jungfrutal, här i kammaren, och det är tydligt att alla är redo för mandatperiodens första debatt. Vad är det då man bör belysa i sitt första tal här i kammaren eller i vart fall mandatperiodens första tal? Jag vill spegla verkligheten och de problem som finns och ge förslag på lösningar. Bara då kan framtidsvisioner, som flera partiledare talade om, bli verklighet. Verkligheten är att vi alla känner oss berörda av de upprepade skottlossningarna i . Alla medborgare ska känna sig trygga och känna att samhället skyddar dem. Tyvärr har det funnits tendenser hos vissa att säga att det inte är helt oväntat att det är just i som dödsskjutningarna sker. För mig är det ett resonemang som jag inte förstår. Fokus nu är att få rätt resurser på rätt plats. Som politiker men också jurist funderar jag på vad som är rätt resurser. Som jurist och riksdagsledamot ser jag hela rättskedjan, och för oss, precis som och alla andra allianspartier, börjar en effektiv rättskedja i det brottsförebyggande arbetet. Med brottsförebyggande arbete på alla plan kommer vi att få färre brottsoffer. Det är betydligt viktigare än hårdare tag och skärpta straff. Det handlar om att fokusera på brottsbekämpning på de platser där brotten faktiskt begås. Stockolmspolisens arbete på Stureplan och med mobila polisstationer visar vad man kan åstadkomma med små medel. Det är dags att vi börjar kalla saker för vad de verkligen är. Ungdomsvåldet är inte ett ungdomsproblem som vuxenvärlden längre kan ignorera, utan det är ett samhällsproblem som vi alla måste uppmärksamma. Det gäller att bryta kriminella mönster tidigt, och därför satsar vi mycket på brottsförebyggande åtgärder och att bryta dessa mönster. Det gäller att hålla ut en hand och visa rätt väg en bättre väg. För barn och ungdomar som begår brott är det av central betydelse att samhällets reaktioner kommer snabbt. Att en person inte är straffmyndig innebär inte att samhället ska se mellan fingrarna på det brott han eller hon begår, snarare tvärtom. För barn , det vill säga de som inte är straffmyndiga, har en central roll. Bemötandet av unga lagöverträdare under bör ske med fastare former. Vi kristdemokrater vill därför införa en ny nämnd, en ungdomsnämnd, som ska hjälpa och stödja de människor som är på väg i fel riktning och har begått brott när de är . Det är av yttersta vikt att vi inte sviker de ungdomar som är på väg att ta steget ut i vuxenlivet. För ungdomar mellan som är straffmyndiga är det viktigt att korta tiden mellan brott och lagföring. Därför föreslår att särskilda ungdomsrotlar inom åklagarväsendet och ungdomsdomstolar inrättas. Dessa ska behandla ärenden som rör gärningsmän mellan . En av de värsta kränkningar en människa kan råka ut för är att bli utsatt för brott. står på brottsoffrets sida, på riktigt. Varje gång en medborgare drabbas av ett brott har samhället misslyckats. Därför tycker vi att det är viktigt att samhället ställer sig på brottsoffrets sida. Övergrepp och kränkningar kan aldrig tolereras. Brottsoffret ska behandlas med respekt och med medkänsla samt skyddas av rättsordningen. Systemet ska skapas så att brottsoffer får snabb och effektiv gottgörelse. Detta är viktiga principer att leva upp till för att allmänhetens förtroende för rättsväsendet ska upprätthållas. Hur förtroendeingivande är det när man inser att ens anmälan bara läggs i den stora högen hos polisen? Hur förtroendeingivande är det för ett brottsoffer att anmäla ett brott om det kan ta , kanske , innan det kommer upp i domstol? Vad gör man för den rädsla som finns hos många att man ska utsättas för brott igen? när man talar om brottsoffer hamnar man i en diskussion om upprättelse i den bemärkelsen att straffets längd inte överensstämmer med allmänhetens rättsmedvetande. anser inte att samhället tjänar på längre och strängare straff generellt. Däremot finns det ibland en obalans i hur olika brott bestraffas olika hårt. Straffsatserna måste spegla hur pass allvarligt brottet ses i samhället. Detta synsätt ligger till grund för hur vi vill att rättssamhället ska vara uppbyggt. Vi kristdemokrater ställer människan i centrum. Därför tycker vi att det är bra att det sker en översyn av straffsatserna för vissa våldsbrott. Jag tycker som jurist att synen på brott och straff säger väldigt mycket om ett partis samhällssyn. I detta anförande instämde (KD) och (M). 261 (M): uppskattar att ca 70 000 flickor och pojkar i lever i en hederskultur. Detta förhållande kan vara mer eller mindre uttalat och kan innebära begränsningar i vardagen som gäller klädval och socialt umgänge men också livsval som utbildning och val av livspartner. I extrema fall kan hedersförtrycket resultera i hot, våld och dödligt våld. Skolan har en viktig roll i att tidigt upptäcka barn som lever under hedersförtryck. För att upptäcka denna typ av övergrepp krävs det kunskap i ämnet. Det finns stora skillnader i hur skolor hanterar elever som inte av sina föräldrar tillåts vara med på ämnen som sexualkunskap och idrott. Jag har mött ett flertal rektorer som trott att problemet inte finns på den egna skolan därför att man inte haft kunskapen att veta vad man ska titta efter. Skolpersonalen har trott att det är vanliga konflikter som finns mellan barn och föräldrar. Jag har också mött socialsekreterare och poliser som av okunskap utsatt dessa barn för ännu större hot när man på traditionellt sätt försökt lösa konflikten i familjen. I några län har samverkansplaner och handlingsplaner med tydlig ansvarsfördelning för bland annat socialtjänst, skola, polis och ungdomsmottagning tagits fram. Det är mycket bra planer med konkreta åtgärder både förebyggande och när akuta situationer uppstår, men de har dålig förankring i verksamheterna. I regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer fick i uppgift att genomföra utbildningar riktade till anställda med en samordnande roll inom skola och socialtjänst. Jag välkomnar detta och vet att ett flertal utbildningar genomförts i , men detta räcker inte. Jag anser att en obligatorisk kurs i hedersförtryck bör införas i socionomutbildningen, lärarutbildningen, polisutbildningen och i alla vårdutbildningar. I detta anförande instämde , och (alla M). 262 (M): , lite mer, förbjöds barnaga i , och vi har därefter antagit . Mycket har hänt i för att förbättra situationen för barnet i rättsprocessen , i synnerhet och särskilt på de orter där det finns barnahus. Barnahus finns på flera ställen i , och syftet med barnahusens arbete är att samla flera olika myndigheter på ett ställe så att barnet slipper berätta om sina upplevelser om och om igen. Arbetet på barnahus har varit mycket positivt när det gäller att förbättra för barnet i rättsprocessen. Det har flertalet utredningar visat. Dels utsätts barnet för mindre påfrestningar, dels blir polisutredningarna bättre, vilket i sin tur leder till fler åtal och fler fällande domar. I förundersökningskungörelsen regleras vilka regler som ska gälla för förundersökningar. Vad gäller barnärenden ska polisens förundersökningar drivas särskilt skyndsamt och vara avslutade senast efter det att det finns någon som är skäligen misstänkt för brottet. Någon konsekvens för det fall polisen inte håller tidsfristen finns inte. Tyvärr visar utredningar att tidsramarna hos polisen när det gäller barnärenden inte alltid hålls. Det finns extremfall där barn fått vänta innan de förhörs av polis. Många barn har fått vänta på sitt första förhör hos polisen. Detta är förstås inte okej. Reglerna om tremånadersfrist finns av flera skäl. Ett skäl är att det finns en risk att barnet fortsätter att utsättas för övergrepp om man inte startar en utredning. Ett annat skäl är minnet. Vi känner nog alla då och då att minnet av en händelse försvagas alltmer . För att en förundersökning ska räcka till åtal och fällande dom krävs att ett barn lämnar en detaljrik berättelse, och det försvåras naturligtvis om det går mellan övergreppet och förhöret. En annan viktig detalj i rättsprocessen är tiden, tiden för när brottet har begåtts. Det kan vara svårt för barn att minnas tiden, särskilt för små barn som inte har en färdigutvecklad tidsuppfattning. Som en jämförelse med tremånadersfristen för förundersökningen kan nämnas socialnämndernas plikt. När de får in en anmälan om ett barn ska de starta och slutföra en utredning . Drar polisutredningen ut leder det till att samverkan och det önskvärda samarbetet mellan myndigheterna inte sker. Det är tråkigt och kan leda till ytterligare påfrestningar för barnet, och det kan leda till att förundersökningen läggs ned eftersom det inte längre går att fullfölja utredningen. Det är viktigt att de olika myndigheterna samkör sina utredningar parallellt. Det finns som sagt flera skäl till att reglerna ska följas. finns det säkert skäl till att inte göra det, men då ska det vara väl motiverat. Åklagare och polis måste i än högre grad prioritera dessa ärenden och följa tidsreglerna. I detta anförande instämde (M). 263 (M): Ledamöter, åhörare! har en regering som tar ansvar för energiförsörjningen i vårt land. fördes det dock en politik som var allt annat än ansvarsfull. Priset av den gamla och dåliga energipolitiken får vi betala än . Faktum är att en del av den gamla dåliga politiken kommer södra delar av landet att få börja betala . kommer att delas in i fyra elprisområden. Längst norrut i prisområde 1 blir priserna lägst, och längst söderut i prisområde 4 blir priserna högst. Ingen vet med säkerhet hur stora prisskillnaderna kommer att bli, men det talas om skillnader på . Denna förändring sker efter krav från . Områdesindelningen görs med hänsyn till hur mycket el man kan producera i olika delar av landet och möjligheterna att överföra elen mellan dessa delar. I norr finns det gott om kraft, i söder är det brist, och överföringskapaciteten mellan områdena är otillräcklig. Hur har det då kunnat bli så här? Jo, ett huvudskäl till att vi har effektbrist i är stängningen av två reaktorer 1999 och 2005. Stängningen av innebar att den främsta energikällan plockades bort från ett område där energibehovet är stort. Om den dåvarande socialdemokratiska regeringen hade varit ansvarskännande borde den åtminstone ha försökt minimera de negativa konsekvenserna av avvecklingsbeslutet. Det hade man till exempel kunnat göra genom att sätta fart på och skynda på utbyggnaden av kraftöverföringskapaciteten norrifrån. Men så har inte skett. Resultatet har blivit att tvingas importera dyr el från . har merkostnaden för den dyra elen fördelats över hela , eftersom hela landet har varit ett och samma prisområde. Men från är det alltså slut med det. Hela merkostnaden kommer då att drabba elkonsumenterna i det som blir prisområde 4, alltså . Vad betyder då detta i rena pengar? För en normalvilla som förbrukar skulle en prisskillnad på betyda att elen blir dyrare i söder än i norr. För många företag handlar det naturligtvis om betydligt större summor än så. Jag roade mig med att försöka räkna ut vad den samlade merkostnaden blir givet en ökning på . För exempelvis landar den totala årliga merkostnaden någonstans mellan 500 miljoner och . Och den samlade prislappen i hela prisområde 4 landar sannolikt någonstans mellan 850 miljoner och en bra bit . Där har ni prislappen i form av högre elpriser som hushållen och företagen i nu tvingas betala för den gamla ansvarslösa energipolitiken som Socialdemokraterna stod för. har inte det här märkts så tydligt, för det högre priset har smetats ut över hela landet. Men när prisområdesindelningen kommer blir det tydligt. Så går det när man stänger kärnkraftverk utan att ha ersättningskraft. Så går det när man stänger kärnkraftverk utan att ha säkerställt att elen kan nå fram från annat håll. Så går det när energipolitiken inte hänger ihop. Den här regeringen står för någonting annat. Den här regeringen står för en energipolitik som håller ihop. Den här regeringen står för en energipolitik som vilar stabilt på tre ben: vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Inget av dessa tre ben ska försvagas eller ryckas undan. All el behövs för att säkra framtidens elförsörjning och ge rimliga priser och goda förutsättningar för hushåll och företag i hela landet. För skull får vi hoppas att det är detta som gäller . I detta anförande instämde , och (alla M). 264 (S) replik: Det är klart att eftersom den käre kollegan är ny i utskottet kan man inte kräva att han kan alla turer på en gång. Men sanningen är att prisområdena har väl egentligen inget parti velat ha över huvud taget. Vad gäller kolkraft från är det ytterst få dagar som vi importerar det. Det är andra skäl som gör att det blir dyrare. Jag tror att vi kan få en ganska bra förklaring om vi tar upp det på ett utskottssammanträde. Men det har inte med stängningen av att göra, utan det har att göra med att systemet blir sådant när man gör ändringar i det. Vi kan bara beklaga det. 265 (M) replik: Jag får först tacka för den lilla härskartekniken med ny ledamot och så.