prot · GX09118 · 2010-05-07 00:00:00 — Hur man kan komma på idén att i detta läge, när är ett av de få länder som står stabilt, skapa en osäkerhet genom att sätta ihop en sådan här politik är för mig besynnerligt. (: Jag vill påminna finansministern om att det handlar om hur regeringen ska säkerställa att korrekta ekonomiska data används i regeringens budgetarbete. Det handlar inte om oppositionens budget.) 11 (): Jag tillåter mig själv att besvara det som just nu har angripit mig för eftersom jag inte räds att berätta att vi står inför stora miljöproblem . Jag räds inte det. Jag vågar berätta det för väljarna. Men vad gör den borgerliga regeringen? Eller vad gjorde ni under förra valrörelsen? Jo, ni påstod att ni skulle sänka bensinskatten. Och vad har ni gjort? Under flera tillfällen har ni höjt bensinskatten. Varför skulle väljarna lita på er den här gången? Ni säger en sak före valet, men i själva verket är det så att arbetsgrupper i hemliga uppgörelser redan har bestämt att ni ska höja bensinskatten. Men ni vågar inte berätta det för väljarna. När det gäller kilometerskatten är ett av de få länder där utländska åkare får åka gratis på våra vägar och köra sönder dem. Varför ska utländska åkare köra sönder våra vägar utan att betala för sig? I andra länder får man faktiskt betala en kilometerskatt. Varför skulle inte ta betalt av åkarna när vägarna slits sönder så? Det är ju vi och skattebetalarna som sedan ska se till så att de underhålls. är ett av de få länder som säger: Men åk och slit sönder våra vägar, här är det gratis! Vi är modiga nog att berätta sådant för väljarna. Jag förstår att är väldigt avundsjuk på att vi har lyckats visa en ordning och reda i ekonomin för väljarna, att vi har en fullt finansierad budget och att vi har en bättre fördelning. Med er fördelning är det de rikaste som tjänar mest på era skattesänkningar och de så kallade reformer som ni har genomfört. Men med vår politik vänder vi på det. Er omvända vänder vi nu och ser till så att de som tjänar mest och äger mest får vara med och bidra till den viktiga välfärd som vi faktiskt behöver. Vi är väldigt stolta över att vi har en sådan bra fördelningspolitisk profil i vår budget. Vi är stolta över att vi är överens och över att vi är överens om att bensinskatten bara ska höjas på hela mandatperioden. Vi är helt överens om att den inte kommer att höjas mer, och vi vågar berätta det för väljarna. Jag förstår att är väldigt avundsjuk, för ni ska ju komma med era löften före valet. Då ska ni komma och berätta: ska vi göra någonting för att få ned arbetslösheten. Men faktum kvarstår. Det som jag pratade om i min interpellation, nämligen att påstår att utanförskapet har minskat men att det i själva verket har ökat med 70 000 personer, går att skylla på en finanskris, men ni har förvärrat den. Vi socialdemokrater såg till att ha ordning och reda i ekonomin med stabila statsfinanser som gör att har klarat sig ur det här relativt bra. Tyvärr har vi en borgerlig regering som ökar på klyftorna, som skapar oro för människor och som inte vågar tala om för väljarna i förväg vad man tänker göra utan döljer obehagliga sanningar för dem. Varför ska väljarna lita på er den här gången när ni faktiskt slog blå dunster i dem under förra valrörelsen? Det är bra, tycker jag, att det här kommer fram så att vi nu ser att vi har tydliga alternativ. Jag beklagar att fortsätter. Han ber inte om ursäkt för att han har sagt fel. Utanförskapet har faktiskt ökat fast, som jag påpekade i min interpellation, påstår att den har minskat. Sedan fortsätter att angripa oss fast det är han själv som har räknat fel. (: Under det som är kvar av interpellationsdebatten vill jag att ni håller er till ärendet som handlar om sysselsättningsgraden och inte diskuterar valfrågor just .) 12 Finansminister (): Interpellationsfrågan som vi ska diskutera gäller vilka data vi använder i budgetarbetet. Det är alltså budgetarbetet och ekonomiska data som är ämne för diskussionen, och det ska vi naturligtvis hålla oss till. Tittar vi på ekonomiska data ser vi att vi för svensk del har en starkare arbetsmarknadsutveckling än de flesta andra europeiska länder som har upplevt en liknande kris. , , , och tycks vara de länder som har klarat sig bra i den här krisen. Det finns andra länder, till exempel , , och , som har haft väldiga problem. De utgör en risk för hela världsekonomin. Skillnaden beror på att vi i några av länderna har varit ansvarsfulla. Vi har fört en kraftfull politik för att motverka krisen. Det är det som gör att det, när vi nu tittar på de ekonomiska data som vi nu har att diskutera, ter sig som att de svenska offentliga finanserna är de starkaste i . Då ter det sig som att den svenska arbetsmarknaden fungerat bättre än vad den historiskt har gjort. Då ter det sig som att vi nu ser en minskning av arbetslösheten med 50 000 och under nästa mandatperiod med över 100 000. Det är det läge vi har i . Vi har alltså en starkare och mer stabil situation. I budgetarbetet måste man då vara försiktig. Då är det farligt att börja dra in konsumtion från hushållen med höjningar av bensinskatten. Då är det bekymmersamt att lägga på kostnader på att anställa unga. Då är det naturligtvis så att vi får bekymmer med kilometerskatter. Det är åtgärder som inte handlar om statistikens kvalitet. Det handlar om: Vad händer med statistiken om man då gör detta? Jo, om det blir dyrare att anställa tidigt i en återhämtning blir det färre anställningar. Drar vi in köpkraft från hushållen genom att höja bensinskatten eller genom att driva upp priserna med kilometerskatt drar vi in köpkraft från hushållen, och då får vi en svagare ekonomisk återhämtning. Resultatet av den blir då att det är färre människor som har arbete. Det är det som är bekymret. Jag måste säga att jag inte är avundsjuk på att De rödgröna har lagt fram ett budgetarbete. Jag är tacksam. Jag måste faktiskt framföra ett djupt och innerligt tack för att man tydliggjort politiken. För det är nämligen det vi nu kan diskutera. Det är inte så att politikens kärna handlar om statistikuppgifter. Vi har en utomordentligt bra statistik i . Vi har långtgående ansträngningar på , , och andra för att säkra att statistiken stämmer, och det är den vi sedan försöker lägga till grund för åtgärderna som vi vidtar för att säkra full sysselsättning, för att värna trygghet, för att säkra välfärd och för att se till att människor som har förlorat arbetet kommer tillbaka. I det läget, när några länder ter sig som mer stabila, måste jag varna för att skapa osäkerhet. Då måste jag varna för att föra en politik som skapar en osäkerhet i svensk ekonomi som gör att det dröjer innan jobben kommer, som gör att hushållens plånböcker urholkas, som gör att kostnaderna stiger och som sammantaget sedan leder till att vi måste låna mer pengar av de finansiella marknaderna. Det är en politik som i alla dessa led kan ha effekter på räntorna, och räntorna är centrala för hushållen. Det genomsnittliga villalånet ligger på 1 ½ miljon, och en ränteuppgång skulle givetvis riskera att strypa återhämtningen. Återigen: I ett osäkert läge med stora bekymmer i världsekonomin ska vi inte ta risker. Då ska vi inte göra ett budgetarbete som leder till att vi hindrar sysselsättning och försenar en återhämtning. 13 (): Till att börja vill jag ta upp det som säger om pålagorna. Han påstår att vi lägger på dem. Ni, , har gjort det , men ni vill inte i förväg tala om det för väljarna. Ni har höjt bensinskatten trots att ni i valrörelsen påstod att ni inte skulle göra det. Varför skulle väljarna lita på er den här gången? Vi kompenserar fullt ut med reseavdrag. Utöver det tror vi att det blir ett påskyndande av bra teknisk utveckling med smarta miljöbilar som drar lite bränsle. påstår att det är korrekta siffror från . I så fall kanske han får ta vice statsministern i örat, för hon har gått ut och hävdat, vilket jag skriver i min interpellation, att vi nu har ungefär samma sysselsättningsgrad som 2006. kanske måste berätta för att vi inte har det, att sysselsättningsgraden minskat, att man måste räkna in alla som är på arbetsmarknaden, inte bara säga att det finns några tusen fler jobb. Det finns fler människor ute på arbetsmarknaden. Man måste räkna på sysselsättningsgraden. Kvinnornas sysselsättningsgrad är nu nere på . Berätta därför gärna för vice statsministern att hon inte ska gå ut i valrörelsen och ge fel uppgifter, vilket hon uppenbarligen gjort. Vidare säger att det vore olyckligt om vi fick höjd ränta. vet han att framöver kommer att höja räntan. Vi kommer inte alltid att ha den nuvarande räntenivån. står och säger att det vore olyckligt om man höjde räntan trots att han vet att det kommer att ske förr eller . Vi har tydliga alternativ. Vi satsar på 100 000 nya jobb- och utbildningsplatser. Vi sätter människor i arbete. Vi vidtar aktiva åtgärder medan ni gör människor passiva. Och utanförskapet ökar. 14 Finansminister (): Om vi tittar på den ekonomiska statistik vi har ser vi att sysselsättningen var högre än 2006. Vi ser också att vi för helårsprognosen 2010 räknar med att ha i genomsnitt 50 000 fler sysselsatta. Det var de siffror vi lade fram i vårpropositionen. har Nordea kommit med sin prognos. De reviderar upp sysselsättningen med 40 000. SE-banken har lagt fram sin prognos. De reviderar upp sysselsättningen . har lagt fram sin prognos. De reviderar upp sysselsättningen . har lagt fram sin prognos. De reviderar upp sysselsättningen . De flesta bedömare räknar alltså med att sysselsättningen utvecklas starkare än vad de trodde. har gått igenom en mycket allvarlig kris. Trots det kan vi se att vi faktiskt har i runda slängar 100 000 personer färre som är beroende av olika sociala ersättningar. Antalet har alltså minskat från de nivåer vi hade 2006 till dem vi upplever . måste vi även tala om budgetarbetet. Ett bensinpris på kompenseras inte av ett reseavdrag. Det är en av fyra resor som kompenseras av reseavdrag. De flesta resor betalar man för, särskilt om man som jag och många andra bor på landet. Kilometerskatt och regional distributör per bil och år. Långtransporter per transport. Ungas arbetsgivaravgifter i skattehöjning per ung människa. Tre miljoner löntagare får höjd skatt. Det är inte en bra politik för att möta den oro , , och nu skapar i världsekonomin. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2009/10:324 om konjunkturbedömningar 15 Finansminister (): har frågat mig om jag delar bedömning att det behövs mer resurser till kommuner och landsting för att klara utmaningen med en åldrande befolkning. Hon undrar också om jag avser att vidta några åtgärder. Jag vill påminna om att regeringen har agerat kraftfullt för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen för kommuner och landsting. Statsbidragen har tillfälligt höjts med 2010. Det är den hittills största ökningen av statsbidragen. De tillfälliga statsbidragen har bidragit till att dämpa fallet i den kommunfinansierade sysselsättningen, vilken förväntas stabiliseras . bedöms ökningen av skatteunderlaget i kommunsektorn till stor del väga upp effekten av att de tillfälliga statsbidragen upphör. Regeringen har dessutom aviserat en permanent höjning av det generella statsbidraget med . Regeringen gör mot denna bakgrund i den ekonomiska vårpropositionen bedömningen att inga ytterligare resurser behöver tillföras kommunsektorn av konjunkturstabiliserande skäl. Enligt regeringens prognos kommer kommunsektorn att redovisa ett positivt resultat på 2011. senaste prognos på finanspolitiken innebär bland annat att ytterligare , till viss del schablonmässigt, tillförs kommunsektorn . Utan dessa prognostiserade extra statsbidrag skulle det ekonomiska resultatet i kommunsektorn inte skilja sig nämnvärt från regeringens bedömning. prognos tyder således på att tillskottet till största delen medför att resultatet hålls uppe i sektorn. Det viktigaste regeringen kan göra för att kommuner och landsting ska klara sina åtaganden på är att bedriva en politik för full sysselsättning. Enligt prognosen i den ekonomiska vårpropositionen utvecklas kommunsektorns skatteunderlag starkt i takt med att sysselsättningen i ekonomin tar fart. Jag vill avslutningsvis framhålla att den ekonomiska utvecklingen är svår att förutse. Regeringen följer därför noggrant utvecklingen i kommunsektorn och återkommer med en ny bedömning av kommunsektorns ekonomi i höstens budgetproposition. 16 (): Det handlar om kommunernas och landstingens ekonomi och om att gjort bedömningen att man måste ha mer pengar för att klara den allt äldre befolkningen. Min fråga var om håller med om det. säger att det är svårbedömt och att vi inte vet. Regeringen har antytt att man kanske kommer att lova mer pengar till kommunerna före valet. Bara för att det är valår har ni, , gett extra pengar till kommunerna för att de ska slippa säga upp folk. Det har ni hävdat. ska de inte få dessa pengar. När vi styrde landet gav vi långsiktiga besked till kommunerna. Kommunerna behöver långsiktiga besked för att kunna göra ett bra budgetarbete och ha hög kvalitet i välfärden. Det handlar om att kunna ge de äldre en bra äldreomsorg och de sjuka en sjukvård med bra kvalitet, att kunna ge våra minsta, barnen, bra kvalitet i barnomsorgen, att kunna ha barnomsorg på obekväm arbetstid samt att kunna ha fler vuxna i skolan. Det är viktigt för kommunerna att få besked om att det inte blir kvartalsutlämningar, vilket ni nu håller på med. När kommunerna redan lagt fram sina budgetar kommer det plötsligt besked. Då kastar man in att det är valår och att kommunerna ska få lite mer pengar , alltså . I vårpropositionen säger ni visserligen att de inte får mer pengar, men det kanske kommer . Alltså ska ni i något valmanifest före valet lova att kommunerna ska kunna rädda fritidshemspersonal så att barnen kan gå till fritidshemmen och så vidare. I annat fall måste kommunerna säga upp personal. Det är inte ansvarsfullt, , att före ett val gå ut och tala om att kommunerna ska få mer pengar. har 25 000 välfärdsarbetare fått lämna sektorn, 25 000 människor som jobbat för invånarnas bästa, för de äldre i äldreomsorgen och för barnen och de sjuka. De som är kvar har fått en mycket stressigare situation. De slits ut och orkar inte jobba till 65, trots att det ju är målet. Det är oansvarigt av en finansminister att komma med kvartalsbesked till kommunerna i stället för att göra som vi socialdemokrater gjorde, ge långsiktiga besked till kommunerna. Det är vad de behöver. Vi har , som jag nämnde tidigare, en gemensam budget med och . Där visar vi hur vi ska satsa på kommunerna och landstingen. Det behövs mer pengar. Befolkningen blir allt äldre. Det behövs både äldreomsorg och en bra sjukvård framöver. Det är tuffa utmaningar som kommunerna och landstingen står inför. Jag beklagar att inte gör samma bedömning som . Dessutom är det så att kommuner och landsting själva säger att de inte kommer att klara de här utmaningarna framöver med en allt äldre befolkning om de inte får högre statsanslag. De säger själva också att det finns utrymme för att höja bidragen till kommuner och landsting, men vägrar ge besked. Det kommer inte något besked , antagligen. Så länge får kommunerna vänta. 17 Finansminister (): Kommunerna driver mycket av den allra viktigaste verksamheten i vårt land. I skolorna har lärarna ett stort ansvar och kämpar för kunskaper. På våra dagis finns barnskötare och förskollärare som vill ge barnen en bra start i livet och lägga grunden inför skolan. Vårdbiträden, sjuksköterskor och läkare möter patienter på vårdcentraler och sjukhus och har stort ansvar, ofta med en ringa ekonomisk ersättning. De är ansvarsbärande i samhället. Det är dem vi ska vårda och sätta främst. Det är därför vi har lagt sådan vikt vid att föra en aktiv konjunkturpolitik och tillfälligt tillföra pengar för att inte en tillfällig nedgång av skatteintäkterna ska leda till att vi får personaluppsägningar. har SKL gjort sin prognos. De räknar med 18 miljarder i överskott . Utgifterna ökar med 15 miljarder, under 20102012 med 40 miljarder. Skatteintäkterna stiger med 11 miljarder, under 20102012 med 33 miljarder. Man bedömer att vi under krisen har tappat i storleksordningen 5 0006 000 jobb i välfärdssektorn. Det är naturligtvis bekymmersamt, men det ska ställas i relation till att sektorn motsvarar en tredjedel av ekonomi och att av sysselsättningsfallet har kommit där. , , räknar SKL med en sysselsättningsökning på 22 000. Vi har alltså en kommunsektor där vi har värnat välfärden. På lång sikt hänger välfärden på att vi uppnår full sysselsättning. Det är därför det är så viktigt att vi har både en aktiv strukturpolitik, som gör att det lönar sig bättre att arbeta och att fler vill anställa, och en aktiv konjunkturpolitik. I , , och har man inte gjort så. Där har man permanent tagit på sig stora kostnader, och utgör detta inte bara ett problem för de här länderna. Man utgör ett problem för världsekonomin och skapar osäkerhet i hela världen med den politiken. Därför ska man bedriva en tillfällig konjunkturpolitik som gör att man klarar av att upprätthålla god ordning och trygghet för människor. Det är det vi vill göra. Arbetslinjen är central. Det är därför det är viktigt att vi nu ställer alternativen mot varandra. Den höjda kilometerskatten innebär 75 000 per bil för en regional distributör. Varenda bil som åker in på eller Ica med varor kommer att få höjda kostnader. varnar man för att bensinpriserna ska gå upp av marknadsorsaker. Ska vi nu ? Det är självklart att i varenda budgetförhandling kommer att ha som första och mest centrala krav att höja bensinskatterna mer. Det är som påpekade: Det är bara för 20102012 den här uppgörelsen gäller. Det är verkligen inte så att Socialdemokraterna och De rödgröna har kommunerna som sin främsta prioritering. Man lägger 6 miljarder på kommunsektorn. Det är en sektor som har 650 miljarder i skatteintäkter. Vi vet vilken den stora prioriteringen är. Det är att återställa Amspolitiken och bidragspolitiken. Det är det som är den socialdemokratiska prioriteringen. Man höjer kostnaderna för att anställa. Man drar in köpkraft för hushållen. Man använder de pengarna till att bygga ut bidragssystemen och Amspolitiken. Det gör man naturligtvis för att man inte tror på arbetslinjen. Man tror inte på att människor i första hand ska kunna leva på en inkomst som kommer från eget arbete. Vi vet vilka det är som förlorar på Socialdemokraternas och De rödgrönas politik. Det är alla människor som sätter sig i sin bil och åker till jobbet, jobbar och försörjer sig själva. De får höjda kostnader och höjda skatter genom Socialdemokraternas politik. 18 (): Vår gemensamma budget, som vi är väldigt stolta över och som jag förstår att är avundsjuk på, riktar in sig på en bra fördelningspolitik. har räknat ut att nio tiondelar tjänar på vår budget. Det är bara den rikaste decilen, den rikaste tiondelen i befolkningen, som kommer att få betala mer än de gör , och det kan de faktiskt göra, eftersom ni har givit dem gigantiska skattesänkningar under den här mandatperioden. Vi vänder på det nu och ser till att de som tjänar mest och äger mest får vara med och bidra till välfärden. återkommer till bensinskatten, trots att vi pratar om kommunernas ekonomi. Vi är modiga. Vi vågar berätta för väljarna. Det vågar inte . Han sade ingenting om bensinskatten under förra valrörelsen. Ändå har han höjt bensinskatten. Det finns väl ingen som kan lita på honom den här gången heller? Vi kompenserar alla som åker till jobbet. Det blir full kompensation med reseavdraget. När det gäller kilometerskatten: Tycker att de utländska åkarna ska åka gratis här, trots att andra europeiska länder tar betalt på sina vägar? Ni har höjt banavgiften på järnvägen. EU ser till att vi ska ha ett renare bränsle i sjöfarten och förbjuda svavelutsläpp. Detta gör att sjöfarten och godstransporten på järnväg kommer att bli dyrare. Varför ska det inte vara rättvisa mellan transportslagen, ? Varför tycker du att allt gods ska transporteras på vägar? Vi borde vara miljösmartare, , och se till att vi leder in på en miljösmart politik i stället för den gammaldags politik som står för. Vi ska se till att bilindustrin och annan industri får incitament, så att konsumenterna efterfrågar de energisnåla bilarna, vilket man kommer att skynda på nu med detta. Vi vågar tala om för väljarna hur det är. Det vågar inte ni. Ni kommer att höja bensinskatten, fast ni inte säger det till väljarna. vill jag åter till den viktiga välfärdssektorn. 25 000 personer har fått lämna välfärdssektorn. Ni räknade själva med en annan bedömning, att det kan bli upp till 60 000 personer som får lämna välfärdssektorn, så att det blir färre inom sjukvården, skolan och barnomsorgen. Vi rödgröna ser till att satsa mer på kommuner och landsting, 6 miljarder mer än vad den högerledda regeringen gör. Vi värnar om kommunernas och landstingens ekonomi. Vi vill ge långsiktiga besked. Det här hattandet kvartalsvis som håller på med är oansvarigt. Eventuellt ska ni ge mer pengar till kommunerna. Beskedet ska komma före valet. Men de behöver långsiktiga besked! Vi står inför en gigantisk utmaning med en allt äldre befolkning. Då kommer med kvartalsvisa åtgärder för att kommuner och landsting ska klara de stora utmaningar vi har framöver. Det är oansvarigt. Vi satsar på kommunerna. Vi satsar på en politik för hela landet och ser till att människor kan starta små företag i glesbygden och på landsbygden. Vi ser till att vi har en politik för alla, inte bara de allra rikaste, . 19 Finansminister (): Låt oss ta en tydlig diskussion om kommunernas ekonomi. Som jag konstaterar säger att skatteintäkterna ökar med 33 miljarder , att utgifterna stiger med 40 miljarder, så att det blir mer verksamhet, och att sysselsättningen ökar med 20 000. Man konstaterar också i sin ekonomirapport att den skattefinansierade sysselsättningen bedöms falla med 6 000 i välfärdstjänsterna. Man konstaterar att det sysselsättningsfallet i övrigt i stort sett motsvaras av en verksamhetsöverföring och en avveckling av plusjobb. Vi har i en ekonomi med ett 5-procentigt bnp-fall, stora bekymmer och över 100 000 i sysselsättningsfall tillfört så mycket resurser att vi har kommit rätt långt när det gäller att säkra att välfärdssektorerna är trygga i den situationen. understryker att det är en bra fördelning i det gemensamma budgetalternativet. Låt oss uppehålla oss vid det en sekund. Bra fördelning: höjd bensinskatt, 70 000 i kilometerskatt, arbetsgivaravgifter på unga. sade att vi skulle hata inflationen av det skälet att vi vet vilka det är som drabbas av sådana här kostnadsövervältringar. Det är pensionärer, de lågutbildade som inte kan kompenseras i avtalsrörelser och de arbetslösa som ställs utanför. Det är med förlov sagt inte bra fördelningspolitik att höja skatter som slår direkt mot människors plånböcker. Det här är avgörande för kommunernas ekonomi. Det är inte så att kommuner i betalas med statsbidrag. De betalas med kommunalskatter. Det är kärnan i den kommunala ekonomin. Det är det som är skatteintäkterna. Det är därför en politik som riskerar att leda till att vi får högre kostnader för att anställa, som leder till högre arbetslöshet och större ekonomisk osäkerhet. Bara det faktum att kommunerna har hundratals miljarder i lån skapar en enorm osäkerhet om man för en politik som riskerar att leda till en osäkerhet om stabiliteten i . Vi har grekerna, portugiserna, spanjorerna och britterna. Vi kan inte välja bort dem. De finns där, och de för en så ansvarslös politik att det inte finns en enda finansiell marknad i hela världen som inte påverkas. I ett sådant läge inte minst för välfärdens skull, inte minst för lärarnas, barnskötarnas, sjuksköterskornas och vårdbiträdenas skull ska vi hålla i och vara stabila och försiktiga, inte lägga på en omfattande kostnadsökning i svensk ekonomi. Det handlar om en omfattande kostnadsökning som bara kan tas ut i sänkt sysselsättning eller höjda priser. I båda fallen är det hushållen som får betala.