prot · GX0981 · 2010-03-03 00:00:00 — Vi har ett ansvar gentemot våra anställda, och vi har ett ansvar gentemot våra skattebetalare vilkas pengar vi förvaltar. Ofta går de statliga företagen med vinst, vilket vi har hört refereras till i talarstolen. Men det händer också att de går back. Vi har ett tydligt exempel i fallet SAS. Som ägare är man aldrig särskilt lycklig när man tvingas att göra kapitalinsatser för att täcka ett underskott. Frågan om hur mycket pengar som ska sättas in har ställts. Det är 1,1 miljard. har vi inte hört något om vad alternativet, att inte sätta in några pengar, innebär. Det innebär inte en försäljning av SAS, utan det innebär en konkurs. Jag tycker att det är viktigt att fundera över hur man agerar ansvarsfullt. Vill man göra ett kapitaltillskott eller vill man ta konkursen? Så till det stora, stora företaget, nämligen . När det gäller kommer att få ta ställning till nya ägardirektiv. Vi har tidigare bland annat vid bolagsstämman kommunicerat vilken inriktning vi önskar för . Det är tre tydliga fokusområden. Det första är lönsamhet och konsolidering. Det andra är uppdraget att vara ledande i omställning mot 2020-målen, inte bara i utan på de ställen i där verkar. Det tredje handlar om återuppbyggande av förtroendet för varumärket. Jag vill i det här sammanhanget peka på att verkar på en europeisk marknad med europeiska regelverk. När man lyssnar på debatten får man intrycket av att länder som , och bara har att rätta sig efter vad vi i tycker. Så förhåller det sig inte. När verkar på en marknad i , eller gör man det inte med svenska regler, utan man gör det med de regler som finns i det land som man bedriver verksamheten i. För svensk del när det gäller investeringar och diskussionen om förnybar energi vet alla i den här kammaren att de stora investeringar som står för dörren på förnybar energi, inte minst elproduktion, kommer att göras i kraft av elcertifikatssystemet. gör inte det här med några andra spelregler än vad andra energibolag har. Det är elcertifikatssystemet som sätter ramarna för hur investeringarna i det förnybara kommer att utvecklas i . För mig är en förnybar kilowattimme förnybar oavsett om den kommer från eller Eon eller Fortum. I debatten kan man få intryck av att julgransljusen tindrar lite klarare om kilowattimmen bara kommer från . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag. 37 () replik: börjar med en historisk tillbakablick och tycks fastna i historien. Man verkar inte kunna gå in utan väljer att backa in med gamla lösningar. Det intressanta, som jag tog upp i mitt huvudanförande tidigare, är att vi har en näringsminister med ansvar för den statliga styrningen som är centerpartist. Vi har en miljöminister som är centerpartist, och vi har en transportminister som är centerpartist. De är alla uppe till diskussion här när det gäller den dåliga styrningen, framför allt styrningen av det statliga företaget när det gäller att nå målet om den gröna omställningen. Där har representanter totalt misslyckats. satsar faktiskt mer pengar på kolkraft och kärnkraft än man gör på de förnybara energikällorna. Det är denna bristande styrning som vi måste komma till rätta med, och det är de uteblivna ägardirektiven som är det stora problemet. Vi får inga svar om när de kommer och hur de kommer att se ut. Det är det som är det intressanta. Ni har haft på er att komma fram till detta, men fortfarande finns det ingenting konkret. Vi måste slå fast att om ska vara en föregångare i den gröna omställningen det gäller inte bara i utan också de dotterbolag man har i , och så vidare måste det vara tydliga ägardirektiv om att man ska göra detta. Man kan inte låta det gå vind för våg och låta dem bestämma själva. Då kommer de bara att fortsätta att satsa på kortsiktig lönsamhet, som tyvärr innebär kvartalskapitalism med kolkraft och så vidare. Därför måste faktiskt en ändring till. Jag hoppades att skulle svara på detta, men huvudanförandet handlade bara om den historiska tillbakablicken. Det duger inte, . 38 () replik: Möjligen var så upptagen av att skriva sin replik att han inte lyssnade på avslutningen när jag pratade om de förnybart som vi kommer att besluta om i . Det är väl framtid om något? När det gäller kvartalskapitalismen undrar jag om jag har missuppfattat det när oppositionen säger att man vill göra ett engångsuttag på 5 miljarder från för att satsa på annat. Det är snabba pengar det. Sedan måste jag fråga : Hur tänker man sig avvecklingen när det gäller och ? Ska det vara en försäljning av kolkraft, eller ska man bara sätta upp en skylt på dörren där det står att det är stängt? Det här är jätteintressant. Det är nämligen långa investeringar. När det gäller det som är hyfsat nyinvesterat handlar det om kanske till i avskrivningstid. Ska man sälja, eller ska man bara stänga? Det enkla sättet är att sälja och att sedan satsa på bara en energikälla. Då kan man ha förnybart. Men frågan är: Är det ett ansvarsfullt sätt? När man diskuterar hur det är i andra länder gäller det att också ha respekt för hur situationen ser ut på de platserna. Vi kan ju inte bortse från att övriga är väldigt beroende av kolet. Vi har det enkelt i på så sätt att vi har goda naturtillgångar när det gäller vatten och biomassa. Frågan blir: Är det bara att stänga, eller ska det säljas? 39 () replik: När det gäller de 5 miljarderna från är detta en investering för framtiden. Jag förstår att det är svårt för en centerpartist att förstå det. Men det är investeringar för framtiden för att vi just ska kunna nå upp till den målsättning som vi har om den gröna omställningen, nämligen att minska koldioxidutsläppen med, enligt , i och sedan i EU. Då måste man ha tydliga mål. Man måste också sätta upp tydliga delmål. Ett av delmålen handlar om ägardirektiven till ett av största bolag när det gäller energiförsörjning. Då går det inte att bara fortsätta med business as usual, det vill säga med kärnkraft och med kolkraft. Vi kan titta på kärnkraften i . De här kärnkraftverken har stått stilla . Enligt , som har frågat, orsakar detta kostnader för på 1 ½ miljard . Hur länge ska man då fortsätta att tro på att kärnkraften är framtiden, som tyvärr också verkar vara inne på? Borde vi inte kunna slå fast att kärnkraften ska fasas ut, att kolkraften ska fasas ut och att vi måste få in de förnybara energikällorna? Det kanske inte blir jättelönsamt på kort sikt. Men långsiktigt och det är så vi politiker måste tänka kommer detta att bli lönsamt. Därför är det i linje med att i ägardirektiven ha med att lönsamhet är ett av de viktigare målen. Men man får inte heller glömma de andra målsättningarna. Jag får inget svar från om hur man har tänkt på detta, utan man blickar historiskt. Sedan talas det i allmänna ordalag om att det kommer att hända någonting i . Ja, det hoppas jag verkligen, men det tycks hända efter valet , när vi har bytt regering. Då kommer det att hända saker. Det kan jag lova. 40 () replik: Vi pratar om lite olika saker här. refererar till målsättningar på Europanivå. Där ska vi självklart ha höga målsättningar politiskt. Men man kan inte av det dra slutsatsen att ska fixa det själv. Vi har två olika roller i det här. Det ena gäller den lagstiftande biten, där jag har pratat om till exempel elcertifikaten för att främja det förnybara. Det andra gäller rollen som ägare av bolagen. Det är klart att man, när man från sida säger att man ska avveckla, måste ha en fundering på hur man avvecklar detta som ägare. Politiskt kan man säga: Ja, vi sätter upp så tuffa miljökrav eller beskattar det så att det avvecklas av sig självt. Men som ägare har man ett ansvar för pengarna och de investeringar som är gjorda. Ska det vara en försäljning av kolkraften? Eller ska det bara vara en skylt på dörren där det står att det är stängt, med den kapitalförstöring som därmed följer? Ska man bara stänga kommer det självklart att påverka hur mycket pengar man kommer att kunna investera i förnybart, för en stängning kommer att kosta. Gör man däremot en försäljning kan man möjligen använda pengarna till att investera i annat. 41 () replik: Det var intressant att lyssna på . Med anledning av hans anförande skulle jag vilja ställa lite frågor. I regeringens skrivelse, som vi nu debatterar, står det: Satsningar på ny miljöanpassad teknik och på förnybar energi förväntas kunna stärka svenska företags konkurrenskraft internationellt. En av de allra viktigaste frågorna att hantera för de statligt ägda företagen är klimatfrågan. Min fråga, fru talman, är: Är köpet av Nuon speciellt lyckat utifrån den här skrivningen? Man pekar på att ambitionen ska vara att ska vara en ledande aktör i strategin i riktning mot fossilt oberoende både på hemmaplan och internationellt. Är köpet, som har inneburit att nu är största ägare av kol- och gaskraft i , lyckat? Man har inte ett ägardirektiv utan hänvisar till att man går på en bolagsstämma och anger en inriktning. Det kan ju inte anses ha varit speciellt framgångsrikt när vi ser att uppenbarligen inte har lyssnat på det regeringen har angett, utan man agerar tvärtom. Å andra sidan, fru talman, står faktiskt och säger att det är ganska bra. Det finns ett sätt att säga det utåt och ett sätt att agera. Jag skulle utifrån den syn har på ägandet vilja veta vilka bolag det är som och vill sälja om olyckan skulle vara framme och man skulle få ett fortsatt förtroende efter valet . Det vore en viktig signal här att ange. Är det man vill sälja? Är det , , ? Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågorna, fru talman. Jag hoppas att kan ge besked här. 42 () replik: När det gäller köpet av Nuon ansåg vi att det var rätt att köpa Nuon. Annars hade vi inte gått med på den affären. Frågan tillbaka till blir att om det skulle vara så att ni sitter i regeringsställning efter valet, kommer ni då att sälja Nuon? Hur vill Socialdemokraterna använda ? Det är ganska intressant. Man vill plocka ut 5 miljarder extra. Man ska ålägga dem att erbjuda basindustrin lägsta elpriser. ska dessutom vara ledande i det förnybara. Det är bra, tycker jag, när det gäller att vara ledande i det förnybara. Men när det gäller att erbjuda de lägsta elpriserna i , hur går det ihop till exempel med energieffektivisering? 43 () replik: Det är häpnadsväckande att höra att på något sätt argumenterar emot att svensk basindustri ska ha mest konkurrenskraftiga energipriser. Vi menar att det går att förena att vara ett marknadsmässigt bolag med att vara ledande i omställningen. Det är därför vi pratar om att vi vill ha 5 miljarder av avkastningen för att investera i förnybar energi. Jag ställde frågan utifrån regeringens skrivelse. Där står det: Ambitionen är att ska vara ledande aktör i strategin i riktning mot fossilt oberoende både på hemmaplan och internationellt. Den slutsats som regeringen och har dragit är att man investerar i Nuon och köper mer kol- och gaskraft. Är det att vara fossilt oberoende både på hemmaplan och internationellt? Man kan inte påstå att det är speciellt lyckat tolkat. Det tycker i alla fall inte jag. Om vi får förnyat förtroende från väljarna och därmed får regeringsmakten ska vi naturligtvis ta ansvar för vårt ägande. Vi ska vara ansvarsfulla. Vi ska ha en långsiktig strategi i det vi gör. Det kommer att vara viktigt att tala om det. Jag vill fortfarande, fru talman, få svar på vilka bolag vill sälja. Är det , , , Posten eller ? Man har sagt att samtliga bolag gås igenom. De som finns på marknaden ska kunna säljas. Det är viktigt att vi här nu får besked. 44 () replik: Jag fick inget svar på hur anser att man ska hantera Nuon om Socialdemokraterna sitter i regeringsställning efter valet, vilket vi väl får hoppas att de inte gör. När det gäller konkurrenskraftiga priser är vi överens. Men säger ett här och ett i partiets ställningstagande på kongressen. Där säger man att det ska vara lägsta elpriser. Det är något helt annat. Det är inte att jämföra. Konkurrenskraftiga priser måste man erbjuda som ett stort företag om man tänker sig att vara kvar på marknaden. Alternativet är icke konkurrenskraftiga priser. Då lär väl det företaget inte vara kvar så särskilt . Pratar vi konkurrenskraftiga priser är det utan problem. Däremot säger man som parti att vi ska ha lägsta elpriser, det vill säga ett politiskt satt pris, dessutom utan att följa de konkurrensregler som vi brukar vara måna om när vi diskuterar med andra länder om att inte främja den egna industrin på något otillbörligt sätt. Det är två helt olika saker, det som säger och det man kan läsa i Socialdemokraternas dokument. 45 () replik: Jag tänkte prata lite grann om SJ och infrastruktursatsningar. Det är långsiktiga beslut som kräver nationell politik och en helhetssyn på hur ska utvecklas. Att, som regeringen har gjort, skapa konstgjorda marknader genom konkurrensutsättning och öppnande av järnvägsnätet för fler operatörer har inte lett till att vi fått fler spår eller bättre underhåll av vår vagnpark. Vi i har lagt som förslag att avkastningskravet ska slopas och att lönsamhetsmålet ska sänkas till med motivering att det skulle ge möjlighet till ökade investeringar i nya tåg och vagnar, kanske också utbyggnad av bredbandsnätet, som vi har skrivit. Vad svarar regeringens representanter på våra krav? Man säger så här: Det förslaget går stick i stäv med de principer som gäller för en fri och rättvis konkurrens. Men vad vill då regeringen göra för att komma till rätta med det krångel vi har ? Avregleringen har inte underlättat samordningen av trafikslagen, snarare försvårat. Avregleringen har inte lett till fler spår eller bättre underhåll, snarare sämre. Min fråga är: Vad vill regeringen göra? 46 () replik: Vi rör oss halvt in på trafikutskottets område i det här. Precis som har sagts tidigare i talarstolen ligger mycket av det här bakåt i tiden, eftersom järnvägsinvestering är en investering med hiskligt långa perspektiv. Den här regeringen har ökat på pengarna rejält när det gäller att ta igen det eftersatta underhållet. Jag tycker att det är ganska självklart att man har avkastningskrav och vinstkrav. Vi har ett annat företag i transportsektorn som vi är ägare till som inte klarar något avkastningskrav eller något vinstkrav. Då pratar jag om SAS. Där är alternativet att vi i stället som ägare får gå in med pengar. För mig är det ingen lösning att säga att man inte ska ha vinstkrav eller avkastningskrav. Ska man kunna täcka upp i lägen där det går sämre gäller det att man har en avkastning och en vinst i goda tider. 47 () replik: Givetvis handlar det här om vårt utskott. Det handlar om styrning av ett av våra viktigare bolag, om hur vi vill styra, vilka krav vi ska ställa på SJ och vilka möjligheter de har att uppfylla de trafikmål som de är ålagda. Hur ska man finansiera det underhåll som behövs och den ökade spårkapacitet som behövs för att vi över huvud taget ska kunna prata om att ha en marknad som kan likna en marknad med fri konkurrens? Fler operatörer gör inte att vi får en bättre marknad när det bara finns ett spår att trafikera. Det underlättar inte. Det innebär att man plockar russinen ur kakan och tar de mest lönsamma sträckorna att köra på. Kvar blir de olönsamma. Vem ska trafikera dem? Vem ska finansiera dem? Är det så, som det har sagts i en interpellationsdebatt tidigare här, att det är okej om kommuner och landsting går in och finansierar de icke lönsamma sträckorna? Är det verkligen politik och mening? Hur kommer det här att slå i landsbygdsregionerna? Det behövs ett helhetsansvar för vår trafikpolitik som inbegriper banor, ban- och spårunderhåll, dem som opererar på sträckorna, alltså SJ:s trafik, och fastigheterna. Det är först då vi har möjlighet att sätta resenären i centrum för en så samhällsviktig funktion som kollektivtrafiken är. Med regeringens politik blir det ingenting. Ni ser problemen men har ingen medicin mot dem. I de fall ni har medicin är den otillräcklig. 48 () replik: medicin är att sänka avkastningskrav och utdelningskrav. För oss är det inte en lösning. Oavsett vilket företag eller bolag man driver måste det långsiktigt finnas en vinst och en avkastning, annars är man riktigt illa ute. Vi ser ju att man inte lyckas med det i en del bolag. Vad gör man då? Då kan man möjligen tänka sig att öppna för en annan ägare. Lite längre fram i vår kommer en infrastrukturproposition där vi gör mycket stora investeringar i våra transportsystem. Jag hoppas att får svar på en del frågor när vi lägger fram den. 49 (): Att komma sist i debatten är alltid en utmaning. Det finns risk för en och annan upprepning. Men de stora sanningarna tål att upprepas, så jag tror inte att det är någon stor katastrof. För mig som kristdemokrat är statligt ägande inget självändamål. Det är när starka samhällsintressen är för handen eller när ett så kallat naturligt monopol finns som staten ska vara företagsägare. Frågan är om huvudvärkstabletter, nikotintuggummin eller nässprej verkligen är starka samhällsintressen. Är Ipren, Alvedon och Treo delar av ett naturligt statligt monopol? Tills var de faktiskt det. Före kunde inte den stressade föräldern köpa ett paket värktabletter på samma ställe som hon eller han kunde köpa en liter mjölk. Vad har detta med statligt ägande att göra, undrar ni kanske. Om Socialdemokraterna, och hade fått bestämma hade vi fortfarande haft ett statligt apoteksföretag med sina öppettider och på ett antal specifika ställen på orten. Det var stängt för alla , trots att varken rinnsnuva, huvudvärk eller feber tar semester just på veckans sista dag. Med och alliansens hjälp har vi brutit denna utveckling och öppnat marknaden för fler apotek, fler försäljningsställen för receptfria varor och därmed större valfrihet. Vi tror på grundprincipen att konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi. Denna princip ska vara vägledande när det kommer till synen på statligt ägande. Som har nämnts i debatten handlar det inte om att sälja alla statliga företag på en gång bara för grundprincipens skull. Det handlar inte om att hasta igenom och skrika sälj så fort det går dåligt eller något statligt företag hamnar i ekonomisk knipa. Det handlar om att systematiskt gå igenom företag för företag och se vad vi ska ha kvar. Kan något säljas och i så fall vad? I de företag som vi har, som till exempel , är det också viktigt att styrningen blir bättre. Det har nämnts ett otal gånger under debatten. Därför har vi begärt att regeringen ska återkomma till med ett vässat ägardirektiv som grundar sig på tre principer, nämligen lönsamhet och konsolidering och att vara vägledande i omställningen till de så kallade 2020-målen såväl i som i . Förtroendet för varumärket måste också återställas. När det kommer till det statligt ägda företaget har oppositionen motionerat om att bolagets ansvar för de samhällen som påverkas av gruvverksamheten ska beaktas vid fastställande av avkastningskraven på . För oss kristdemokrater är det viktigt att man inte stirrar sig blind på just avkastningskraven utan i stället tar ett helhetsansvar för effekterna på de berörda orterna; det är viktigt med både och. Det har vi gjort, bland annat genom Malmfältsgruppen som är ett forum för en dialog om gruvnäringen i och . Vi har också en interdepartemental arbetsgrupp som följer utvecklingen i dessa frågor. Utöver detta har självt avsatt medel för samhällsomvandlingen. har avsatt närmare 3 miljarder för detta. Till det kommer bolagets egna kostnader för järnväg på . har bonusar och höga ersättningar till ledande befattningshavare kommit att diskuteras alltmer frekvent. För oss är frågor som rör etik och moral som bekant mycket viktiga. Speciellt i tider av kris är orimligt höga ersättningar till cheferna etiskt och moraliskt diskutabla. Ersättningarna till chefer i statliga företag ska, enligt de nya riktlinjer som regeringen beslutade om , vara rimliga och väl avvägda. Detta innebär konkret att ersättningen ska vara takbestämd och inte löneledande i förhållande till jämförbara företag. Etik och hållbarhet handlar förstås inte bara om lön och ersättning utan också om sådant som miljö, mänskliga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Jag är därför som kristdemokrat väldigt glad för att regeringen beslutade om riktlinjer för extern rapportering med utökade krav på hållbarhetsredovisning. Vi tar tag i de här frågorna en efter en. När jag läser oppositionens reservationer till betänkandet om statliga företag slås jag av den spretighet som de rödgröna företräder. vill sälja SAS . Vänstern och Socialdemokraterna säger nej. vill med statliga medel, i direkt strid med , sänka SJ:s biljettpriser. och Socialdemokraterna säger nej. Vad är det egentligen som gäller om olyckan skulle vara framme och vi får en rödgrön regering? Kommer SAS att säljas oavsett hur marknaden och priserna ser ut? Kommer staten att sänka SJ:s biljettpriser? Vad är egentligen grundtanken bakom den rödgröna statliga företagspolitiken? Är det, för att citera partiprogram, dags för en begränsning av de rättigheter som springer ur ägandet, och ska ägandet i sig övergå till gemensamma former? Ska alltså staten i praktiken äga allt, eller vad är det som gäller vid en rödgrön valseger? Jag tror att det är fler än jag som är intresserade av att få ett besked . För övrigt vill jag yrka bifall till majoritetens texter och avslag på oppositionens texter och motioner. 50 () replik: Jag hade lite svårt att följa i alla inledningar i hennes tal. Vi diskuterar trots allt företag med statligt ägande, men hon kom in på massor av olika typer av frågor. Jag skulle i alla fall vilja konkretisera några frågor till som hennes allianskamrater tyvärr har valt att inte svara på. däremot verkar ju riktigt uppriktig här och pratar om etik och moral. Då tänkte jag att hon kommer att vara öppen med vad man egentligen vill. Frågan till blir naturligtvis som till alla andra: Vilka företag är det ni vill sälja? Ni håller ju på och prövar vartenda företag i den statliga gruppen. Är det , eller ? Kan det vara Posten eller SJ? Det är väl bra om du redovisar det redan här och så att vi får reda på det. Jag skulle också vilja ställa frågor kring och den ägarpolicy man har haft. Vi har pratat om etik och moral här och vikten av att följa olika frågor. Det står i skrivelsen att ambitionen är att ska vara en ledande aktör i strategin i riktning mot fossilt oberoende både på hemmaplan och internationellt. Tycker att det har varit bra att man via har investerat i Nuon, en ökning av kol och gas? Är det en bra inriktning? När det gäller avregleringen på apoteksmarknaden tror jag att vi har varit tydliga med att det vi har tyckt vara viktigt är att läkemedel inte är vilken vara som helst. Det vore betydelsefullt om kunde redogöra för om hon anser att läkemedel är vilken vara som helst. Vi menar att det distributionssystem för läkemedel som vi har haft har inneburit väldigt låga kostnader för konsumenten, men också för samhället. Tycker att det är bra om vi får högre kostnader för både konsumenten och samhället genom en avreglerad apoteksmarknad? 51 () replik: Först och främst har det i den här debatten i vanlig ordning antytts att regeringen på något sätt har en dold agenda som man inte vill redovisa. Det där tycker jag är lite olustigt att gång på gång behöva höra i debatten. Vi har varit väldigt tydliga med att sex företag skulle säljas under den här mandatperioden. Vi vill göra det på ett ansvarsfullt sätt. Vi vill ta ansvar för att de säljs med en god avkastning och att skattebetalarna får ränta på sina pengar. Vi gör det inte hipp som happ. Jag tycker att det i det sammanhanget kan vara lite intressant att påminna om historien. När man lyssnar på den här debatten kan man lätt få intryck av att oppositionen aldrig har sålt företag eller kommer att göra det . Sanningen är den att under den tidigare regeringen såldes statliga företag för . Det var inte obefintligt med statliga företag som såldes av en tidigare socialdemokratisk regering. Kom ihåg det!