prot · GX09142 · 2010-06-22 00:00:00 — Det är alldeles utmärkt att antalet gränshinder som har lösts har tredubblats 20072009 i förhållande till 20032006. Mycket av detta tror jag att vi kan tacka Gränshinderforum för som har skapats av de nordiska regeringarna och som leder Gränshinderforum. Men fortfarande finns det väldigt många gränshinder som måste lösas, för de ställer till problem för alla de gränsgångare som försöker passera gränsen för att jobba eller studera. Det är inte problem , men det är när det där speciella händer, man kanske blir arbetslös, behöver använda föräldraförsäkringen eller något annat, som man upptäcker de här problemen. Målsättningen måste vara att det ska vara lika enkelt att bo på ena sidan gränsen och att jobba eller studera på den andra sidan gränsen som att bo och jobba eller studera i samma land. Målsättningen måste åtminstone vara att det ska vara lika enkelt och lika tryggt. En annan del av det nordiska samarbetet är det så kallade globaliseringsarbetet. Globaliseringen av vår värld innebär nya utmaningar. Det är helt klart att på många områden är vi i de nordiska länderna för små för att möta utmaningarna, men tillsammans i kan vi göra det bättre än var och en för sig. Det nordiska toppforskningsinitiativet tycker jag är ett bra exempel. Varje land har svårt att göra tillräckliga satsningar för att nå ut internationellt, men tillsammans kan vi göra det och få till den spjutspets som krävs. Innovationsrepresentation i , Nordiskt Energiexpo, inför världsutställningen i är ett annat exempel på bra samarbete inom globaliseringsarbetet. Gemensamt kan vi sätta på världskartan, för tillsammans blir vi starkare. Flera små tillsammans kan bli en stor. Ett annat exempel på nordiskt samarbete som skulle kunna göra att de nordiska länderna tillsammans skulle få större inflytande och nå längre än vad vi kan göra var och en för sig är att verka för att vi gemensamt ska få en plats i G20-gruppen. G20 är visserligen en informell grupp, men det är ändå en viktig grupp där de största länderna möts för att diskutera ekonomiska och andra politiska frågor. Inget nordiskt land är stort nog självt för att få en plats i G20, även om , och genom sitt EU-medlemskap indirekt har en plats, men tillsammans i är vi faktiskt ganska stora. Vi skulle bli en av de 1012 största ekonomierna i världen, om man räknar ihop . Jag har motionerat om detta, och motionen behandlas i det här betänkandet och avstyrks. Det förvånar mig att förslaget har fått ett så svalt mottagande, eller rättare sagt tycker jag inte att man har gett något argument för att inte skulle försöka få en gemensam plats i G20. Det är möjligt att vi inte skulle nå framgång, men varför skulle vi inte kunna försöka? Jag är inte ensam om att tycka att detta är en bra idé. utrikesminister har lagt fram förslaget, och president har lyft upp frågan till presidiets sammanträde i , som vi ska åka till , , och jag. Jag beklagar att utrikesutskottets ledamöter inte har velat ta den här frågan på riktigt allvar. Det är åtminstone så som jag upplever det. Jag tänker inte yrka bifall till motionen här i kammaren , eftersom jag tror att den inte skulle ha någon större framgång vid voteringen. Men jag vill poängtera att jag fortfarande tycker att det skulle vara en bra idé att tillsammans i verka för att få en plats i G20. har tidigare i debatten varit inne på frågan om samhällssäkerhet. Genom väl genomarbetade rapport kommer frågan upp på den nordiska agendan, och det är bra. Två frågor som jag skulle vilja lyfta upp extra här är skyddet av från oljekatastrofer och som en kärnvapenfri zon. är vårt gemensamma innanhav mellan de nordiska länderna, de baltiska länder, , och . Åtminstone och är två väldigt stora länder, men skulle en stor oljekatastrof inträffa i har de flesta av oss inte beredskap att klara av en riktigt stor oljekatastrof. Det är många som har lyft upp den här frågan, men tyvärr finns det fortfarande inte en gemensam beredskap för att klara av den här typen av olyckor. Och vi ska komma ihåg att det är tusentals oljetankrar som åker över . Gasledningen genom har diskuterats flitigt som ett potentiellt miljöhot för vårt innanhav, men tyvärr diskuterar vi inte lika ofta alla de oljetankrar som åker på . Det behövs en gemensam beredskap och att resurser sätts in. som en kärnvapenfri zon är heller ingen ny idé. har frågan diskuterats från och till. och är två nordiska politiska ledare som har stött idén. rekommenderade faktiskt enhälligt de nordiska regeringarna att göra till en kärnvapenfri zon, men så blev det inte. Tyvärr är alltså frågan fortfarande aktuell. Över hundra länder i världen och i princip alla länder på södra jordklotet ingår i kärnvapenfria zoner, så jag ställer mig frågan varför vi inte skulle kunna göra till en kärnvapenfri zon. Tiden går snabbt. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och tacka för samarbetet med alla partier i det nordiska samarbetet. 138 (): Jag ska börja med att säga att jag helt oförtjänt hamnade i denna debatt då min eminenta kollega helt plötsligt fått förhinder. Jag ska naturligtvis göra vad jag kan för att fylla hans skor men ber om en viss förståelse från auditoriet. Förmodligen skulle hans anförande ha sett något annorlunda ut, men det får han leva med. Jag är född i den svensktalande delen av . Jag bor i . Jag har arbetat på båda sidor av Sundet, i , i och i . Om man pressar mig kan jag förutom klingande skånska tala karlebymål och danska flytande. Jag tror att jag är en sann nordbo, även om jag ofta inte tänker på det därför att det är så självklart för oss. Men när vi är ute i världen blir vi ganska snabbt varse om att andra ser oss som ett; de ser som en del av , kanske inte . Men just det att vi tillsammans ses som ett gör att vi faktiskt hörs mycket tydligare än om vart och ett av länderna hade talat för sig självt. har ett antal frågor som det naturligtvis är självklart att vi ska samarbeta om. tog i sitt avslutningsanförande upp många av dem. Det är naturligtvis miljöfrågorna som vi alla har runt omkring oss som det är självklart att samarbeta om, också energifrågor, säkerhet, kampen mot kriminalitet, trafficking, den förskräckliga, och också kulturfrågor. , och hör ihop. Vi hänger faktiskt ihop fysiskt också, och hänger vi också ihop med . Och det var just öppnandet av som inledde den fantastiskt dynamiska processen i och i . Precis som sade är det 20 000 personer som pendlar mellan och 20 000 personer på bron! Det är också ett svar på varför vi i har klarat av ungdomsarbetslösheten bättre än andra delar av . Ungdomarna i har en mycket större arbetsmarknads- och utbildningsregion att söka sig till naturligt. tillväxt har ökat snabbare än våra andra storstadsområden. Bron har haft ett fantastiskt inflytande på . Men det är i första hand individer, företag, universitet och skolor som har tagit initiativ till det ökade regionala samarbetet. Utvecklingen har ägt rum trots att regler och lagar fortfarande försvårar samarbetet. Det finns ännu många hinder för utvecklingen. Särskilt svårt är det för en enskild människa att överblicka hur löner, skatter och de olika välfärdssystemen påverkar hennes situation. Vi vet alla att det enskilt största hindret mot utveckling för både individer och företag är om det finns oklara regler och att inte veta hur spelreglerna kommer att se ut . Exempel på detta är den komplicerade gränsgångarregeln för skatter och de närmast obegripliga reglerna för arbetslöshetskassan. Man ska vara medlem i och betala avgift till en a-kassa i det land där man arbetar, men vid arbetslöshet betalas ersättningen ut enligt reglerna för a-kassan i landet där man bor. En svensk som blir sjukskriven i och dessutom uppsagd från sitt arbete kan alltså i princip gå miste om hela arbetslöshetsersättningen. Jag förstår inte ens det svenska pensionssystemet, men det är extremt svårt att få en bild av hur de två pensionssystemen fungerar tillsammans. Hur påverkas de om man jobbar en längre eller i grannlandet? Jag vet att framförde önskemål om lagändringar för att underlätta samarbetet mellan de nordiska länderna, speciellt i dessa frågor. har vi dock inte sett några stora resultat. I stort sett gäller generella EU-regler för inom social- och hälsoområdet. De nordiska länderna skulle dock mycket väl kunna komma överens om lagar utöver EU:s minimikrav. Vi tycker nog alla att det är hög tid att presentera en handlingsplan för lagändringar och regelförändringar som underlättar samarbetet mellan de nordiska länderna. Arbetet borde utgå från två huvudmål: att skapa regelförenklingar och att tydliggöra individens rätt till snabb och enkel information om sociala rättigheter och skyldigheter. Vi har tidigare hört att 30 gränshinder har lösts . Det är fantastiskt att det skulle till en skåning för att få det gjort som andra regeringar har gått bet på. Där ser man vad man kan uträtta när man vill och förstår problematiken. Och på förra veckans möte utlovades flera nya förändringar, förbättringar och förenklingar från de danska och svenska ministrarna. Jag ser fram emot att statsrådet kanske kan ta täckelsen av några av dessa nya förändringar så att vi tillsammans kan bygga en ännu starkare . Jag kan bara instämma med vem det nu var som sade det första gången: Det som är bra för är bra för . För övrigt anser jag att en fast förbindelse mellan och bör byggas. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 139 (): Det som är bra för är bra för , sade . Det som är bra för och är bra för , säger jag. representerar alla delar av . är det nästan exakt invigdes. Syftet med bron var att knyta samman och . senare kan vi konstatera att bron blivit en symbol för modernitet och framsteg men också för integrationen mellan och . trafikeras bron av ca 19 000 fordon . Dessutom pendlar närmare 20 000 personer över bron . Med och de övriga nordiska länderna delar vi en unik värdegemenskap. Många av oss förstår varandras språk, vi är vana att samarbeta med varandra och våra samhällen och politiska system är uppbyggda på liknande sätt. Det nordiska samarbetet har en starkt folklig förankring, och samarbetet utgår, precis som tidigare talare var inne på, från ett gemensamt kulturarv som vilar på gemensamma värderingar i frågor som demokrati, solidaritet, rättvisa och rättstat. Vårt samarbete går långt tillbaka i tiden. För de nordiska länderna har det varit naturligt att söka sig till varandra. har vi inom ramen för det nordiska samarbetet lyckats lösa närmare 30 gränshinder, vilket flera har varit inne på. Det har underlättat livet för de mer än 40 000 människor som flyttar eller pendlar mellan de nordiska länderna. Omkring 250 000 med nordiskt medborgarskap är bosatta i ett annat nordiskt land. Jag vill här passa på att rikta ett tack till vår samarbetsminister som har varit mycket engagerad i det nordiska arbetet. Det har betytt mycket. Det är glädjande och bra för integrationen att vi har lyckats lösa dessa frågor. Trots detta återstår mycket att göra. Listan över gränshinder är fortfarande lång. Det gäller till exempel skillnader i beskattning, a-kassa, mobiltaxor och pendelkort. Dessutom tillkommer det nya regler. Ett aktuellt exempel är att det infördes krav på legitimation för att få kalla sig undersköterska i . Det gör att många svenska undersköterskor inte kan ta arbete på andra sidan Sundet eftersom den svenska utbildningen är annorlunda uppbyggd än den danska. Liknande hinder som dem mellan och har vi också med och . Jag nämnde inte eftersom det där är andra hinder än gränshinder vi måste lösa. Det finns mycket att göra, och det är att viktigt att regelförenklingsarbetet inte stannar upp utan fortsätter. Det är också viktigt att vi kartlägger återstående hinder för integration mellan de nordiska länderna. Det är angeläget att vi hävdar vår nordiska identitet inom EU. Den nordliga dimensionen handlar också om att få med nordvästra . beskrev väldigt bra vilka enorma utmaningar vi har när det gäller nordvästra . Här måste det till ett mycket effektivt samarbete vad gäller miljöfrågorna och den ökade kriminalitet som vi ser breda ut sig. Kulturen är ett viktigt profilområde inom det nordiska samarbetet. Vi har ett gott kulturutbyte mellan konstnärer, författare, konstutövare, dansare och så vidare. Det handlar också om information, rådgivning, ansökningshandlingar med mera. Det nordiska kultursamarbetet är viktigt för att kunna möta de utmaningar som kulturlivet står inför både nationellt och internationellt. Miljöfrågorna är också stora inom det nordiska samarbetet. Det är ett mycket viktigt arbete. De nordiska länderna ligger av tradition långt framme när det handlar om att utveckla och använda miljövänlig teknik. Listan för hur viktigt det nordiska samarbetet är kan göras lång. Jag har haft förmånen att arbeta med nordiska frågor sedan jag kom till . Det har varit en stor glädje för mig att arbeta med dessa frågor. Innan jag avrundar vill jag skicka med en viktig fråga till er som fortsätter det nordiska arbetet. Det gäller arbetet med projekthanteringen. Jag har haft förmånen att arbeta i kontrollkommittén, och det är ett mycket viktigt arbete som görs där. Det handlar om att se över hur projekthanteringen ser ut och hur vi använder pengarna på bästa sätt. Här återstår en del att göra, även om vi har kommit långt i arbetet. Jag hoppas att detta arbete fortsätter. Det nordiska samarbetet är viktigt för . Vi har band med de nordiska länderna som går tillbaka många sekel. Det finns en gemensam historia men också en framtid där det nordiska samarbetet kommer att ha stor betydelse. Det får bli min sista mening från den här talarstolen. Jag kandiderar inte för nästa period. Med det här anförandet vill jag tacka hela , alla ledamöter, för ett fantastiskt samarbete. Jag vill tacka och presidiet med och . Jag vill tacka er alla för ett otroligt trevligt arbete. Jag vill också tacka talmännen med sin stab och kammarkansliet. Ni har imponerat på mig. Jag vill framföra ett varmt tack som ska synas i protokollet för det fantastiska arbete jag har fått vara med om. Det har varit en stor förmån, och det kommer att följa med mig resten av livet. 140 (): Tro det eller ej, men ibland är jag faktiskt överens med regeringen. I det här fallet handlar det om att regeringen har uttryckt att ett samhälle byggt på olja är ett hot mot planeten. Det är vi helt överens om. Vi kanske drar lite olika slutsatser om hur vi ska arbeta för att bli av med oljan, men det är en annan fråga. är ju aktuellt, och aktuellare . Det kommer kanske att bli ännu mer aktuellt i takt med klimatförändringarna. I betänkandet finns ett avsnitt om samarbetet med närområdet som jag tycker är särskilt viktigt. Det tas upp att det i de arktiska områdena och finns stora orörda resurser av naturtillgångar som både ger en utvecklingspotential och kan innebära miljökonsekvenser och säkerhetspolitiska implikationer. Så är det naturligtvis, även om jag ställer mig frågande till vilken utvecklingspotential det innebär att vi får tillgång till av jordens alla fyndigheter av olja och fossilgas. Det är jämförbart med den olja som finns under sand. Klimatförändringarna gör ju, som vi alla vet, att issmältningen i ökar och att allt större områden kring och blir isfria och därmed tillgängliga för exploatering av olja och fossilgas som har gömts under ismassorna. Jag ser tillgången till oljan i som en oerhört stor risk i då vi i alla sammanhang talar om att vi måste minska beroendet av fossila bränslen. Det är absolut inte en utvecklingspotential. Den leder inte till att vi kan klara tvågradersmålet. I det perspektivet är det lite märkligt att en svensk isbrytare ska till för att leta olja för ett amerikanskt företags räkning. När nu leder utgår jag ifrån att vi har möjlighet att påverka dagordningen i högre grad. har föreslagit att regeringen ska ta initiativ till att bilda ett reservat för fred och miljöskydd i och att bör föreslå ett moratorium mot exploatering och militarisering i i väntan på ett effektivt skydd. När frågan kom till blev det avslag på motionen, som brukligt är. sade alldeles att han inte förstod varför han hade fått avslag på en motion, men så är det ju. Vi får avslag för det mesta. Flera av debattörerna sitter i . Jag vill ge er i uppdrag att lyfta fram frågan i alla sammanhang där det är möjligt. Det handlar naturligtvis inte bara om miljöaspekter utan också om det nya politiska läge som uppkommer när oljeresurserna frigörs. Det är något som vi måste följa mycket noggrant. Vad gäller ömtåliga natur menar att området måste skyddas från exploatering av sina olje- och gasfyndigheter med ett internationellt fördrag. En konvention bör kunna utformas som ger skydd mot exploatering och militarisering under och fyller samma funktion som det avtal som fredar från exploatering. Vi här i borde arbeta gemensamt för att skydda vårt närområde med tanke på positiva hållning till prospektering och utvinning av de stora outnyttjade kolvätereserver som innehåller. Effekterna av klimatförändringen är som vi vet mycket tydliga i . har nästan hälften av vinteris försvunnit. Därför räcker det inte att, som kommissionen, hävda att stödet för utvinning av arktiska kolväteresurser bör tillhandahållas på ett sätt som till fullo respekterar stränga miljönormer och beaktar att är ett synnerligen sårbart område. När kan vara isfritt och de högre temperaturerna gör det möjligt att prospektera och utvinna de fossila bränslen som finns i regionen kommer allt fler länder att göra anspråk på resurserna. Det ser vi . Vi ser också att de multinationella bolagen tävlar om koncessioner och hur exploateringsfartyg och oljeriggar flyttas allt längre norrut i takt med att iskanten förflyttas. Vi ser de enorma konsekvenserna av olyckan i som BP orsakat. kunde vi läsa att den beror på att man inte lyssnade på en person som talade om att det kunde bli en läcka. Vi ser de konsekvenser som oljan kan få för både människa och miljö som det investeras i att finna och utvinna nya fossila bränslen trots den genomgripande debatten om klimatförändringarna och trots att energisektorn redan har hittat mer än dubbelt så mycket fossila bränslen som vi någonsin kan använda. Man blir faktiskt mörkrädd. Den som tar klimatfrågan på allvar måste inse att all den olja som pumpas upp också kommer att användas. Om vi ska lyckas få ned de klimatpåverkande utsläppen på global nivå måste vi fokusera betydligt mer på att begränsa olje-, kol- och gasutvinning såväl nationellt som globalt. Självklart ska vi börja på hemmaplan. Det ska vi göra i samarbete med våra grannar. Som regeringen sade: Ett samhälle byggt på olja är ett hot mot planeten. Därför måste vi arbeta tillsammans här hemma och verkligen sätta stopp för det som håller på att ske. 141 () replik: Vi är överens om att är känsligt och sårbart. Men jag tror att man ska tänka innan man börjar diskutera ett totalt moratorium och jämföra med det som man gjorde i tidigare. Någon har beskrivit som ett stort berg med is på. Det som skiljer från är att det bor människor i . Det är inte så många, men människor bor och verkar där. Det kanske är från den sidan man ska börja diskutera. Jag upplever det som att tycker att det handlar om dem där borta och att inte är ett arktiskt land. Vi är faktiskt ett av de arktiska länderna och ska ha ordförandeskapet. Man ska nu titta på hur man kan förvalta detta, och man ska titta på de internationella lagar och konventioner som finns. En ganska stor panel med bland andra vår ambassadör har påpekat att är det organ som skulle kunna ha det samlade ansvaret. Man skulle också kunna se till att de får andra uppgifter. Någon måste förvalta detta. Kuststaterna har sina rättigheter. De har naturligtvis också ansvar. Jag tycker att det är lite konstigt att inte är en kuststat; det är ju kust överallt. Är ni beredda att diskutera hur man skulle kunna förvalta detta för människornas och naturens skull med andra termer än att bara säga att det är ett moratorium, att man inte kan göra någonting? med sina mineraler och gruvor ligger faktiskt inom det arktiska området. 142 () replik: Jag tycker att det är konstigt att man inte skulle kunna ha ett moratorium. Vi är självklart öppna för dialog. Det handlar om att skydda området, att skydda sårbara natur. Det jag pratar om är de fossila bränslen som finns där uppe. Vi behöver verkligen se till att de stannar där de är . Ju mer fossila bränslen som vi får upp ur jordens innanmäte, desto mer kommer vi att använda och desto högre kommer temperaturen på vår planet att bli. Det är märkligt om man inte hittar någon modell ett moratorium, en konvention eller någonting annat som ser till att vi verkligen inte exploaterar de resurser som finns. Även om inte tillhör kustområdena i är vi naturligtvis påverkade ändå av det som sker. Men jag tycker inte att jag, bara för att jag inte bor på den norska kusten längst upp i norr och kanske drabbas av oljeutsläpp eller annat, inte ska bry mig. Jag tycker att det är viktigt att vi också ser till att norrmän och ryssar slipper stora oljeutsläpp. Vi har sett hur det har gått i . Man sade att det inte kunde ske, men det har skett. Jag vet inte om har något bra förslag på hur vi ska förvalta området på annat sätt än att ha en konvention för att skydda . Jag tycker att en konvention vore en bra modell, därför att en sådan innebär skyldigheter för länderna runt omkring att uppföra sig. 143 () replik: Jag nämnde det arbete, det projekt, som har lämnats där man har tittat på det som man har och hur man skulle kunna förbättra det och hitta en förvaltningsmodell för ett område där människor också är bosatta. Men naturligtvis finns det områden som man måste skydda. Jag har också följt WWF:s arbete. De har också gjort ett stort arbete och tittat på vilka verktyg vi har och hur man skulle kunna förbättra dessa verktyg för att hitta en gemensam förvaltning inom . Det finns alltså bra modeller nu som man kan diskutera vidare. Man kan faktiskt ge detta mandat. Jag hoppas att vi kan fortsätta denna diskussion. Det är viktigt att vi känner att vi är en del av fastän vi inte är en kuststat eftersom vi tillhör och vi har den arktiska parlamentariska konferensen som har inneburit att man har blåst på ministrarna. Vi påpekar vad som är viktigt. Det är inte bara urfolk som bor där, utan alla människor bor där. Det är också svåra förhållanden. Man ska tänka inte bara på miljön, som är jätteviktig, utan också på de människor som bor där. Man måste lyfta fram dessa människor. Och om det utvinns mineraler där ska dessa människor också få del av vinsten för att förbättra sina livsmöjligheter. Jag är faktiskt väldigt stolt över . Det är vårt finaste forskningsfartyg där uppe. Att man sedan hyr ut det till annat också är kanske inte så bra. Men jag är väldigt stolt över och det arbete som man har gjort till exempel för klimatforskningen under Polaråret. 144 () replik: Det är just för människornas skull som jag tycker att vi ska freda detta område i så stor utsträckning som det över huvud taget går, därför att om vi använder de fossila bränslen som finns i området kommer vi att förstöra livsförutsättningarna för människorna i området men också för människor på resten av planeten. Vi fick Köpenhamnsackordet i stället för ett bindande avtal i . gjorde man en beräkning av vilken temperatur som vi kommer att nå med allt det som de olika länderna har lovat, alltså med allt det som har kommit in till Köpenhamnsackordet. Det visade sig att vi kommer att få en temperaturhöjning på . Sedan vet vi att länderna ändå inte kommer att leverera allt detta. Prognosen är snarare att vi ökar vår temperatur med , och det kan vi inte tillåta oss själva att göra. Så det är naturligtvis för människornas skull som jag vill freda området. Sedan måste man se till att människor som bor i området har möjlighet att leva där på olika sätt. Då får man kanske hitta andra modeller än att just utvinna naturresurserna. Jag tror inte att det är den bästa modellen.