prot · GX09139 · 2010-06-17 00:00:00 — 1 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avlidit. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU24 Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 m.m. Punkt 1 (Transportpolitiska utgångspunkter) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 154 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 1: 116 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 3 (Organisations- och regleringsfrågor) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 154 för res. 2 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 2: 116 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 4 (Finansieringsfrågor) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 153 för res. 3 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 3: 115 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 5 (Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för regional transportinfrastruktur) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 156 för res. 4 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 25 fp, 21 kd För res. 4: 116 s, 1 m, 21 v, 17 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU22 Några körkorts- och fordonsfrågor Punkt 3 (Trafikmedicinska enheter) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 155 för res. 1 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd För res. 1: 116 s, 21 v, 17 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 4 (Utbildning av utryckningsförare) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 295 för utskottet 19 för res. 2 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 20 v För res. 2: 1 v, 17 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 14 (Alkolås) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 155 för res. 5 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd För res. 5: 116 s, 21 v, 17 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU28 Gränser i skog Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 154 för res. 1 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 1: 116 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. MJU24 Åtgärdsprogram och tillämpningen av miljökvalitetsnormer Punkt 1 (Myndigheters och kommuners ansvar för att miljökvalitetsnormer följs) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 277 för utskottet 19 för res. 1 18 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 2 v, 1 - För res. 1: 1 s, 1 v, 17 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 4 (Styrmedel för myndigheter och kommuner) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 154 för res. 4 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 4: 116 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Punkt 6 (Miljöorganisationers rätt att överklaga) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 274 för utskottet 39 för res. 6 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 6: 1 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU30 Sanktioner för överträdelser av nya EU-regler om kemikalier Kammaren biföll utskottets förslag. FiU19 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2009 Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Stöd till den kommunala sektorn) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 153 för res. 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 20 kd, 1 - För res. : 115 s, 21 v, 17 mp Frånvarande: 15 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 4 kd, 1 v, 2 mp FiU32 Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning Punkt 1 (Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 153 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 1: 116 s, 21 v, 16 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU37 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20052009 Kammaren biföll utskottets förslag. CU20 Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn Punkt 3 (Beslutanderätt vid gemensam vårdnad) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 276 för utskottet 38 för res. 2 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 88 m, 25 c, 25 fp, 21 kd, 1 - För res. 2: 21 v, 17 mp Frånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 3 fp, 3 kd, 1 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU26 Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172 och prop. 2009/10:184 delvis). 1 (): Ärade ledamöter av denna kammare! Det är nu dags för att ta ställning till regeringens förslag om att det ska kunna byggas tio nya kärnkraftverk i . Därmed ökar man kraftigt beroende av kärnkraft. Det är nämligen konsekvenserna av den energiuppgörelse som bland annat centerledaren och energiministern medverkat till. Före valet lovade de borgerliga partierna att en borgerlig regering inte skulle upphäva förbudet mot att uppföra nya reaktorer. Samma löfte gavs också i första regeringsförklaring. lägger man förslag på bord som bryter mot vallöftet och som bryter mot regeringsförklaringen. Regeringen och sviker väljarna och inte minst alla dem som engagerat sig mot uranbrytning och mot kärnkraftsutbyggnad och som sett möjligheter för att i stället öka investeringar i förnybar energi. Jag förstår att många av dem är upprörda. Men regeringen lägger bara förslag. Det är vi ledamöter av riksdag, vi som är folkvalda, som fattar beslut. Och det är i denna kammare som vi om ett antal timmar ska ta beslut om regeringens förslag. Vi socialdemokrater vill att ska avslå förslaget, och jag yrkar härmed, fru talman, bifall till den reservation som vi står bakom tillsammans med och . Det är ett viktigt vägval som ledamöter ska göra. Antingen fortsätter vi att vara ett föregångsland med fortsatt offensiva satsningar på gröna jobb, på energiomställning och på att ha fortsatt konkurrenskraftiga elpriser och trygg energiförsörjning till svenska hushåll och till svensk basindustri. Det är satsningar som gjort världsledande i miljöteknik och som sett till att vi har den kraftigaste ökningen av biobränslen i hela EU och därmed innebär att vi moraliskt och politiskt tar ansvar för den värld vi lämnar efter oss till kommande generationer. Det andra alternativet är att vi väljer den väg som regeringen nu vill att ska ta med tio nya kärnkraftverk, anpassning till höga elpriser och med långvarig osäkerhet om vår energiförsörjning. Det är nämligen effekterna av att ensidigt låta marknaden och energibolagen ta ansvar för vårt framtida energisystem. Vägvalet är i stora delar både politiskt och moraliskt, för framför oss finns möjligheten att satsa på det som är modernt och det som är hållbart. Framför oss finns möjligheten att fortsätta gå före andra länder och visa hur ny teknik, smarta energilösningar och investeringar i energisektorn kan ge nya gröna jobb här hemma och på världens exportmarknader. har inom räckhåll att bli möjligheternas land i skarp kontrast till de länder som fortsatt satsar på gammal teknik, på kolkraft och på kärnkraft. Men det förutsätter att vi tar politiskt ansvar. Det förutsätter att vi vågar använda politiska styrmedel och drar nytta av de erfarenheter som vi har gjort i med investeringsstöd, klimatinvesteringsprogram och hög ambitionsnivå när det gäller energiforskning. Inom de borgerliga partierna är man oense om detta. Därför försöker man göra det enkelt för sig genom att nu hävda att det är marknaden, inte politiken, som ska ta ansvar för energiomställningen. Det är därför vi kan höra hävda att det inte blir någon ny kärnkraft med regeringens förslag som kan hävda att det blir det visst och att det blir både 10, 11, 12 och 13 reaktorer. Båda kan dessutom på sina interna partimöten hävda att man precis lurat skjortan av sin allianskamrat inte minst genom att hävda att en marginell ökning av investeringarna i förnybar energi har fått att acceptera tio nya kärnkraftverk och genom att hävda att beslutet att tillåta tio nya reaktorer gör det omöjligt att bygga ny kärnkraft. Verkar det krångligt? Verkar det obegripligt? Det är ungefär lika tokigt som att hävda att man räddar valarna genom att acceptera valjakt. Det allvarliga är naturligtvis att man abdikerar från ansvaret för energi- och klimatpolitiken genom att hävda att det är marknaden själv som ska ta det ansvaret. Men marknaden kommer inte själv att ta beslut som leder till klimatomställning eller energieffektivisering. Det visar historien, och det visar utvecklingen i många av världens länder där frånvaron av politiskt ansvarstagande leder till investeringar i gasledningar, kärnkraftverk och kolkraftverk. Det är först när man tar politiskt ansvar som man kan vända utvecklingen. Vi socialdemokrater har i regeringsställning kunnat visa hur energiomställning kan ge nya jobb, hur det har varit möjligt att både avveckla två kärnkraftverk i och trygga energiförsörjningen genom effektiviseringar och investeringar i förnybar energi. Det är satsningar som skapat tusentals nya jobb och en starkt växande miljöteknikbransch med goda exportmöjligheter. Därmed blir energipolitiken inte bara någonting som handlar om vår egen hushållning, utan den blir också ett viktigt näringspolitiskt verktyg. Men även där ser vi hur den borgerliga regeringen överlåter åt marknaden att agera. Det var kanske tydligast under finanskrisen när man svek svensk industri med massuppsägningar, nedläggningar och försämrad konkurrenskraft som följd. Det här var en tydlig kontrast till de länder som investerade i forskning och utveckling under finanskrisen för att säkra konkurrenskraften och som agerade aktivt för att stärka exportindustrin. De länderna har till följd av det nu lägre arbetslöshet än vad vi har i massarbetslöshetens . Det behövs med andra ord en aktiv energi- och näringspolitik för jobbens skull och för miljöns skull. Därför föreslår vi kraftfulla satsningar på förnybar elproduktion i form av bioenergi, vindkraft och andra förnybara energikällor. Med elcertifikat och med andra kompletterande stödsystem vill vi bygga ut till 2020. Med klimatinvesteringsprogram vill vi skapa nya gröna jobb och bidra till energiomställningen. Med en riskkapitalfond på 5 miljarder vill vi se till att tillföra ännu mer resurser till att utveckla den starkt växande miljötekniksektorn. I stället för att sälja som de borgerliga partierna nu är inne på vill vi använda bolaget som en stark aktör för att vi ska få fler investeringar i förnybar energi och säkerställa långsiktiga och trygga energilösningar, inte minst för svensk basindustri. är ett litet, exportberoende land. Vi har en stark basindustri, och vi behöver en trygg energiförsörjning med konkurrenskraftiga elpriser. Vi är nämligen övertygade om att vår energipolitik leder till detta. Vi sätter inte elbolagens intresse av att exportera kärnkraftsel före de svenska hushållen eller svensk basindustris behov av konkurrenskraftiga priser. Vi ser det inte som nödvändigt att kraftigt höjer sina elpriser till den nivå som finns ute på Europamarknaden, och vi ser att det faktiskt finns en historisk möjlighet kommande år att både öka andelen förnybar energi i och få en effektivare energianvändning. Trots vår övertygelse om att den här rödgröna energipolitiken är alldeles utmärkt ser vi också nödvändigheten av att nå en bredare, blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. Svensk industri, energibranschen och hushållen behöver långsiktiga spelregler som inte ändras . Därför kan vi redan nu lova att om det blir en rödgrön seger i valet kommer vi att bjuda in till energiöverläggningar, och vi kommer inte att göra det med tre veckors tidspress utan med gott om tid så att vi kan få i grunden goda förutsättningar och långsiktiga beslut. Jag tycker att dagens debatt och dagens avgörande är en utmärkt illustration av varför det behövs. hänger inriktningen på regeringens framtida energipolitik på några få röster. En feltryckning eller ett ändrat ställningstagande hos någon ledamot gör att hela omröstningen är väldigt svårförutsägbar. Det är säkert spännande och intressant för medierna, men det är olustigt för dem som står i begrepp att besluta om stora investeringar, väl medvetna om att spelreglerna sedan kan komma att ändras vid ett maktskifte. behöver en bred överenskommelse om energipolitiken, och jag vet att det är en uppfattning som har brett stöd såväl hos svenska folket som hos svensk industri. Det kan därför vara värt att notera att motsvarande utveckling nu sker i . När finska miljöutskott i går röstade om den finska regeringens förslag att bygga ny kärnkraft föll regeringens förslag efter att två centerpartister i gick emot sin egen regering. Det var den kraftiga förseningen och den extrema fördyringen av kärnkraftsbygget i Olkiluoto som ledde till att man ändrade uppfattning. I stället för nya, dyra kärnkraftverk valde majoriteten i miljöutskottet att stödja en satsning på förnybar energi och effektiviseringsprogram. Känner någon igen scenariot? Den så kallat historiska överenskommelsen mellan de borgerliga allianspartierna har dessutom redan i realiteten spruckit. Det tog bara någon vecka efter överenskommelsen till dess att deklarerade att det skulle byggas fler än tio reaktorer. Frågar man företrädare för de borgerliga partierna får man helt olika besked när det gäller om det blir ny kärnkraft och hur mycket det blir. En del företrädare för har hävdat att det inte blir någon ny kärnkraft eftersom den är för dyr utan statliga subventioner. Branschen och energibolagen gör en annan bedömning. Såväl företrädare för Eon som för har tydligt deklarerat att de tänker bygga ny kärnkraft även utan statliga subventioner. Den professor i energipolitik, , som centerledningen använt som ledstjärna för att få stöd för en kärnkraftsutbyggnad har deklarerat att den politiska linjen är ohållbar. Visst är kärnkraft orimligt dyr och olönsam på enbart marknadsmässiga villkor, säger han, men när väl projekten påbörjas kommer kommande regeringar att tvingas medverka till att man fullföljer de stora investeringarna. , konstatera , kommer investeringar i förnybar energi att blockeras. Så föll den försvarslinje som partiledning försökt använda för att få stöd för sin kärnkraftssatsning. Vi kan redan nu se hur investeringarna i förnybar energi förhindras och trängs tillbaka till följd av de nya signalerna vare sig vi pratar eller andelsägd vindkraft. Vem vågar investera i förnybart när regeringen så tydligt pekar ut kärnkraften som framtidens energislag? Detta sker trots att några beslut om kärnkraftsutbyggnad verkligen inte är brådskande. Finansminister har själv i en lördagsintervju i Ekot talat om att det är först som man egentligen behöver fatta beslut om ny kärnkraft. Besked i motsvarande riktning gavs också under energiförhandlingarna av och , det vill säga att det är inget som brådskar men partitaktiska överväganden har lett till att man stressar fram en proposition på bord med förslag på ikraftträdande . Det är en slarvig hantering som dessutom har fått skarp kritik av Lagrådet eftersom man inte har haft tid att gå igenom de rent lagtekniska detaljerna. I det här sammanhanget kan det också vara värt att kommentera upprepade påståenden att energiöverenskommelsen skulle innebära en historisk satsning på förnybar energi. Det är inte fallet. Även utan Alliansens energiöverenskommelse hade regeringen genom EU:s klimatmål bundit sig för att målsättningen skulle vara förnybar energi. för att acceptera tio nya kärnkraftverk blev en ambitionsökning på . En historisk överenskommelse är det onekligen, men bara i den meningen att den illustrerar vilket litet motstånd gav i Alliansens energiförhandlingar. har vi kunnat följa den enorma katastrof som har inträffat i den amerikanska golfen genom läckan på havsbotten i BP:s oljeanläggningar. De långsiktiga konsekvenserna för havs- och kustområdena är fruktansvärda. Att ens försöka kompensera för fiskerinäring, turistnäring och de boende i regionerna kommer att innebära gigantiska kostnader. har fått gå in och ta ansvar för hela räddningsarbetet, och kritiken mot har varit mycket hård. Medborgarna kritiserar , med rätta, hur politiken i har accepterat bristande säkerhetssystem och stort risktagande med det som är hela regionens värdefullaste tillgång, nämligen havet och kustmiljön. Jag tror att fler än jag kan se att motsvarande scenario mycket väl skulle kunna utspela sig om det förbjude skedde en olycka vid något kärnkraftverk. Det skulle bli ödesdigra konsekvenser för människor och miljö i regionen. En olycka skulle föra med sig oöverstigliga kostnader. Regeringen vill låta påskina att man lägger ett obegränsat, näst intill fullständigt, ekonomiskt ansvar på energibolagen vid en kärnkraftsolycka. Så är det naturligtvis inte. Vid en olycka har bolaget ansvar upp till ett visst belopp, men därutöver är det likväl staten och skattebetalarna som får gå in och ta de ekonomiska konsekvenserna för saneringskostnaderna. Det här kallar regeringen naturligtvis inte för direkt eller indirekt subvention. Nej, det skulle strida mot energiöverenskommelsen. Man konstaterar bara att det likväl är staten och skattebetalarna som får stå för kostnaderna. Debatt om ekonomisk kompensation i all ära. Vid en kärnkraftsolycka äventyras så oändligt mycket mer. Även när kärnkraften fungerar som den ska innebär den oerhört stora risker för hälsa och miljö från uranbrytning till slutförvaret av det utbrända kärnbränslet. Det kommer att vara ett förvar av ett material som dessutom kommer att vara radioaktivt . Det är risker som vi vältrar över på kommande generationer. Det var när riskerna blev uppenbara efter och Tjernobyl som vi i tog det moraliska ställningstagandet att successivt avveckla kärnkraften. Vi ser att det är möjligt trots att vi är ett av världens mest kärnkraftsberoende länder. Vi säger att kärnkraften successivt ska fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd i den takt kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor och genom energieffektivisering. För att det ska vara möjligt krävs politiskt mod att fatta beslut som kraftigt ökar investeringarna i förnybar energi. För att det ska vara möjligt krävs en beslutsamhet som hela svenska samhället ställer upp på om att ta ansvar för energiomställningen. För att det ska vara möjligt krävs det en annan politik än den omoderna blågrå politik som Alliansen lägger på bord. kan vara möjligheternas land med modern, spännande och klimatsmart närings- och energipolitik. Det är det som behöver. I detta anförande instämde , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , , och (alla s) samt Per , , och (alla mp). 2 (): Jag noterar att vår miljöminister är här. Det är trevligt. Jag var rädd för att ingen regeringsrepresentant eller något statsråd skulle delta i debatten. Jag ser verkligen fram emot den. Inför debatten såg jag en bild framför mig. Det var en bild som jag såg i en tidning för ett visst antal år sedan. Det var två bekymrade tekniker som stod och tittade på en reaktorbyggnad med en spricka i fundamentet. Den ena säger bekymrat till den andra: Bara nu inget läcker ut till pressen. Det här var i samband med folkomröstningen om kärnkraft. Det var en folkomröstning som genomfördes i tumultet efter den olycka som inträffade i . Ni som var med då känner till att den inte kunde inträffa men det osannolika inträffade. Det här var . var det ledande partiet inför folkomröstningen. drev hårt linjen att kärnkraften skulle avvecklas. Resultatet av folkomröstningen, fru talman, var entydigt. Kärnkraften skulle avvecklas . Så har svenska folket en gång sagt och beslutat. förvandlades Tjernobyl till en spökstad. Härdsmältan i reaktor 4 var ett faktum. Det som inte kunde inträffa inträffade. Katastrofen var ett faktum. Trots att vi skulle avveckla kärnkraften fortsatte utbyggnaden av kärnkraften i . Kärnkraftsförespråkarna i hävdade med bestämdhet att det här gällde inte den svenska kärnkraften, att den skulle vara säker. Det här kan inte hända i . Som tur är har vi journalister och miljöorganisationer som har avslöjat myten om den säkra svenska kärnkraften. har brister i säkerheten framkommit och incidenter inträffat allt oftare. Det visar att kärnkraften aldrig kan bli säker. Att de svenska kärnreaktorerna börjar få åldersproblem är uppenbart. Men det här handlar inte bara om det. Det här handlar även om bristande säkerhet runt våra reaktorer. När kraftbolagen förlorar miljoner vid ett stopp behöver man inte förvånas över bristande säkerhetskultur. Hur ska vi annars förstå vad som hände när aktivister från tog sig in på Forsmark? Det offentliga kommer att förlora beslutanderätten i och med dagens omröstning om kärnkraften, och vi kommer också att förlora kontrollen över säkerheten. Ett tredje datum jag kommer att minnas är när näringsminister kallar till en presskonferens. Strålande av lycka och fylld av energi presenterar energiöverenskommelse. Nya kärnkraftverk kan byggas. Med vänster hand bjöds oppositionspartierna in till nya energiöverläggningar. Om vad, kan jag fråga mig. Jag var med vid de överläggningarna. Det stod snabbt klart vad det egentligen handlade om, nämligen att inte diskutera energipolitikens helhet. Kärnkraften skulle byggas ut. Det har man slagit fast i Alliansens energiöverenskommelse. I regeringsförklaringen kan man läsa följande: kommer inte några politiska beslut om avveckling av kärnreaktorer att tas. Inte heller kommer några förnyade driftstillstånd ges till de två reaktorer som redan stängts. Förbudet att uppföra nya reaktorer kommer att bestå. Regeringen kommer att pröva begäran om effekthöjningar enligt gällande lagar. Jag upprepar: Förbudet mot att uppföra nya reaktorer kommer att bestå. Vad är det vi ska fatta beslut om ? Jo, om att upphäva det förbudet. Det är ett löftesbrott. Jag vill gärna få en kommentar till det . , efter kärnkraftsomröstningen, står inför ett viktigt vägval. Ska vår energipolitik styras av kortsiktighet och partitaktiserande eller av ett långsiktigt ansvarstagande? Svaret på frågan kommer när röstar om att öppna för att eventuellt bygga tio nya kärnkraftsreaktorer i , trots det uttalade löftet i regeringsförklaringen.