prot · GX09111 · 2010-04-28 00:00:00 — En av de fritidspedagoger som jag träffade i går ställde frågan vem som kommer att vilja utbilda sig till fritidspedagog , då de har dåligt betalt, barngrupperna är jättestora, verksamheten är urholkad och de nu får mindre pedagogisk utbildning. och vi rödgröna kan inte acceptera en förkortning av fritidspedagogernas utbildning utan ser snarare behovet av att även denna utbildning behöver förlängas till . är det många studenter som antas till 210-poängsutbildning som kompletterar upp till 240 poäng för att få större bredd och kompetens i sin behörighet. Vi tror att uppdelningen av lärarutbildningen i examen på grundläggande respektive avancerad nivå ytterligare kan minska det attraktiva i att gå 210-poängsutbildningen, om man beaktar de nackdelar det innebär att inte läsa 240-poängsutbildningen. Förutom att stärka forskningsanknytningen finns det ytterligare argument för att förlänga viss lärarutbildning såsom en ökad flexibilitet, bättre möjligheter till internationellt utbyte, höjd kvalitet i utbildningen och, inte minst, bättre kunskaper för de yngre barnen och eleverna. Det finns flera perspektiv och områden som saknas i förslaget till lärarutbildningen. Jag tror att Unga synskadade och Unga hörselskadade har uppmärksammat oss alla med sms här på avsaknaden av inkluderingsperspektivet, men här saknas också genus, hbt, hållbar utveckling och betydelsen av digital kompetens. Dessa är alla viktiga perspektiv som måste finnas i en modern lärarutbildning. Den som ska bli lärare måste inse betydelsen av könsmaktsordningen i skolans hela verksamhet och undervisning om man inte ska fortsätta att konservera densamma. Vi har länge pratat om inkludering i svensk skola, men skolledning och lärare har saknat kunskap för att möta och anpassa undervisningen till elevernas olika behov. En väldigt liten andel av lärarna i skolan har kunskap i sex och samlevnad. Ämnet är undermåligt och under all kritik. Därför behöver lärarutbildningen utvecklas med avseende på kunskaper om sex och samlevnad för att denna undervisning ska bli en naturlig och integrerad del i fler ämnen. IT borde betraktas som lika viktigt som att ha papper och penna. Det borde vara ett centralt redskap för den moderna skolan, men då behövs lärare som kan och också har resurser. Som det ser ut delar fyra lärare på en dator något som skulle var otänkbart på de allra flesta andra arbetsplatser. För att underlätta samverkan mellan nyexaminerade och redan verksamma lärare måste dessa kunskaper prioriteras i all lärarfortbildning och kompetensutveckling. Jag har inte gått in djupare på betydelsen av specialpedagoger och att denna utbildning finns kvar och inte heller på vikten av utbildning i vuxenpedagogik för dem som verkar inom vuxenutbildning, inte minst sfi-lärare. Jag kommer inte att yrka bifall till alla reservationer även om vi givetvis står bakom alla. Jag yrkar i likhet med föregående talare bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4. 35 (): debatterar vi den framtida lärarutbildningen. Liksom de båda föregående talarna spanar jag ut över salen och saknar en person, nämligen utbildningsministern. Han är ju känd i hela för att ha svartmålat lärarutbildningen. Det finns till och med forskning på det. Han var så angelägen om att bestämma över lärarutbildningen att han tog det området från , alltså från ett annat statsråd. Då är det intressant att han inte är här och ställer upp i debatt i denna fråga. Jag uppmanar de borgerliga ledamöterna att i debatten redovisa vad gör . Vad är viktigare än att debattera lärarutbildningen som han så envist har dragit i smutsen och ifrågasatt ? Det vore intressant att veta. Han har alltid älskat att debattera lärarutbildningen, men när vi både ska debattera den och fatta beslut om den är han inte här. Jag kallar det skolk. Enligt egen definition ska skolk antecknas i betyget och dessutom meddelas vårdnadshavaren. Jag vet inte vem som är vårdnadshavare för , men det kanske är . (TALMANNEN: Inga fler angrepp på utbildningsministern som inte är närvarande. Det får räcka med konstaterandet att han inte är här.) Jag nöjer mig med att beklaga att han inte är närvarande, för jag skulle gärna ha debatterat med honom. Man kan fundera generellt över lärarutbildningen. I brukar vi ofta framhålla som en bra förebild när det gäller skola och lärarutbildning. Vad är då kännetecknande för den finska lärarutbildningen? Jo, den har ändrats ofta. Den har ändrats av professionen. Den har kontinuerligt förnyats utan att politikerna har lagt sig i så mycket. Framför allt har det varit blocköverskridande. När jag ser Alliansens förslag och vår rödgröna motion tror jag att det hade varit möjligt att nå en överenskommelse. Tyvärr har det som vanligt inte funnits ambition eller ens förmåga hos Alliansen att ta initiativ till sådana samtal, eller som före detta högskoleminister svarade på min direkta fråga: Vi vet ju hur svårt det är. Vi rödgröna vet hur svårt det är att komma överens mellan tre partier, hur svårt är det inte då att komma överens mellan fyra partier? Jag förstår detta, men jag tycker ändå att regeringen har ett ansvar att hitta en blocköverskridande överenskommelse. Vad är det som är viktigt när det gäller detta? Att vara lärare är inte bara lärarutbildning, utan det är att vara i en läroprocess hela sitt yrkesliv. Det är ett annat slags livslångt lärande än det vi vanligtvis brukar tala om. Även om vi ändrar utbildningen och även om vi satsar på fortbildning är det svårt att förändra skolan. När vi politiker förändrar lärarutbildningen hoppas vi att allt förändras i skolan, men det är inte riktigt så. Det tar lite . Vi möts fortfarande av lärare som säger att de undervisar enligt Lgr 80 trots att det var ganska länge sedan. Vad skulle vi behöva? Jo, vi skulle behöva ett helt annat synsätt. Det hade jag hoppats att denna lärarutbildning skulle stadfästa och på ett tydligt sätt stå för. Vi skulle behöva mer av en forskningsbaserad lärarutbildning och att lärarutbildningen släpper hantverkstänket. Man skulle koppla loss det gamla lasset då lärarutbildningen inte var en högskoleutbildning utan hade sin egen lilla nisch. Just det har slitit med , och man har också fått till en del förändringar. En mer forsknings- och vetenskapsbaserad lärarutbildning skulle också skapa en helt annan motivation för en kontinuerlig förändring av läraryrket även ute i skolorna. Denna bit kritiserar vi från den rödgröna sidan. Vad regeringen gör är att återigen lägga sig i detaljerna och passa på de övergripande sidorna. Det är anmärkningsvärt. Man säger att de övergripande bitarna i lärarutbildningen ska hänskjutas till examensordningen, och det ska regeringen ta hand om. Det är sådana saker vi borde debattera i . Vilka övergripande delar av lärarutbildningen borde vara genomgripande? Ord som ledarskap och kreativitet nämns. Nej, kreativitet tror jag inte nämns, vilket är anmärkningsvärt. Ledarskap nämns men det hänskjuts till examensordningen både av regeringen och av majoriteten i utskottet. Borde det inte vara viktigt att skriva in i lärarutbildningen från sida att lärarutbildningen handlar om ledarskap? Det handlar om att stå framför elever och utöva ledarskap på ett demokratiskt och framgångsrikt sätt. Detsamma gäller kreativitet. Det är fundamenta. Det gäller också hållbar utveckling, funktionsnedsättning, genus och IT. Det är dessa grundläggande bitar vi borde fastlägga i stället för att lägga oss i för mycket och detaljstyra. Även när det gäller kompetensen fallerar förslaget. Det verkar inte behövas någon specialistkompetens för att undervisa barn i årskurserna 13. Jag är själv lärare och vet att det inte finns något svårare och mer krävande än att undervisa små barn. Vi vet också att det är i de lägre årskurserna som grunden läggs. Det är där det krävs specialister och givetvis generell kompetens. Man får inte utesluta specialistkompetens. Det här är grundläggande kunskaper som var och en som har stått inför en klass vet. Jag har varit inne på vikten av att utveckla lärarnas kompetens i forskningshänseende. Jag ser med viss oro att regeringen tar mer och mer pengar från Lärarlyftet för att finansiera andra saker. Senast finansierade man lärarlegitimationen. Jag är också orolig för att man i propositionen inte tar frågan om pedagogisk mångfald på allvar. Det är inte ett ord om betydelsen av att se till att det till exempel fortsatt finns en Waldorflärarutbildning i . Det vet jag att den förra regeringen såg till med stöd av och . En regering måste inte nödvändigtvis anordna en sådan, men se till att det finns förutsättningar så att även alternativa pedagogiker får fäste i . Det är det jag ser som de stora skillnaderna mellan De rödgröna och Alliansen. Vi satsar på ett annat sätt på forskningen. Vi vill att det ska finnas ledarskap och kreativitet. Vi vill att skolan ska bygga på generella grunder och inte detaljstyrda. Vi vill också se om det kan finnas blocköverskridande möjligheter i stället för att man duckar för det. Jag vill liksom föregående talare yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4. 36 (): Det är ett väldigt viktigt betänkande och en viktig reform som vi diskuterar här . Kvaliteten i ett utbildningssystem kan ju aldrig vara högre än kvaliteten på dess skolledare och lärare. Vi vet att rektors ledarskap är otroligt viktigt för att vi ska få framgångsrika skolor. Precis lika viktigt är det att vi har utbildade, engagerade lärare som har höga förväntningar på sina elever. Lärarnas kompetens är avgörande för elevernas kunskapsresultat. Därför är det ju också viktigt att vi får de mest lämpade och engagerade personerna att söka till lärarutbildningen. Från vänstersidan har det tidigare knorrats och man har sagt: Det är ju sedan vi senast sjösatte en lärarutbildning. Det behövs ingenting nytt. Jo, anser vi, det behövs en ny lärarutbildning. lärarutbildning har varit diskuterad . Det har funnits en hel del problem kopplad till den. Det har funnits kraftig kritik från studenterna själva som har sagt att innehållet inte håller den kvalitet som man har önskat sig när man har gått lärarutbildningen. har också haft en hel del anmärkningar. Det har varit på gränsen att examensrätter har dragits in. I den senaste genomgången som gjorde hade tio av lärosätena fortfarande brister. Det är inte acceptabelt. En hel del rättas till. kommer också en ny lärarutbildning. Ett problem i dagens lärarutbildning är att man som lärarstudent inte får en tydlig inriktning i sin examen. En student kan välja bort ett antal ämnen i sin lärarutbildning. Om man till exempel ska jobba i de lägre åldrarna som lågstadielärare kan man välja bort matematik. Det gör att vi inte får en rätt till kunskap för eleverna. Man har helt enkelt inte utbildade lärare. Vi vet att det har medfört olyckliga konsekvenser i kunskapsresultaten i vår skola. Det är tyvärr alldeles för få som har valt att läsa till lärare. Sökandetrycket har varit alldeles för dåligt, och i stort sett alla som har sökt har kommit in. Det är absolut inte bra. kom med en undersökning som visar att för få unga vill söka till lärarutbildningen. Det är en stor utmaning för oss. Det är väldigt bra att regeringen har tagit krafttag när det gäller skolan. Lärarutbildningen är ett av de krafttagen. Hur kommer den nya lärarutbildningen att se ut? Det förslag som vi har att ta ställning till är ett viktigt steg för att göra lärarutbildningen både bättre och tydligare. Kvaliteten höjs och strukturen i utbildningen görs tydligare. I stället för en enda lärarexamen som det har varit tidigare föreslås nu fyra olika yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Tillsammans med de inriktningar som finns i flera examina gör detta att utbildningen blir tydligare och bättre anpassad till verkligheten. Många remissinstanser har också sagt att detta är bra. Vi kan inte ha bredden med de två inriktningar vi har när man som lärare har barn från 1 till och från 12 till . Det räcker inte med den indelningen. I och med att vi nu får en egen förskollärarexamen höjer vi både status och identitet för utbildningen. När förskollärarutbildningen blev inbakad i lärarutbildningen såg vi att sökandetrycket drastiskt försämrades. Det är absolut inte bra eftersom vi har brist på förskollärare . Utbildningen får samma längd som tidigare, men fokus blir tydligare på språk och matematik. Jag är glad att vi höjer ambitionsnivån för förskolan. Vi ska ha en lärorik förskola. Det får vi när vi nu stärker det pedagogiska uppdraget. Vi förstärker förskollärarnas roll och prioriterar tidiga insatser. Med det som görs nu ger vi bättre förutsättningar och bättre bas för eleverna och barnen att gå vidare. Grundlärarexamen har tre inriktningar: från förskoleklass till trean, från fyran till sexan och en inriktning mot fritidshem. I och med att vi nu får en utbildning som är anpassad efter de behov som finns på skolorna i vårt land blir det bättre för eleverna. kan grundlärarna följa eleverna . Vi som har och har haft barn i tidig skolålder vet hur viktig den tryggheten och återkopplingen är för varje elev. Vi ska självklart ha en utbildning som har både ämnesdjup och ämnesbredd. Utbildningen för de här lärarna förlängs med en termin så att den blir . Det blir också obligatoriskt för alla dessa lärare att läsa till exempel matte och NO. Det går inte att välja bort som . Kunskaper om läs- och skrivutveckling och fördjupade kunskaper om matematik kommer att bli en väsentlig del för dessa lärare. Inriktningen mot fritidshem omfattar främst kunskaper inom fritidspedagogik, men vi breddar också den utbildningen så att man har möjlighet att gå in i praktiska och estetiska ämnen. Det är bra för dem som ska arbeta i fritidshemmen. Ämneslärarexamen blir på högstadiet och gymnasiet. har högstadielärarna två kombinationer i sin lärarutbildning. Det har gjort att många lärare inte har fått en heltidstjänst på högstadiet till exempel. Man har undervisat i ett tredje ämne som man inte har haft behörighet i. anpassar vi utbildningen till verkligheten. Högstadielärarna får nu behörighet i tre ämnen vilket gör det bättre för eleverna. Gymnasielärarna får kompetens att undervisa i två ämnen. Ämnesdjupet blir tydligare liksom ämneskombinationerna för gymnasielärarna för att underlätta anställningsbarheten. Det har varit ett problem för många som har läst till gymnasielärare . Yrkeslärarutbildningen blir med vårt förslag tre terminer. Yrkeslärarutbildningen fungerar inte i verkligheten. Det är alldeles för få som söker. Vi har alldeles för få yrkeslärare som är behöriga. Det gör att elever som läser yrkesprogram inte har utbildade lärare. blir det ändring på det. man är anställd som yrkeslärare har man möjlighet att på deltid få kompetens och läsa utbildningen. Det ger möjlighet för fler. Det blir bättre för eleverna. Praktiken, det som kallas VFU, skärps också. blir det tydligt att om man ska läsa till exempelvis förskollärare ska man ha sin VFU på ett lågstadium. Man ska inte kunna ha den på ett gymnasium. Sådana konstiga kombinationer har förekommit. Vi får också en tydligare utbildning som vi har en flexibilitet som gör att överlappningar kan ske. Det är viktigt för att det inte ska bli helt statiskt. När jag tittar på vänstersidans förslag blir jag något konfunderad. Det brukar ske en eftersläpning i fråga om vad man tycker är bra och förändrar sig i regeringens riktning. Det har skett i många delar. Här kan vi också se det. Om vi tar bort det vanliga, att det är för lite och , kan vi ändå se, vilket står i reservationen, att man har insett att lärarutbildningen både behöver förtydligas och anpassas efter hur skolorna arbetar. Jag tycker att det är bra att den insikten har kommit. Därför är det synd att man ändå håller fast vid en examen. Det är inte så, som vi kunde höra tidigare, att lärarutbildningen går att likställa med till exempel en ingenjörsutbildning. Det är en enorm bredd vad gäller lärarutbildningen . Jag tycker inte att man kan göra en anpassning på det sättet, och det är synd att vänstersidan väljer att fortfarande ställa sig vid sidan. Man vill helt enkelt inte komma överens. Det finns ingen som blir vinnare på det, speciellt inte eleverna. Det är glädjande att vi nu får en ny lärarutbildning. Med denna nya lärarutbildning och den lärarlegitimation som regeringen presenterade för sedan stärker vi helheten för skolan och förbättrar möjligheterna för eleverna. Detta tillsammans med det stora Lärarlyftet som regeringen har genomfört , den nya skollagen som utskottet ska ta ställning till, fler tidiga insatser och en bättre utvärdering gör att vi kommer att gå i riktning mot en skola i världsklass. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 37 () replik: Att utveckla svensk skola och att bygga en bra lärarutbildning är ett långsiktigt projekt. Det visar exempelvis , som tidigare tog upp i sitt anförande. En sektor vill gärna få lite lugn och ro, och vet att vi har velat ha överenskommelser över blockgränsen, men tyvärr har vi inte fått det. Vi har inte sagt att dagens lärarutbildning är felfri. Det finns brister. Sedan är frågan hur man ska reformera den. vet att det var många remissinstanser som sade att man skulle kunna behålla strukturen och gå vidare med olika utvecklingsprojekt och kvalitetsutvärderingar. har vi i oppositionen sagt att vi ställer oss bakom förslaget till ny lärarutbildning som regeringen har lagt fram. Vi är dock kritiska till vissa punkter som vi har redovisat. Jag kan också konstatera att i utredningen säger att mycket i dagens lärarutbildning är bra. som är universitetskansler säger också att det är en bra lärarutbildning som vi har. Det finns alltså även röster som inte är så negativa på denna punkt. Jag skulle dock vilja ta upp detta med tidiga insatser i skolan som sade att ni prioriterar. Jag skulle vilja säga att ni inte gör det. Ni pratar om det, men ni gör det inte. Vi vet nämligen att vi måste ha en bra förskola och tidiga insatser . Därför behöver vi också lärare som är duktiga och kunniga i sina ämnen och som jobbar i förskoleklass och i ettan, tvåan och trean. Där säger ni nej. Där ska det vara klasslärare. Det ni säger om matte, svenska och engelska har jag inget att invända mot. Men däremot i fråga om SO-ämnen, NO-ämnen och teknik blir det en snuttifiering. Varför vill ni inte även där ha specialister som möter de små barnen? 38 () replik: Jag tycker att har en bra inriktning när han talar om hur viktigt det är att vi har en lärarutbildning som ger möjligheter till stora insatser i förskolan och under de tidiga åren i skolan. Man kan säga att det är de största förändringarna som regeringen har gjort . Det gäller de insatser som har skett. Vi förstärker pedagogiken i förskolan, och det blir tydligare i fråga om läsning, räkning och skrivning. Vi säger också i den nya skollagen att det är den som är förskollärare som ska ha huvudansvaret. Vi tycker att det är så pass viktigt. Det ska inte vara arbetslaget och de som inte har utbildning som ska ha mer att säga till om, som Socialdemokraterna har sagt. Det är de som har en gedigen utbildning som ska ha det tydliga ansvaret. Därför gör vi nu en förändring. De tidiga insatserna men också en bra utvärdering hänger ihop. Men vi behöver också se till hur verkligheten ser ut i skolor. Hur ser det ut vad gäller lärarkompetensen under de tidiga åren? Där kan vi se att det är en stor lucka. Det finns inte någon rätt till kunskap . Många elever har lärare som inte är kompetenta och som inte har utbildning till exempel i matematik. Det garanteras nu genom den nya lärarutbildning som införs. finns det många lärare ute i verksamheten som är specialiserade i vissa ämnen. Det är bra. Detta ska kopplas samman så att vi nu får lärare som både har bredden och djupet. Det ger vi förutsättningar för, och det tycker jag är viktigt. Det är tråkigt att Socialdemokraterna och vänstersidan inte ser hur verkligheten ser ut och hur skolor arbetar . Det är en stor skillnad mellan skolor och i skolor. Vi ger förutsättningar och sätter eleven i fokus. Ni sätter själva utbildningen och det organisatoriska i fokus. Det är skillnader i ingången. 39 () replik: Jag håller inte med när hon säger att vi inte ser verkligheten. Det gör vi visst. Man sätter arbetslaget mot lärare som har kunskaper. Jag förstår inte hur det kan vara en motsättning. Många skolor har sett att just en kunskapsfördjupning genom arbetslaget är möjlig. Då möts lärare med djupa kunskaper och arbetar tillsammans i laget. När det gäller att det har varit svårt att få lärare med matte- och NO-kompetens vet att det har mer att göra med att det är så få som väljer den utbildningen. Det har varit ett problem att det har varit svårt att rekrytera lärare. Det har egentligen inte med utbildningen att göra. Jag har själv erfarenhet från HLK. Jag har suttit i forsknings- och utbildningsnämnden där. Jag vet att man satsar mycket för att ge djupa kunskaper i svenska och i matte. Det är viktigt. Vi i oppositionen säger att det är helt okej med klasslärare för dem som vill ha det. Men varför säger ni inte att det vore bra med ämnesspecialister också för dessa åldrar? Varför låter ni inte studenter göra detta val om de vill bli duktiga i matte, i svenska, i SO-ämnen eller i NO-ämnen för att undervisa i ettan, tvåan och trean? Ni vägrar att låta dem göra det, utan det ska vara klasslärare för barn i dessa åldrar. Sedan blir det specialisering för att undervisa dem som är äldre. Det är det som är problemet. Vi säger: Låt oss ha en mångfald. Låt oss öppna upp för ämnesspecialister. Det är det som de små barnen behöver. Annars blir det snuttifierat. Då blir det så att man läser 15 poäng, alltså en termin, i SO-ämnen, NO-ämnen och teknik. Det är sju ämnen. Det blir alltså väldigt lite som man studerar. Det är problemet. Varför kan ni inte också säga att det är ett bra förslag att ha ämnesspecialister under de tidiga åren? Men säger nej, och då säger ni nej. 40 () replik: Jag vet inte vad menar. kommer det att finnas möjlighet att göra både och när det gäller ämnesdjup och bredden. Det är viktigt. Det problem som vi ser med att ha enbart ämnesfördjupning är att alldeles för många väljer bort viktiga delar, till exempel när det gäller matematik och de naturorienterande ämnena. Det gör att alldeles för många elever som går i ettan, tvåan och trean i svensk skola har lärare som inte har kompetens eller utbildning i detta. Det är inte rätt mot eleverna. Vi vet hur viktiga är, både i förskolan och i skolan. Därför behöver vi lärare som har bredden och kompetensen men också ämnesdjupet. Jag har mycket svårt att förstå hur man på vänstersidan helt kan negligera det som också har sagt. Det som finns är alldeles för svåröverskådligt. Det blir krångligt för studenterna. Man kan gå ut med nästan flera hundra olika kombinationer, vilket gör att man inte blir anställningsbar. Vi har inte en lärarutbildning och kombinationer som passar den verksamhet och den organisation som kommunerna och skolorna har. Vad får vi då? Vad blir resultatet av det? Ja, titta till exempel på matematikresultaten i skolan! Det hänger inte ihop. Men får vi en sammanhållning på ett helt annat sätt. När det gäller förskollärarna och en tydlig egen examen stärks statusen. När vi bakade ihop, som det blev i den senaste lärarutbildningen, fick vi de problem som vi står med. Alldeles för få läser till förskollärare som kommunerna skriker efter fler förskollärare. Dessa behövs i förskolan, så det är viktigt att vi har en ordentlig utbildning som också ger status och som lätt kan byggas på om man vill gå vidare och forska. Det får vi . Vi ger möjligheterna. Ni stänger där. 41 () replik: Det är flera områden som jag i min replik skulle vilja ta upp med , men talartiden medger inte det. Därför ska jag bara hålla mig till det som har med fritidspedagogerna att göra. drog det ganska kort.