prot · GY096 · 2010-10-21 00:00:00 — Norrbotniabanan ingår således inte i den gällande planen för utvecklingen av transportinfrastruktur perioden 20102021. Däremot har nu fått i uppdrag av regeringen att pröva förutsättningarna för att finna en finansieringslösning för delsträckan PiteåSkellefteå i samarbete med regioner och näringslivsintressenter. 24 (V): Jag vill tacka ministern för svaret, men jag vill också säga att svaret är fluffigt. I praktiken skulle det kunna sammanfattas med tre bokstäver, nej, det vill säga nej, det blir ingen Norrbotniabana med en borgerlig regering. Man måste inse banans strategiska betydelse för hela norra utveckling. Det handlar om att ge övre moderna kommunikationer. Det handlar om att ge övre en möjlighet att konkurrera på någorlunda lika villkor som andra delar av . Med Norrbotniabanan skulle vi få det som krävs för vår tillverkningsindustri, nämligen moderna godstransporter. Vi skulle få möjlighet att öka investeringarna och öka produktionen. är godtransporterna beroende av Norra stambanan, som är gammal, delvis sliten, enkelspårig och har problem med kapaciteten. Det innebär att det tar att transportera godset, och det blir större kostnader. Det här är en avgörande fråga för näringslivets utveckling. Norrbotniabanan skulle ge ett lyft för moderna persontransporter längs . Det skulle innebära att kan utvecklas med hjälp av mer trafik till sin fulla potential, det vill säga den redan byggda och invigda sträckan till . Det skulle innebära stora fördelar för klimatet när lastbilstransporter kan föras över från väg till järnväg, och det skulle öka sysselsättningen i norra på både kort och lång sikt. Om detta råder stor enighet i övre . Men den regering vi har satsar på storstäderna. Den lägger en mycket stor del av sina infrastrukturinvesteringar framför allt i och mycket lite i de nordliga länen. Man satsar mer på väg och mindre på järnväg. Kostnaden för Förbifart , motorväg, motsvarar i runda tal vad det skulle kosta att bygga kustjärnvägen i hela övre . Men det är viktigare att bygga de tre milen motorväg i än att satsa på utvecklingen i och . Det säger något om hur denna regering prioriterar. Hade vi haft en rödgrön regering hade banan börjat byggas . Det var ett vallöfte från vår sida, och vi hade hållit det vallöftet. blir det ingenting. Problemet för Alliansen är att en rad av Alliansens företrädare i debatten har förespeglat väljarna att banan kommer att byggas även efter en borgerlig valseger. Man har utfärdat ett vallöfte. I valdebatt efter valdebatt har man förespeglat väljarna att om det blir en borgerlig valseger kommer Norrbotniabanan: Det spelar ingen roll vilken regering vi får Norrbotniabanan kommer likväl. Det gäller inte bara starka regionala företrädare i Norr- och . Det gäller även vice statsminister , som vid besök i i valrörelsen lovade väljarna att Norrbotniabanan kommer om det blir en borgerlig regering. Det är refererat i tidningen . Jag menar att det handlar om ett löftessvek. Det handlar om att man har lovat väljarna någonting som man nu inte vill hålla när valdagen väl har varit. Jag skulle vilja fråga ministern: Vad säger ni till de väljare som röstade på något av Alliansens partier i övertygelsen om att det skulle innebära att Norrbotniabanan ska börja byggas? De är i grunden lurade när det gäller bygget av Norrbotniabanan. Jag har också en andra fråga. I debatten refereras det ofta från allianspartiernas sida till att det finns en post för övriga investeringar i infrastrukturplanen som jag tror är på . Det har sagts att dessa pengar skulle kunna användas för att åtminstone medfinansiera eller helt finansiera bygget av Norrbotniabanan. Jag frågar därför ministern om det är regeringens avsikt. 25 (V): Jag börjar med att instämma i anförande. Det finns en avgörande skillnad mellan och alliansregeringen i dessa frågor, och det är att vi anser att det är statens ansvar att säkerställa infrastrukturen, att den är utbyggd, fungerar och finns i hela landet, så att näringsliv och människor har tillgång till fungerande och miljöanpassade kommunikationer. Fungerande kommunikationer är en förutsättning för landets och regioners överlevnad. Mer och fler transporter på järnväg medför minskad miljöpåverkan som människor och gods ges ökad möjlighet till miljöriktiga transporter. Det är därför det är så viktigt att staten fortsätter med att långsiktigt bygga ut infrastrukturer, med siktet inställt på att utveckla både östvästliga och nordsydliga järnvägskorridorer. Det är så avgörande och viktiga framtidsinvesteringar att de inte får villkoras med finansieringslösningar där näringsliv, kommuner och landsting måste betala för att järnvägsinvesteringarna ska förverkligas. Den moderatledda alliansregeringen har inte med Norrbotniabanan, vilket är mycket märkligt, precis som sade, med tanke på att så många företrädare från allianspartierna både före och under valrörelsen utlovade en byggnation under en borgerlig regering. Min fråga är då: På vilket sätt kommer den nya infrastrukturministern , en genuin Stockholmsmoderat, att visa att alliansregeringen inte bara gynnar ? Borde inte statsrådet lyssna, om inte på oss rödgröna, åtminstone på allianspartiernas företrädare som kommer från norra delen av landet? Jag kommer från Malmfälten, och har gruvornas vinster använts till nödvändiga infrastruktursatsningar i . Vinster från skogen och har använts till att bygga landets välstånd. Och jag är stolt över att komma från en så närande del av landet. Jag är också fullständigt säker på att majoriteten, för att inte säga alla norrbottningar och västerbottningar, delar uppfattningen att det nu är dags för staten att vända på strömmen av investeringspengar till norra . Och visst måste väl infrastrukturministern instämma i att det är ineffektivt att låta infrastrukturinvesteringar enbart tillfredsställa behov, som till exempel Förbifart som kostar 27 miljarder precis så mycket som skulle behövas för att få vår bana till stånd. Norrbotniabanan är en tänkt kustnära järnväg mellan och och är en naturlig förlängning av Ostkustbanan och . Banan ansluter också , Stambanan, Haparandabanan och det finska järnvägsnätet. Den nya kustjärnvägen kommer att kunna binda ihop med och nordvästra . Det är viktigt, mot bakgrund av de enorma råvarutillgångar som finns inom . Statsrådet hänvisar till att inte föreslog att Norrbotniabanan skulle ingå i den nationella planen. Men läser man talar hela dess sätt att motivera Norrbotniabanan för motsatsen till att inte stödja Norrbotniabanans tillkomst. 26 (S): Detta är mitt jungfrutal, och jag ska börja med att gratulera statsrådet till utnämningen. Det är säkert ett fantastiskt roligt uppdrag, och det är viktigt. Infrastrukturfrågor är ju avgörande för vårt land och vårt lands välfärd. Det är en viktig fråga som har tagit upp. Jag tänkte tala lite grann utifrån ett internationellt perspektiv. När vi pratar om Norrbotniabanan kanske vi ofta lägger den som en nationell fråga eller till och med, tyvärr, som en regional fråga. Norrbotniabanan är en oerhört viktig del i infrastruktursystemet uppe i . I det området finns det enorma råvaror och naturtillgångar: den norska gasen, oljan, fisken och vattenkraften, den svenska skogen, malmen och vattenkraften, liksom i norra , för att inte tala om nordvästra som har 4050 gånger så mycket gas och olja som Snövitfältet i . Att kunna tillgodogöra sig dessa enorma tillgångar är inte en Norrbottenssak, inte ens en Sverigesak, utan det är en europeisk sak. Här ligger kornbod, och det krävs att vi har en infrastruktur för att kunna tillgodogöra oss dessa tillgångar. Det är inte så konstigt man flyttar till och med städer . Man flyttar , och man flyttar . Man öppnar nya gruvor. Det kommer att krävas infrastruktur för att vi ska kunna tillgodogöra oss det här. av den totala järnmalmsproduktionen i kommer från och i huvudsak från . Den infrastruktur som vi har byggdes upp för det. Stambanan byggdes upp och . Det krävs åtgärder för att vi ska kunna bygga vidare på välståndet i vårt land, och där är infrastrukturen oerhört viktig. Jag skulle vilja ge en eloge till den förra infrastrukturministern, , som tog ett mycket lovvärt initiativ och samlade elva infrastrukturministrar uppe i tillsammans med en stor kinesisk delegation. Där förde man fram dessa frågor och diskuterade en nordlig korridor. Ni kanske inte känner till det, men det finns en stad i detta land som är närmast , och den heter . där går faktiskt ända till . Den finns där, så det är inte något problem. Vi har en järnväg som heter Haparandabanan som blir färdig , och sedan har vi en felande länk. Det är den felande länken som vi måste åtgärda, och vi måste se Norrbotniabanan som en stor del i infrastruktursystemet uppe i till gagn för och till gagn för . Jag skulle också vilja passa på att bjuda infrastrukturministern till på ett besök så att vi kan titta på de möjligheter som finns österut och blicka vidare. Välkommen upp, ministern! Välkommen givetvis också till invigningen av Haparandabanan! 27 (M): Jag ska först ta tillfället i akt att återigen hälsa min kollega från , , välkommen till riksdag. Gratulerar till jungfrutalet! Jag tror att det är viktigt att vi som norrbottningar, som tror på den här banan, lämnar perspektiv. Vi som tror på banan seriöst vill se den på riktigt. Vi vill se nyttan av den som ett järnvägsgodsstråk och inte se den bara som ett ämne för partipolitiskt käbbel. De perspektiv jag vill lämna är lite grann desamma som . Vi får inte diskutera Norrbotniabanan ur ett perspektiv som handlar om regional rättvisa. Det finns tyvärr en ovana i riksdag att i en poängjakt skriva motioner om det ena vägstråket efter det andra det är områden som vi inte ens beslutar över. I praktiken innebär det ingenting. Vi gör banan en otjänst genom att föra diskussionen på det sättet. Vi ska föra diskussionen precis som gjorde senast. Det är så vi gör i . Den här banan behövs ur ett nationellt och internationellt perspektiv. Jag tror att ett av de stora genombrotten var just konferensen, som nämnde, i . Banan har ett internationellt perspektiv. Det är det första. Det andra när det gäller infrastruktur tycker jag också är väldigt viktigt. Det måste vara ordning och reda. Precis som det måste vara ordning och reda i ekonomin måste det vara ordning och reda när man jobbar med infrastruktur. Det har varit många olika besked om hur den här banan skulle finansieras, inte minst från Socialdemokraterna under valrörelsen. Partisekreteraren kommer till . Han meddelar snabbt: Det här är inga problem. Vi plockar lite pengar ur Riksgälden, så är det snabbt fixat. Vem kan inte finansiera vallöften genom att göra på sådant sätt? Och så hamnar landet i en situation som eller . Men likaväl som vi ska ha ordning och reda i den offentliga ekonomin måste det vara ordning och reda när det gäller ekonomi, tidsplaner och kalkyler i fråga om infrastruktur. Där finns det en hel del erfarenheter. Då ska jag inte nämna , utan det räcker med att vi pratar om just det vi ska förlänga, . Jag tror att vi måste ha respekt för den komplexitet som den här typen av investeringar har, både när det gäller förseningar, vilket är ett faktum när det gäller , och när det gäller fördyringar, vilket är ett faktum när det gäller . Dessutom kan vi konstatera att man har så bråttom att tågen nu är inställda. Det behövs alltså en mer seriös prägel när det gäller infrastruktur. Se till att det blir ordning och reda! Annars trängs andra projekt ut. Det måste bli ett slut på glädjekalkylerna. Jag vill lämna ett perspektiv till. Det sägs att ingenting händer. Ja, men snälla nån, har det pågått samrådsmöten i kommun kring byarna om hur järnvägen ska dras. Det är väl ett tecken på att någonting händer. Det handlar om ordning och reda. För har man inga planer och har man inte klart för sig var järnvägen ska dras kan man inte heller bygga någon järnväg. Vad som är viktigt nu är väl att och kommuner ser till att snabbt genomföra ett planarbete men också att de gör det på ett sådant sätt att man inte orsakar onödiga fördyringar, för då kommer det att ta . Det blir svårare att hitta en finansiering. Jag tror att det är oerhört viktigt och faktiskt en av de viktigaste delarna för att vi ska undvika onödiga överklaganden, förseningar och fördyringar. Jag tror på den här banan. Men jag har respekt för komplexiteten. Jag har också respekt för i vilket perspektiv banan ska finnas, utifrån det totala infrastrukturbehovet. Banan är inte till för norrbottningarna. Den är till för och . 28 (C): Det här är också mitt jungfrutal. Jag känner mig både hedrad och tacksam över att få stå här . Sedan måste jag säga att det är väldigt trevligt att träffa infrastrukturministern. Jag önskar dig lycka till i ditt nya uppdrag. Det är också väldigt trevligt att få debattera med och andra kompisar från Norr- och , även om vi inte alltid är överens om alla åtgärder. Jag vill precis som lyfta fram det internationella perspektivet när det gäller byggandet av Norrbotniabanan. Jag är glad över att du lyfte fram det. Jag är kanske lite förvånad över att inte gjorde det, med tanke på att suttit i . Norr- och svarar nämligen för av skogsproduktion. av all järnmalm i kommer från , och 10 av 15 gruvor finns i Norr- och , vilket är helt fantastiskt. glömmer man bort vilka enorma mängder som basindustrin producerar när det gäller skogs- och gruvbranschen. Det här svarar för väldigt stora värden i svensk ekonomi. Jag skulle också vilja lyfta fram att det finns ett vidareförädlingsperspektiv inom skogs- och gruvnäringen. I andra delar av och i andra delar av förädlas ju de här produkterna från skogs- och gruvnäringen, vilket ger ett stort ekonomiskt tillskott till andra delar av landet och till EU. Det är också ett argument för att den här banan måste byggas. Precis som många har nämnt tidigare riskerar stora värden att gå förlorade därför att den stambana som finns i Norr- och inte har full kapacitet för de godsmängder som ska transporteras. Det innebär att stora värden riskerar att gå förlorade. Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram just det här perspektivet, det internationella intresset för de råvaror som finns i norra . Då är det viktigt att sätta i ett större sammanhang. Som ett bevis på det här har och alliansregeringen lyft upp Norrbotniabanan på listan för svenska projekt som prioriteras ur ett EU-perspektiv. Det kommer i sin tur att kunna ge möjlighet till medfinansiering om kommissionen beslutar sig för det här. Det är alltså på gång. En 30-procentig medfinansiering när det gäller projektering är inte heller fy skam. Sedan vill jag också passa på att lyfta fram Haparandadeklarationen. Representanter från och från och dåvarande infrastrukturminister träffades, och man skrev under en deklaration om nödvändigheten av en sammanhållen östvästlig järnvägskorridor. av EU:s totala tillväxt när det gäller just skogsrelaterade produkter kommer från . Det är klart att det också har en avgörande betydelse för hela tillväxt. Här fyller en sammanhållen bottnisk korridor en viktig funktion. De här 26 milen, som fattas mellan och , kommer också att kunna bidra till en stor sammanhållen tillväxt i , i och även i fråga om och . Jag skulle vilja säga så här: ! Jag betvivlar inte din viljeinriktning. Du och jag har debatterat frågan om Norrbotniabanan tidigare. Betvivla inte heller och alliansregeringen och företrädarna för allianspartierna från Norr- och ! Vi jobbar med den här frågan, och vi kommer att fortsätta att jobba med frågan. Men jag kan känna att vi inte är riktigt överens om hur finansieringen ska gå till. 29 (M): Först vill jag tacka ministern för ett bra och tydligt svar. Jag vill också rikta ett tack till som tar upp en fråga som givetvis är viktig för oss i norra , men det är också en mycket viktig fråga för . Norrbotniabanan kommer att underlätta transporter som kanske är både miljövänligare och snabbare än . Som många talare har varit inne på finns en stor del av de närande tillgångarna faktiskt i den här delen av landet. De behöver transporteras, och därför behöver vi goda kommunikationer. När det gäller Norrbotniabanans betydelse för svensk ekonomi är jag och säkerligen helt överens. Däremot kan det vara värt att höja ett varnande finger när vänsterpartister plockar fram spenderbyxorna, framför allt när det sker i en valrörelse. Man ska kanske också påminna dem som lyssnar på debatten om hur det var när alliansregeringen vann valet och tog över de här frågorna om infrastrukturen. Då fanns det ett stort svart hål när det gällde ekonomin. Det fanns utställda löften för över 100 miljarder, ofinansierat, in . Det var kopplat till ett stort eftersatt underhåll av både vägar och järnvägar. Jag kan bara konstatera att det till de här områdena har kommit mycket pengar som har gått. Med det paket på 500 miljarder som lades fram av regeringen den förra mandatperioden har vi goda förutsättningar att klara mycket av det som behöver göras för att rusta upp både vägar och järnvägar. Jag vill också påminna om att har ett uppdrag att hitta en finansieringslösning för Norrbotniabanan. Det är väldigt lätt att vara populistisk och säga att vi ska låna av Riksgälden, men jag skulle vilja varna för det när det gäller den här typen av frågor. från tog upp att andra länder har prövat metoden att lova ofinansierat. Det kommer surt efter på många andra områden när man gör på det sättet. har vi i en hemläxa att göra. Det är så jag tolkar det som finns i detta. Vi måste hjälpa till att bidra med en bra regional medfinansiering. Då kommer det här att komma till stånd, och jag, och många med oss kommer att kunna åka på den här järnvägen. Framför allt kommer vi att kunna transportera viktiga råvaror från norr till söder, för det är det den ska vara till för. 30 Statsrådet (M): Låt oss få det avklarat på en gång, och jag vänder mig till : Jag må ha 08 i telefonnumret, men jag är vald som minister för hela landet. Jag tror ändå att jag har med mig en del av känslan, inte minst för att jag har suttit i tidigare och också varit ordförande i . Jag har också varit på besök uppe i och jag tackar för inbjudan till och sett vad det faktiskt innebär, vad det betyder och vad som händer, framför allt om man drar cirkeln runt lite större och ser var vi hamnar någonstans och hur många människor som finns runt omkring. Det är klart att jag inte är obekant med detta. Jag tycker dock att det känns lite tråkigt, fru talman, att man ska behöva ställa så stora projekt mot varandra. Skulle vi inte ha Förbifart skulle vi också få en huvudstadsregion som kollapsar, och det är jag inte beredd att medverka till. Låt oss återgå till Norrbotniabanan, som egentligen är fråga, och fokusera lite grann på den. Om man tänker på sträckan mellan och , för det är där vi har diskussionerna, får jag uppfattningen att säger att det inte händer någonting. Gör det inte? Det pågår just nu järnvägsutredningar i sex olika steg. Börjar man från början med och tittar söderut ser vi hur vi börjar knyta ihop städer, för det är klart att det är viktigt för regionförstoringar över huvud taget. Vi håller precis på att rusta upp , något som har varit försenat och som det inte har funnits pengar till tidigare. Vi hakar på med som precis har blivit invigd, förvisso med vissa inkörningsproblem. Sedan är tanken att vi ska ha en järnvägsutredning klar gällande sträckan mellan och . Vi har när det gäller sträckan RobertsforsSkellefteå ett redan fattat beslut i järnvägsutredning. Vi har utredningar klara för sträckan SkellefteåPiteå, och vi har järnvägsutredningar klara mellan fram till Gäddvik för att vara klara fram till . Hakar vi på vidare upp börjar vi närma oss hemtrakter med Haparandabanan, och mellan och har vi det som rustas upp. Det ska även byggas nya spår mellan och . Men det händer ingenting, säger . Jag tycker att det händer rätt mycket, men det som är det finurliga och som jag tog upp i mitt inledande svar är att det uppdrag som har getts att särskilt titta på sträckan mellan och faktiskt är extra intressant, för det stämmer precis som sade: Det är ett problem för tung godstrafik framför allt på sträckorna där det är mycket backar och det är tungt med godset. Ser man på områdena kring är det klart att det är en stor sårbarhet för företagen. När det gäller verksamheter som som har invigt sin nya gruva är det klart att det finns ett behov, men det finns också ett intresse av att vara med, och det är därför man säger att man ska titta gemensamt med regionen och med näringslivet. Finns nu inte pengarna med i infrastrukturpropositionen finns det ändå ett genuint intresse, och då är det också logiskt att man börjar med att titta på den del av Norrbotniabanan som kanske har den mest lönsamma sträckningen, och då har vi kommit ytterligare en bit på väg. Det kan inte nog sägas, men det är klart jag är medveten om att av godstransporterna körs i de norra delarna av landet. Om vi för tillbaka resonemanget till vad det handlar om och vad man kan göra, så visst, det är mycket som inte har hänt, men en del är faktiskt också på gång. Och jag kommer gärna till möjligtvis tidigare än 2012 när Haparandabanan ska invigas. 31 (V): Jag tackar mina meddebattörer och ministern för inläggen. Jag vill understryka att jag instämmer i allt det som har sagts om banans internationella betydelse. Vi lever i när ekonomierna länkas till varandra i hela , och i det ligger vår framtid och våra utvecklingsmöjligheter. Jag tror att det var från som sade att han inte ville göra det här till en partiskiljande fråga. Det kan jag förstå att inte vill. Vinner De rödgröna blir det en järnväg; vinner Alliansen blir det ingen järnväg, och det är klart att det är lite tråkigt att prata om det om man tillhör Alliansen i norra . Det här handlar i grunden om klimat och miljö. dundrar långtradarna från och fram längs . finns det inga vettiga persontransporter på järnväg i hela den övre halvan av , kan man säga om man ska vara lite rakt på sak. Vi har en enorm tillväxtpotential i vår industri i norra som hämmas av bristande transporter, och ska vi växa på ett hållbart sätt behöver vi den här järnvägen. Det handlar om att ta vårt ansvar för kommande generationer. Då hör vi att den huvudsakliga invändningen är finansieringen. Man säger att i norra ska företagen vara medfinansiärer, och det finns inga pengar avsatta. Det finns tydligen två principer: en i norra där företagen ska betala och en i där det statliga ansvaret i huvudsak fortfarande gäller. Jag underkänner den skillnaden mellan norra och när det gäller investeringar. Det är riktigt att vi har sagt att vi är beredda att låna i Riksgälden för denna avgörande investering. Vi tycker att det är rätt att för lönsamma investeringar, inte minst i tider av hög arbetslöshet och behov av investeringar, låna pengar för att betala . Så gjorde vi när vi byggde . Det kan väl inte vara mening att säga att det var ett misstag, för det är i praktiken det ni säger när ni underkänner metoden att bygga med hjälp av att låna i Riksgälden. Då underkänner ni också det sätt med vilket byggdes. I och för sig tror jag att jag minns att var emot bygget av när det begav sig. Alliansregeringen har ju lånat till annat, till exempel för att sänka skatten för de mest välavlönade. Då går det bra att låna pengar men inte till att göra avgörande investeringar som skapar sysselsättning och ökad konkurrenskraft i norra . Jag misstror på inget sätt de allianspolitiker i norra som säger att de vill ha den här banan. Jag tror dem. De vill det. Problemet är att de inte har sina partier med sig på nationell nivå. Det har vi på den rödgröna sidan. Vi kommer också att motionera om byggstart , och där finns möjligheten att sluta en allians över blockgränsen för att få fart på Norrbotniabanan. Jag ställde två frågor till ministern som jag gärna skulle vilja återkomma till. Den ena gäller om ni kan tänka er att använda den post för övrigt, de 13 miljarderna, till en investering eller en delfinansiering av Norrbotniabanan.