prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — Arbetet med att genomföra EU:s nya kemikalielagstiftning, Reach, måste självfallet ges en hög prioritet. Även fisket är en stor utmaning. Förhoppningsvis kommer förhandlingarna om en ny gemensam fiskeripolitik på EU-nivå att kunna leda till ett fiske som blir mer hållbart och som följer forskarnas rekommendationer. är mycket pådrivande i dessa frågor i EU, och mitt intryck är att fler EU-länder börjar närma sig hållning i denna fråga. Detta betyder inte att vi får lägga oss på latsidan. Datainsamlingen och kunskapsuppbyggnaden om svenskt fritidsfiskebaserat företagande behöver fortsätta att utvecklas. Därtill visar erfarenheterna med torskfisket att det med fördel behöver utarbetas förvaltningsplaner för kustfiske som inte regleras inom den gemensamma fiskeripolitiken. Detta viktiga betänkande tar också upp en lång rad andra viktiga frågor. Eftersom jag har ryckt in här och alltså inte deltagit i utskottsarbetet har jag koncentrerat mitt inlägg på några viktiga frågor som behandlas i betänkandet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 129 (MP) replik: ville gärna att vi skulle gå upp och bemöta en del av inlägget, som jag måste säga verkade handla mer om det svenska jordbrukets nuvarande välmående i konkurrenshänseende än om övervägningar kring vad som är bra på . Det är klart att perspektiv kan stå mot varandra. Det är inte ovanligt i miljöpolitiken att särskilt de kortsiktiga ekonomiska målsättningarna kan stå emot långsiktiga, miljömässigt mer hållbara, krav. Som du också pekar på, , vore det i dina ögon orimligt att ha ett skattesystem som ger en något högre ekonomisk börda i den första vändan till det svenska jordbruket. Det måste i stället vara helt likvärdiga regler mellan alla länder. I så fall skulle vi ha en internationell skattepolitik också, men det vet jag inte riktigt om ditt parti företräder. Jag skulle vilja säga att den handelsgödselskatt vi har haft i , som det också var väldigt tydligt att den gick tillbaka till näringen för miljöarbete, var en viktig styrande skatt när det gäller att komma bort ifrån fossilkrävande handelsgödsel. Detsamma gällde det fossila drivmedlet för jordbruket som kommer att bli allt dyrare, vilket gör att det kanske vore smart att så snabbt som möjligt börja fasa ut sådana källor. Framtida jordbrukare kommer nämligen inte att ha tillgång på samma sätt. Handelsgödselskatten var även en stark drivkraft att minska kadmiumutsläppen, som också är en giftighet inte bara för utan även för våra jordar och vår livsmedelsförsörjning. Den har dessutom varit en drivkraft, eller åtminstone ett incitament, för fler att gå över till mer ekologiska jordbruksformer. Det är naturligtvis ett statsfinansiellt och ekonomiskt rimligare sätt att ge dessa incitament för en övergång till ekologiskt jordbruk än att slänga ut enorma pengar i direkta stöd. Här kan man se olika på det, men vi har sett att den nuvarande regeringen inte vill göra någonting av detta. Den vill inte ge drivkrafter genom att verkligen lägga på kostnader på det som kostar , och man vill inte heller ge incitamentet och stödet till dem som går över till ekologiskt lantbruk. 130 (C) replik: Ett syfte med handelsgödselskatten är alltså att bönderna ska övergå till ekologiskt. Ekologiskt har haft en fantastisk utveckling under : från nästan ingenting till av den svenska produktionen. Det kan behöva stöd för sina miljöfördelar lycka till på marknaden men av produktionen är med dagens bästa teknik i världen. Det är det vanliga jordbruket, och det har minskat med en tredjedel. Fortsätter vi med denna politik, att eko ökar från 5 till 7 och det andra minskar till hälften och vi köper mat från , och vars jordbruk läcker mycket mer till vad vann då miljön? Våra beten kommer inte längre att betas av djur om denna utveckling får råda. Det är en ko på isen. Ni lyfter själva upp det som ett viktigt element i er politik för att förbättra miljö. Förorenaren ska betala, säger ni. Den svenska bonden ska betala, inte den tyska, polska eller danska, och vi ska köpa mat därifrån. Detta skulle vara förödande för och för , och det var det jag ville lyfta fram. Det som läcker till från jordbruket är som sade inte den handelsgödsel som tillförs till en etablerad gröda. Det som är riskerna är väldigt stora mängder stallgödsel, och det är kvävefixerade grödor. Man laddar jorden med kväve, och sedan kan man inte hantera i vilken takt det kommer regn och det läcker ut. En intensiv markbearbetning för att bekämpa ogräs är det bekymmer vi tillsammans måste hitta allt bättre sätt att hantera. Det nämner ni ingenting om. Ni nämner bara växtnäringstillförsel genom handelsgödsel för att få in pengar. 131 (MP) replik: Det är inte främmande för oss att diskutera andra sätt att minska utsläppen. Det vi diskuterar här och som vi har haft i hela debatten kring framför allt har handlat om att man behöver använda alla tillgängliga verktyg eftersom övergödningsproblemet är så ofantligt stort. Det som regeringen skriver i sin skrivelse är att problemet är stort, att man därför vill göra många saker och att det behöver göras många saker. Det är flera av de övriga debattörerna från allianssidan som har sagt detta. Det är därför konstigt att du bara vill diskutera frågan kring det ekonomiska och hur man i det traditionella jordbruket ska slippa göra en långsiktig omställning därför att det finns andra sektorer som också måste göra sitt. Vi ser det snarare tvärtom. Andra sektorer måste också göra sitt, men det kan inte vara en konsekvent politik från en regering som säger sig vilja ta ett stort miljöansvar för att ha som en av sina mest konkreta åtgärder under den förra mandatperioden att ta bort en miljöstyrande skatt på handelsgödsel som inte beskattade jordbrukarna som kollektiv mer än vad man gav tillbaka i form av incitament för miljöarbete. I stället var den det miljödrivande ekonomiska styrmedel vi så ofta ser behövs i miljöpolitiken och som det finns alltför lite av i andra sektorer när det gäller Östersjöarbetet. 132 (C) replik: Den handelsgödselskatt som infördes kom till för att bönderna skulle betala EU-medlemskap. Det var motivet. Det var inte mycket miljö, utan det var en skatt. Den har funnits och har tagits tillbaka . Inget annat land i världen har detta. Man jobbar med miljöaspekterna på en rad sätt, och jag är för det. Vi ska jobba på en rad områden för att minska jordbrukets miljöeffekter, även det vanliga miljövänliga, ekologiska jordbruket. Vi har bekymmer, som jag sade förut. Vi ska jobba på dem men inte genom att lägga fram en stark skatt som sänker lönsamheten och gör att bönderna lägger ned produktionen i och att andra bönder fortsätter att producera. Hälften av den mat vi äter i är importerad. Det är en dramatisk utveckling. Att då lägga fram sådana här förslag, som skulle driva svenskt jordbruk utomlands och göra sämre, tycker jag är dåligt. Det var det jag ville säga. När det gäller återföring till jordbruket får alla som använder denna växtnäringstillförsel betala skatten. Sedan går den tillbaka till forskningsprogram, försöksprogram, marknadsföringsåtgärder inte till bonden. Den enskilda bonden känner detta i sämre lönsamhet och lägger ofta av och minskar sina investeringar. Det är alltså förföriskt att säga att det återförs. Jag tycker att ni ligger fel här, allvarligt fel, och det ville jag lyfta fram i mitt inlägg. Sedan är vi helt överens om att vi ska minska övergödningen av . Jordbruket ska bidra, både vanligt miljövänligt jordbruk och ekologiskt jordbruk. Men att lägga en skatt på handelsgödsel som är dyr, som har små miljöstyrande effekter men som driver jordbruket utomlands är kontraproduktivt. Det gagnar inte vare sig miljön eller . 133 (V) replik: Det börjar nästan låta som att och sitter i opposition och att det är de rödgröna som styr. Tyvärr är det inte riktigt så, utan ni har styrt nu . Du säger att du är oroad över att hälften av maten kommer från andra länder. Trots att ni infört Matlandet , att ni har avskaffat handelsgödselskatten, att ni, som ni påstår, har infört regelförändringar för bönderna och så vidare fortsätter den stora importen. Vårt fokus är att vi vill rädda , och vi vill rädda miljön. Vi ansluter oss till principen om att förorenaren ska betala. Jag trodde att det rådde lite av en samsyn om det här i . Ifall att vi nu inte ska sätta ett pris på det som smutsar ned i miljön, vad är nästa steg? Ska vi sänka koldioxidskatten, eller ska vi ta bort koldioxidskatten helt och hållet? Jag tycker att det är bra ifall enskilda länder kan gå före och vara mer offensiva på miljöområdet och visa det för andra länder. Då kan vi sprida det goda exemplet ut över och till hela så att andra länder också vidtar kraftfulla åtgärder för att få ned utsläppen av exempelvis fosfor och kväve. När vädjar till bönderna och säger att det inte ska finnas någon som släpper ut ett enda kilo extra vill jag säga att jag tror att alla som är i den här verksamheten vet att ifall det kostar lite extra är man varsammare med handelsgödseln. Då minskar man användningen, och då minskar också utsläppen. 134 (C) replik: Handelsgödsel är en dyr insatsvara. Priset har ökat kraftigt genom världsoljeprisets utveckling. Det kostar redan att använda denna vara. Att sedan lägga på en straffskatt ovanpå som inte förorenaren i , eller har ger effekten att det blir sämre lönsamhet och att vi äter mat från länder som läcker mer. Det är det resultat som vi entydigt kan se och som ni driver fram. Jordbruk är en långsiktig näring. Det går inte över eller att ändra en trend. De resultat som vi sett är effekterna av en långsiktig politik. Vi satsar nu på Matlandet , vi har tagit bort handelsgödselskatten, vi minskar regelverket och vi börjar se tendenser att lönsamheten kan bli bättre. Vi gör allt för att vända den till bättre. Skulle vi återgå till extra hög beskattning och så vidare skulle fallet fortsätta. Det som behövs är att vi hjälps åt. Ju mer jordbruk i , världens mest miljövänliga som använder åkrar och beten, desto bättre kvävetillstånd i . Ju mindre jordbruk i och ju mer import från länder som läcker mer och har sämre djurhushållning, desto sämre för djur och miljö. Jag begriper inte hur partier som vill väl om miljön och som verkligen också driver detta fokuserar på av produktionen, den ekologiska, och, all respekt för det, inte ser att det övriga, , minskar. Det gagnar varken miljön eller . 135 (V) replik: råkar det vara så att produktionen av ekologiska livsmedel är , inte , men det kan vi lämna därhän. Vår politik handlar om att vi vill premiera dem som använder lite kemikalier, dem som använder lite gödsel, dem som producerar livsmedel på ett hållbart sätt. Det gör vi genom att vi sätter pris på det som förorenar. Er politik gynnar kemikaliejordbruket. Det gynnar dem som använder mycket gödsel och leder till stor övergödning. Med er politik får vi ingen lösning på de här problemen. Er politik kommer att förvärra de här problemen. Därför är det så viktigt att vi sätter ett pris på det som förorenar. 136 (C) replik: Den ekologiska livsmedelsproduktionens andel i är . I fråga om enskilda arealer och enskilda produkter kan den vara högre, men det är . All respekt för det, jag ser gärna att den ökar. Vi ska stödja det jordbruket efter miljöfördelarna. Ni vill alltså att man ska producera lite i jordbruket i och med små insatser. Ni har lyckats väl under de två decennier som gått, kan man säga. Jordbruket har minskat med en tredjedel. Det som har hänt i stället se det, är att snart är av det vi konsumerar i är importerad mat, från jordbruk som läcker mycket mer och som påverkar på ett negativt sätt. Vi måste lösa det här tillsammans, det tror jag är väldigt viktigt. ska ligga i täten, men vi får inte gå för långt före. Att lägga en skatt på det mest miljövänliga jordbruket i världen, som använder mindre handelsgödsel än de allra flesta jämförbara länder och verkligen doserar, portionerar och jobbar för att utveckla tekniken, och att belöna det jordbruket med en ny stor kostnad när produktionen redan minskar är kontraproduktivt. När svenskt jordbruk flyttar ut, som det tyvärr har gjort och kommer att fortsätta att göra med ert förslag, blir det inte bra för , och det blir absolut inte bra för miljö. De jordbruk som fortsätter att producera och som inte har handelsgödselskatter men vars jordbruk läcker mycket mer är i full gång, och vi köper mat från dem. Jag kallar detta för hyckleri. Att snacka om och fokusera alldeles oproportionerligt mycket på de som är eko men inte bry sig om att de som utgör världens mest miljövänliga moderna jordbruk flyttar ut kallar jag hyckleri. Jag fortsätter gärna debatten i denna fråga. 137 (S): Jag kunde inte låta bli att gå upp. När man har hört oppositionspolitikern orera här ett antal minuter blir man, om inte annat, bedrövad. Det blir mer jordbruksdebatt än havsmiljödebatt, men där ser vi vilken påverkan jordbruket har på havsmiljön. Det har en nära och djup koppling. är det vi rödgröna som driver jordbrukspolitiken i händerna på i övrigt. Vi ser till att lägga ned jordbruket i och flytta ut i . Det är vi som sitter i majoritetsställning i värld. Förorenaren ska betala. Hjälmered med flera i Alliansen har varit uppe och talat om att det är förorenaren som ska betala. Det är vi rödgröna som står för det, säger . Ja, vi står för det, tillsammans med dina allianskamrater. är det bara som inte står för det. Ni är ganska ensamma på den kanten. Inte ett kilo de två senaste allianskamrater som varit uppe har talat om det av det som läggs på åkrarna åker ut i havet, allt blir produktion inte ett kilo, för det är så dyrt! Vad är det vi snackar om då? Då behöver vi varken kanter eller någonting annat för att stoppa tillförseln i havet. Inte ett kilo går ut! Det är magstarkt. När det gäller den handelsgödselskatt som infördes gick varenda krona tillbaka till bönderna, varenda krona. Inte en krona gick till EU-avgiften, som påstår att bönderna betalade. 25 miljarder påstår att bönderna betalade i EU-avgifter. Fantastiskt det är inte att undra på att det går dåligt! (Applåder) I detta anförande instämde , , och i (alla S) samt (MP). 138 (C) replik: Gödselskatten var ett led i att just jordbruket skulle betala en del av EU-avgift. Det där var en rätt billig poäng. Och när det gäller handelsgödselskatten har du fel. Vartenda öre gick inte tillbaka till de enskilda bönderna. De gick till kollektiva insatser, forskning, försök och utveckling. Men effekten för den enskilde bonden var att lönsamheten och konkurrensförmågan minskade. Det är inte oppositionen som styr , men ni lägger fram förslag som jag har kritiserat, och jag har talat om vad effekten skulle bli. Jag är glad att vi har en alliansregering som styr och som vill satsa på att öka den svenska livsmedelsproduktionen. Ju mer svensk livsmedelsproduktion, desto bättre ekonomi i , desto mer sysselsättning, desto mer öppna landskap och bete och desto bättre miljö och inte minst havsmiljö i . Det svenska jordbruket är det mest miljövänliga i världen och läcker minst av jämförbara länder till . Det svenska jordbruket minskar. Om vi ökar kostnaderna för jordbruket blir resultatet, som jag har visat, att vi svenskar köper mer och mer mat från , , och andra som läcker mycket mer till . Om ni vill förstärka den utvecklingen gagnar det uppenbarligen inte svenskt jordbruk, och det gagnar inte heller . Jag vill vädja om att se sambanden. Och jag tar i lite extra, för jag är engagerad i frågan. Det jag säger motbevisa mig gärna, men jag tror inte att ni kan det är att de förslag ni lägger fram skulle göra att det läckte mer växtnäring till från de länder som vi alltmer köper mat ifrån. Lägg inte fram sådana förslag, utan låt oss tillsammans satsa på att öka svensk livsmedelsproduktion! 139 (S) replik: Jag har inget emot att vi ökar svensk livsmedelsproduktion. Det tycker jag är vällovligt. Att det ska ske på ett bra och miljöriktigt sätt är också oerhört viktigt. Vad sade och inte sade hoppas jag att han själv kommer ihåg, men han sade att det här skulle finansiera EU-avgiften. Den är 25 miljarder. är det ju inte så att de 25 miljarderna täcker kostnaderna. Det viktigaste av det som du, och de andra sade här är att förorenaren ska betala. Det är en väldigt viktig princip. Du och säger att det är vi, de rödgröna, som driver denna katastrofala tes att förorenaren ska betala. är ganska ensamt i det här gänget här i just . Är du medveten om det? Tycker du, som du sade förut, att förorenaren ska betala, eller ska du stå ensam? Det är min fråga. 140 (C) replik: Det är väldigt bra om vi är överens om att vi behöver kraftigt öka den svenska livsmedelsproduktionen, inte minst för att förbättra havsmiljö. Bakgrunden till att vi tog bort handelsgödselskatten var att den egentligen inte har några miljöeffekter. Det som säger är alltså att svenska bönder är förorenare och ska betala och att danska, tyska och polska bönder kan fortsätta att producera och att vi ska köpa deras mat, för det blir resultatet. Visst är jag, Alliansen och vi alla för principen att vi ska förbättra miljön, och vi gör allt vi kan från Alliansens sida under drivande ledning. De som förorenar ska betala, i första hand genom att vi internationellt flyttar fram positionerna. Om går ensidigt före med tuffa krav som knäcker vår industri eller vår produktion gagnar det ingenting, utan vi ska ligga i täten men inte för långt före. Förorenaren ska betala. Vad gäller handelsgödsel använder de svenska bönderna det som ett insatsmedel. Det har mycket små miljöeffekter. Det är en absurd nivå på en unik handelsgödselskatt som ni nu vill införa. 141 (S) replik: Vi vill inte införa den . Vi hade redan infört den. Ni tog bort den. Och det var vederlagt att den gjorde nytta när det gällde utsläppen i havet, men ni tog bort den. Ni säger att det är oerhört viktigt med ekonomiska styrmedel, att det är det bästa sättet att påverka i miljöfrågorna, och att ni därför tar bort handelsskatten på gödsel. Det är ju tvärt emot logiken, för i så fall skulle ni egentligen ha ställt upp på den. Det gläder mig att du går in i fållan igen när det gäller att förorenaren ska betala. Det gläder mig oerhört att vi nu är ense i återigen. Tack för det, ! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU6 (prop. 2009/10:239). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 18 § Intern styrning och kontroll för myndigheter Föredrogs betänkande 2010/11:KU9 Intern styrning och kontroll för myndigheter (framst. 2009/10:RS6). 142 (M): I betänkande behandlas riksdagsstyrelsens framställning om intern styrning och kontroll för myndigheter, där riksdagsstyrelsen föreslår vissa ändringar i lagen om ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Ärendet rör en översyn av de ekonomiadministrativa bestämmelserna som riksdagsförvaltningen fick i uppdrag att göra 2008. Utredningsarbetet har bedrivits av en expertgrupp och yttranden har inhämtats från bland annat riksbank, och genom . Alliansregeringen har under förra mandatperioden väsentligt skärpt kraven på intern styrning och kontroll hos myndigheter under regeringen samt även gett begreppet intern styrning en tydlig definition. Det känns mycket värdefullt att regeringen verkligen tar denna fråga på så stort allvar. Intern styrning och kontroll är viktig! De ändringar som föreslås syftar till att ställa samma krav på internstyrning och kontroll också för myndigheter. I betänkandet ger riksdagsstyrelsen sin syn på det övergripande verksamhetsansvaret för respektive myndighet. Här ska finnas en tydlig instruktion om ledningens ansvar för verksamheten inför . Den ska också se till att verksamheten bedrivs effektivt, att den redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens finanser. I kravet på effektivitet ska ligga att myndigheten åstadkommer uppnådda mål på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt utan att för den skull ge avkall på kvaliteten. Vad gäller internrevision är det viktigt att framhålla att REA-lagen ställer krav på myndigheten att just ha en väl fungerande intern revision. Något krav på en egen anställd internrevisor finns inte, men här finns goda exempel och erfarenheter av att man kan köpa dessa tjänster externt. Det finns heller inget förslag om att internrevisionen ska rapportera sina förslag till myndighetens ledning, men det bör ändå förefalla naturligt att man gör så då ledningen får anses vara uppdragsgivare. Beträffande processen intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar, och i denna process ska ingå momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Myndighetsledningen bör också i sin årsredovisning lämna uppgifter om den interna styrningen och kontrollen. Det är också viktigt att myndigheten ska lämna en bedömning om den interna kontrollen och att styrningen upplevs som betryggande. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU3 Strategi för att stärka barnets rättigheter i Punkt 1 (Godkännande av strategin för att stärka barnets rättigheter i ) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 271 för utskottet 22 för res. 1 18 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 98 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 1 S, 21 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 15 S, 9 M, 4 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Inkorporering av i svensk rätt) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 272 för utskottet 41 för res. 2 2 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 100 M, 21 FP, 21 C, 18 SD, 16 KD För res. 2: 22 MP, 19 V Avstod: 2 S Frånvarande: 14 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 SD, 3 KD SoU4 En ny alkohollag Punkt 6 (Folkölsförsäljning) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP) Votering: 177 för utskottet 121 för res. 5 19 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 16 KD För res. 5: 100 S, 21 MP Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 4 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 3 KD Punkt 8 (Gårdsförsäljning) 1. utskottet 2. res. 7 (V) Votering: 175 för utskottet 26 för res. 7 111 avstod 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 2 MP, 20 FP, 21 C, 19 SD, 14 KD För res. 7: 3 S, 4 MP, 19 V Avstod: 97 S, 1 M, 12 MP, 1 KD Frånvarande: 12 S, 7 M, 7 MP, 4 FP, 2 C, 1 SD, 4 KD Punkt 10 (Marknadsföring) 1. utskottet 2. res. 8 (S) 3. res. 9 (MP) 4. res. 10 (V) Förberedande votering 1: 35 för res. 9 19 för res. 10 248 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 105 för res. 8 21 för res. 9 181 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 175 för utskottet 102 för res. 8 38 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 17 SD, 16 KD För res. 8: 100 S, 2 MP Avstod: 18 MP, 1 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 5 MP, 3 FP, 2 C, 2 SD, 3 KD Punkt 25 (Ny alkoholinförselutredning) 1. utskottet 2. res. 18 (S, MP) Votering: 194 för utskottet 124 för res. 18 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 V, 16 KD För res. 18: 100 S, 22 MP, 2 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 1 SD, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU3 Framtidens friluftsliv Punkt 2 (Friluftsliv i praktiken) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 138 för res.