prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Men om ni mening upp och mening ned, sida upp och sida ned, i talarstolen här, hävdar att trygghet skapar ineffektivitet och lathet bland människorna borde det ha varit en katastrof om ni hade fått igenom det här systemet med en god arbetslöshetsförsäkring bara på grund av att ni vill ha en likabehandling. Det är en fullständig inkonsekvens. Om ni tror på trygghet måste ni tro på trygghet även för de anställda. 6 () replik: var det inte jag som ville tala om incitament. Det var därför jag tidigare nämnde jobbskatteavdraget, även om inte vill tala om det, vilket jag i och för sig kan förstå. Vi skulle från Alliansen aldrig välja att beskriva människor som lata, och har heller aldrig gjort det. Det är möjligt att kan hitta det i sina retorikpapper från , men i något betänkande hittar han inte några sådana formuleringar. Vi har valt att nu lägga fram ett förslag som innebär en ökad likabehandling av företagare och arbetstagare. Vi tycker att det är viktigt med en stark omställningsförsäkring. Om det vore så att Socialdemokraterna i alla lägen och alltid när det gäller arbetslöshetsförsäkringen hade föreslagit justeringar uppåt skulle man möjligtvis kunna hitta någon slags logik i resonemang. Men även Socialdemokraterna har sänkt ersättningar i arbetslöshetsförsäkringen. Även Socialdemokraterna har gjort försämringar, om man vill uttrycka det så, i arbetslöshetsförsäkringen. Vi för en politik för att konsekvent återupprätta arbetslinjen i svensk politik för att det ska vara mer lönsamt att arbeta men framför allt för att man ska ha ett bra skydd oavsett om man är arbetstagare eller företagare. 7 (): Vi har fått höra att Socialdemokraterna ville ha den här debatten för att kunna utöva sin kontrollmakt. Jag kan konstatera att ville ha den här debatten eftersom det handlar om en oerhört viktig reform för landets företagare som är en viktig förutsättning för kommande tillväxt. Alliansregeringen arbetar systematiskt för att förbättra näringsklimatet. Makroekonomisk stabilitet och goda ramvillkor är avgörande för näringslivets utvecklingsmöjligheter. Ett gott företagsklimat kräver insatser inom många politikområden. Skatter, kapitalförsörjning, forskning och utbildning, handels- och investeringsfrämjande, väl fungerande infrastruktur, arbetsmarknad, energifrågor, kultur och regional tillväxt är exempel på sådana områden. Regeringen har sedan sitt tillträde genomfört en stor mängd reformer som syftar till att förbättra villkoren för svenska företag. Ett av Alliansens vallöften var att förbättra tryggheten för företagare. genomför vi reformer inom sjukförsäkring, föräldraförsäkring och arbetslöshetsförsäkring för att göra det mer rättvist att vara företagare och för att fler ska se företagande som ett självklart val. Dessutom underlättar vi för företag som vill anställa. behöver fler jobb i fler och växande företag. Alliansregeringen fortsätter därför sitt arbete med att stärka företagsklimatet för att öka incitamenten att starta, driva och utveckla företag i . Ökad trygghet för företagare är en viktig del av företagsklimatet, inte minst för att fler ska våga lämna en anställning och ta steget till att starta ett eget företag. De sociala trygghetssystemens utformning har betydelse för människors val mellan anställning och företagande. årliga entreprenörskapsbarometer visar att tre av fyra unga, , i kan tänka sig att bli företagare. Bland den fjärdedel som inte kan tänka sig företagande är minskad trygghet jämfört med anställning ett vanligt skäl. Kvinnor anger oftare än män detta som skäl. En annan orsak till att unga inte kan tänka sig att bli företagare är den ekonomiska risken. Genom att förbättra de sociala trygghetssystemen och underlätta övergången från anställning till företagande kommer fler människor att våga ta steget och förverkliga sin affärsidé. Regeringen aviserade därför i budgetpropositionen ett antal reformer som ska träda i kraft och som vi har att debattera här . Regeringen har avsatt , som helårseffekt, för dessa reformer. Den reform vi debatterar gäller följande: Förslagen inom sjuk- och föräldraförsäkringen ska omfatta egenföretagare, det vill säga personer som driver egen verksamhet i form av till exempel enskild firma eller handelsbolag. Förslagen inom arbetslöshetsförsäkringen ska beröra alla företagare oavsett företagsform. Högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ska omfatta alla företag. Av förslagen berör en del socialförsäkringsutskottet. För del kommer att gå igenom de förslagen, vilka är bättre regler för sjuk- och föräldrapenning för nyföretagare längre karenstid i sjukförsäkringen och sänkt egenavgift för egenföretagare borttagande av jämförelseinkomsten för egenföretagare i sjuk- och föräldraförsäkringen tillfällig föräldrapenning på jämlika villkor införande av högkostnadsskydd för sjuklönekostnader. Dessa förslag kommer alltså att ta upp i ett senare anförande. Jag kommer här att beröra de delar som gäller arbetslöshetsförsäkringen. För det första: När det gäller ökad trygghet i arbetslöshetsförsäkringen för nyföretagare innebär regeringens förslag att företagare ska få rimlig tid att våga pröva sin idé och etablera sitt företag. efter start kan företagare få arbetslöshetsersättning baserad på den inkomst som företagaren hade som anställd före starten. För det andra: Regeringens förslag om förmånligare beräkning av a-kassa för alla företagare innebär att dagsförtjänsten i arbetslöshetsförsäkringen för företagare baseras på den senaste taxeringen eller på genomsnittet av de som föregår inkomståret i den senaste taxeringen om det är mer förmånligt. Detta ger incitament att driva företaget vidare även när företaget tillfälligt går sämre. Det minskar risken att få lägre dagpenning än om verksamheten läggs ned på ett tidigare stadium. För det tredje: Företagarbegreppet ska vara tydligare i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår att företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen kopplas till inkomstskattelagen. Verksamheten ska därmed vara varaktig, självständig och bedrivas med vinstsyfte. Personer som bedriver arbete av ideell karaktär i en verksamhet, till exempel föräldrar som driver ett kooperativt dagis tillsammans, ska inte riskera att betraktas som företagare. Men självklart är det, precis som utskottet skriver i betänkandet, arbetslöshetskassorna som vid sin tillämpning självständigt ska pröva om förutsättningarna är sådana att en viss verksamhet ska bedömas som näringsverksamhet, även om den skatterättsliga bedömningen bör tillmätas stor vikt. För det fjärde: Det ska bli enklare att få a-kassa vid uppehåll i företaget. Regeringens förslag innebär att verksamheten som utgångspunkt inte behöver avvecklas för att företagaren ska få a-kassa. Huvudsaken är att det inte vidtas några åtgärder i verksamheten. Reformen innebär att det blir enklare och därmed mindre tidskrävande att handlägga ärenden när företagare söker arbetslöshetsersättning. En företagare föreslås kunna göra fler uppehåll i verksamheten förutsatt att det förflutit näringsverksamheten återupptogs av företagaren. I lagförslaget sägs att undantag görs för nödvändiga åtgärder som vidtagits på grund av oförutsedda händelser. För ytterligare åtgärder av liknande slag är det dock inte lagreglerat utan det kommer att regleras i förordning eller tillämpningsföreskrift av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Självklart är en grundläggande förutsättning för rätt till ersättning att åtgärderna eller arbetet inte hindrar den sökande från att stå till arbetsmarknadens förfogande. För det femte: Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen ska vid företagande som bisyssla bli bättre. Regeringen föreslår att företagare ges ökade möjligheter att fortsätta att driva företag som bisyssla, det vill säga näringsverksamhet som drivs parallellt med en heltidsanställning eller heltidsföretagande, som de erhåller arbetslöshetsersättning. Detta sker genom att inkomstgränsen för bisysslan tas bort. När det gäller bisysslan gör utskottet en redaktionell ändring av förslaget så att det i stället står: Med bisyssla avses i denna lag sådant arbete i anställning eller näringsverksamhet som den sökande före arbetslöshetens inträde utfört vid sidan av sin heltidssysselsättning. Arbetet med att förbättra trygghetssystemen för företagare fortsätter med ytterligare utredningsarbete. I utreds bland annat havandeskapspenning för företagare. Möjligheten till havandeskapspenning på grund av risker i arbetsmiljön för egenföretagare ska analyseras. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda frågan. Syftet med utredningen är att få förslag på hur reglerna för företagare och anställda även i denna del kan bli mer likvärdiga. Det görs också en översyn av hur reglerna skiljer sig för företagare beroende på vald företagsform. Skillnaderna i reglerna i de sociala trygghetssystemen för företagare som bedriver verksamhet i fåmansbolag jämfört med egenföretagare kommer att utredas vidare i . Likaså kommer en översyn av reglerna för kombinatörer i arbetslöshetsförsäkringen att göras. Utöver det har utskottet i betänkandet gett ett tillkännagivande till regeringen för att återkomma till med förslag. Det gäller den del där vi tillgodosett Socialdemokraternas yrkande i deras motion. Det rör definitionen av uppdragstagare som inte finns i lagen. Företagare och arbetstagare är definierade, och där är det väl reglerat, men definitionen av just uppdragstagare saknas. Den utredning som föregick propositionens förslag hade även tittat på denna del, men de kunde konstatera att det inte var tillräckligt djupt analyserat och tillräckligt starkt för att nu kunna tas med i lagförslaget. Därför har vi samrått med departementet och landat i att det är bra att uppdraget går tillbaka till regeringen som sedan får återkomma till så att det även finns en definition av begreppet uppdragstagare. Uppdragstagares ställning är komplicerad och svårbedömd, och just därför är det viktigt att djupare analysera den; nuvarande osäkerhet är inte tillfredsställande. Det känns bra att vi är överens i den delen. Från vår reservation fram till jag säger bara, herr talman, att äntligen är det hela på plats. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (). 8 (): Det var nog fler som instämde i det där anförandet, men vi har inte med oss våra kort. Vi instämmer från talarstolen. Det kanske går lika bra. Jag ska inte alls vara långrandig . Jag kan konstatera att jag i varje ord kan instämma med föregående talare, det vill säga och . Jag vill inte förlänga debatten i onödan utan instämmer i deras anföranden. De här frågorna ligger mig personligen väldigt varmt om hjärtat. Jag har drivit företagarfrågor i näringsutskottet sedan jag kom in i 1994. Vi i den nuvarande Alliansen har kämpat hårt tillsammans, också 1994 med sällskap av . Men vi har alltid mött hårdnackat motstånd från vänstersidan. Man har hållit emot de här reformerna . Man har gjort det ståndaktigt, hårdnackat och ganska kompromisslöst till . Det är väl bra att man kan ändra sig, men lite av det gamla kan man i alla fall märka i inlägg. Det är inte med någon större glädje han yrkar bifall. Jag har inte sett eller vänstersidan göra vågen här , men det är bra att ni instämmer och att vi är överens. Man måste naturligtvis stötta alla de människor som utgör de välståndsbildande krafterna, ett begrepp som myntade och som användes mest . var en småföretagarnation. Vi bestod av småföretagare. Man kunde ha en liten målarhandel, en liten snickeriverkstad eller en liten bilverkstad. En liten specerihandel på hörnet hade vi hemma hos oss, och det hade ni hos er också. Vi måste komma dit igen. Vad är det då som behövs? Jo, vi behöver ta bort Krångelsverige. Vi ska inte ha företagare som tvingas vara byråkrater. 20 000 sidor med lagtext har man som företagare att rätta sig efter, och gör man inte det kommer någon och tar en i örat förr eller . Dessutom vill alla lyda lagen. Så är det. Det är utgångspunkten för alla, privatpersoner och företagare. Hur ska man kunna göra det egentligen? Det är fullständigt orimligt. Det här vet jag att och alliansregeringen jobbar mycket hårt med, men med en så enorm flora av lagar, förordningar, regler och annat som går in i varandra blir det nästan omöjligt att röja i denna djungel. Jag brukar jämföra med när jag repar ljung på mitt sommarställe. Rycker man i en planta här darrar det längre bort, därför att de har förbindande rottrådar mellan varandra, de uslingarna. Det hjälper inte att man tar den ena man måste ta alltihop, även . Så komplicerad är också den regelhysteri som vi har lyckats skapa under vänstermajoritetens långa regeringsperiod i . Det är det här, herr talman, som vi kämpar emot med näbbar och klor, och det är inte lätt. Men vi går framåt, och vi lyckas bra med denna ljungrepning i företagardjungeln. Jag har sagt det tidigare: Ungefär en miljon svenskar bär på en företagsidé. Det är fantastiskt bra. Är svenskar stela och tråkiga? Nej, inte alls! Svenskar är bra och pigga entreprenörer och uppfinnare med goda idéer, bra utbildningsnivå och trygga försäkringssystem. Vi kunde inte ha det bättre! Varför är då inte en företagarnation, som vi var ? Hur ska vi kunna göra för att underlätta för var och en? Det finns säkert några här som bär på en affärsidé. Jag slår mig tusan på att minst tre fyra fem bär på en bra idé som skulle kunna kreera jobb här i . Men, herr talman, vad händer i när man får en god idé? Har man system som gör det lättare att gå mellan att vara anställd och att vara företagare? Har det varit tryggt att göra det? Nej, absolut inte inte , när vi får en alliansregering som gör det. Hur ska man mer kunna underlätta? Jo, man kan till exempel se till att ha företagsamhet på schemat i skolan. Det ska börjas när barnen är små, eller hur? Vi försöker föra in en aktiv kedja; företagsamhet är inte något konstigt. Det handlar inte om någon bildirektör eller fabrikör med en hög hatt, utan det är och fröken , eller vilka det nu kan vara, som har en liten idé som börjar smått. Ni känner väl alla till den klassiska historien om hur bildades . Det var på en kräftskiva, herr talman. och satt bredvid varandra och skrev på en servett och kom överens om att de skulle bilda ett bolag som skulle bygga bilar. Det behöver inte vara krångligare än så. I Alliansens ska det inte vara krångligare än så: en kräftskiva, en servett och en bra idé. Vi bygger broar för att göra det bättre och tryggare. Det ska vara lika fint att ha tjänat ihop sin miljon eller tusenlapp eller vad det nu kan handla om på företagande, på att ha haft en idé och utsatt sig själv för dygnetruntjobb, som att vinna dem på Bingolotto. Familjen, barnen, grannar, bröder och systrar alla får förmodligen hjälpa till. Det ska vara lika fint att ha tjänat ihop den här tusenlappen på företagsamhet, på blod, svett och tårar och en god idé. Men varför är det i dagens finare att vinna 30 miljoner på Bingolotto än att ha tjänat ihop dem på hårt arbete genom en egen företagsidé? Det där är en gåta som vänstersidan har att besvara när ni talar om drivkrafter i företagsamhet och i samhället i övrigt. Ni försöker på ett ganska tråkigt sätt misstänkliggöra de drivkrafter som vi alla består av. Man vill ha en lite bättre bostad eller vad det nu är. Det är inget konstigt med det. Det är mänskligt. Men det finns andra dimensioner i detta också. En av dem är samhällets inställning till företagarna. Vi måste ta oss ur vänstersidans våta filt av misstänkliggörande av allt som heter egna drivkrafter. Det är inget fel med dem. Om de dessutom går hand i hand med ansvarstagande för samhället, för dem som inte klarar sig i första chansen utan behöver två tre fyra fem till, är det riktigt bra. Då är det inte bara liberalt, då är det Alliansen. Vi behöver göra lite andra saker förutom detta. Vi behöver som sagt ha bra trygghetssystem. Att vi nu är överens om detta tycker jag är en milstolpe. har Socialdemokraterna, möjligtvis ryggradsmässigt, reagerat helt emot. Det är mycket bra att vi är överens. Men, och vänstersidan, glöm inte att det inte är vi som har ändrat ståndpunkt. Vi har drivit detta . Det är Socialdemokraterna och som helt har bytt fot. Det är bra. Det ska ni ha kredit för. Jag vet inte om jag vill säga så mycket mer om det här. Jag avslutar detta lilla inlägg med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. (Applåder) I detta anförande instämde () och (). 9 (): Socialdemokraterna undrar varför debatten behövdes . Vi är ju överens, och det är bra så, som flera har sagt. Men det är väldigt många som har begärt att regeringen ska komma tillbaka i de här frågorna. Jag har själv lagt fram motioner, och det är säkert flera här som har motionerat och agerat i den här frågan. nämnde det här också. När detta nu kommer känns det som att man på något sätt ändå vill markera det. Utskottsrummen där vi fattar beslut är slutna. Därför är det bra att vi alla markerar för människor som lyssnar på debatten att vi är överens om viktiga frågor. Jag är glad att vi får ta de här stegen för att öka tryggheten för personer som startar eget företag. Vi vet att framför allt många kvinnor inte vågar starta företag. De känner sig oroliga för hur det ska gå om de inte klarar av det. Vad händer om jag blir gravid, om jag ska vara föräldraledig, om jag blir sjuk, om jag inte klarar av att driva företaget och om jag blir arbetslös? Kommer jag att stå helt på bar backe? Den här oron gör att många kvinnor inte vågar starta eget utan hellre väljer att bli löntagare än företagare. behöver fler företagare, det är helt klart. Vi måste ta till vara framför allt allas idéer och kreativitet för att utveckla och göra än mer konkurrenskraftigt. Men vi måste också överbrygga känslan av att det är tryggare att vara anställd än att vara företagare. Många satsar sin ekonomi för att få en idé att bli verklighet, och man tror på sitt företag. Men vi vet också att många idéer inte blir verklighet och det man hade tänkt sig. Alla klarar heller inte av att vara företagare. Det är jättesvårt. Man ska vara marknadsförare. Helst ska man vara ekonom och nästan revisor också. Kanske man blir chef för anställda och ska ha chefsrollen. Sedan kommer vi med all lagstiftning som handlar om skatter och avgifter, arbetsmiljöfrågor, jämställdhetsplaner och mångfaldsplaner. Ni vet allt detta som vi ändå tycker att företagarna ska leva upp till. Alla dessa frågor gör att man frågar sig: Vågar jag starta företag? Vad händer om jag inte klarar av att driva företaget med allt som det kan kräva? Många startar också företag med sin egen privatekonomi som insats. Det påverkar väldigt många, kanske en hel familj, om drömmen inte går i uppfyllelse. Därför har alliansregeringen kommit med förslag till hur vi kan underlätta så att fler vågar starta företag, och det är bra. Det är en del i det paket som regeringen har gjort med olika insatser för att främja jobb och företagsamhet i hela landet. Jag skulle vilja nämna den rapport som har kommit från regeringen om växtkraft med 172 insatser och områden som främjar jobb och företagsamhet i hela landet. Det är väldigt viktigt att vi inte bara gör en sak i taget. Här är det många saker som ska samverka för att vi ska få tillväxt i . Vi politiker kan naturligtvis inte kommendera fram jobb. Vi kan skapa förutsättningar för att jobben ska komma. Men då krävs det också företagande. Varför är det då så angeläget att göra dessa förbättringar? En uppenbar aspekt är vid sidan av privatekonomin för den enskilde att få en bra samhällsekonomi. Det är allmänt känt att den samhällsekonomiska utvecklingen påverkas av ett par faktorer. För det första styrs den ekonomiska utvecklingen av produktivitetstillväxten. Ju högre produktivitet, desto starkare blir tillväxten. För det andra styrs tillväxten av antalet arbetade timmar. En del av produktivitetstillväxten beror i sin tur på möjligheterna till nyföretagande och företagstillväxt. Genom att göra det tryggare att starta företag vågar många ta steget. Då får vi också en bättre tillväxt. Vi får då också råd med allt vi vill ha, till vård, skola och omsorg. Jämställdhetsaspekten är också väldigt viktig. Det är någonting som jag har framfört i motioner till . I regeringens proposition Trygghetssystem för företagare, som ligger till grund för dagens beslut, kan man läsa att endast var tredje nyföretagare är kvinna. Man kan också läsa att antalet företagare i är lägre än EU-genomsnittet för såväl kvinnor som män. Företagarandelen för män i är , vilket kan jämföras med för snittet i EU-27. Bland kvinnorna är företagsandelen , vilken kan jämföras med genomsnittet på för EU-27, det vill säga EU:s 27 länder. Genom att man ökar tryggheten kommer fler kvinnor förhoppningsvis att våga ta steget att bli företagare. Det påverkar kvinnors ekonomi och deras makt och inflytande i samhället, vilket är bra. Det bidrar också till tillväxten, något som är bra för hela samhällsekonomin. När vi nu lägger fram dessa förslag på förbättringsområdena gäller det framför allt företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen. Där har funnits tolkningsproblem. Vi ändrar så att företagsbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen kopplas till inkomstskattelagen. Verksamheten ska därmed vara varaktig, självständig och bedrivas med vinstsyfte. Personer som bedriver arbete av ideell karaktär i en verksamhet, som till exempel föräldrar som driver ett kooperativt dagis, ska inte riskera att betraktas som företagare. Det är bra att vi får ett förtydligande av själva företagarbegreppet. Vi lägger också fram förslag om utökade möjligheter till tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet, vilket är väldigt bra. Det införs tydligare regler för sammanläggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning. Också reglerna för hur man beräknar dagsförtjänsten ändras. Enligt nuvarande regler räknar man på den genomsnittliga inkomsten före avvecklingsåret. Dagsförtjänsten i arbetslöshetsförsäkringen för företagare ska nu i stället baseras på inkomsten som framgår av den senaste taxeringen eller på snittet av . Detta gör att det blir mer möjligt att variera och kunna använda sig av olika möjligheter att variera så att man får en dagsförtjänst som är bra för den som har tvingats att avsluta sitt företag. Det blir också bättre regler i arbetslöshetsförsäkringen vid företagande som bisyssla, som flera har varit inne på här. Regeringen föreslår, som vi har godkänt, att man ges ökade möjligheter att fortsätta att driva ett företag som bisyssla, det vill säga näringsverksamhet som drivs parallellt med en heltidsanställning eller heltidsföretagande, som man erhåller arbetslöshetsersättning. Det sker genom att inkomstgränsen för att få näringsverksamhet godkänd som bisyssla tas bort. Sammanfattningsvis kommer förslagen i propositionen att underlätta övergången från anställning till företagande. Det blir enklare för företagare att förutse vilka ekonomiska konsekvenser som sjukdom, föräldraledighet och arbetslöshet får. Det blir enklare för företagarna att förutse kostnaderna för sjukdom hos de anställda. Vidare kommer den svenska konkurrenskraften att stärkas. Det kommer att skapas förutsättningar för fler jobb i växande företag, och vi hoppas att andelen kvinnliga företagare ökar. Slutligen kommer jag till frågan om uppdragstagare, den fråga som varit uppe i diskussionen. Uppdragstagares ställning i försäkringen är komplicerad och ganska svårbedömd. Några särskilda regler som gäller uppdragstagare finns inte och inte heller någon definition av vem som ska anses som uppdragstagare. Det har inte gått att lösa enkelt eller att fastställa. Vi tycker att det behövs en djupare analys på det här området från regeringen än det som har framkommit i tidigare utredningar. Utskottet anser därför att regeringen ska återkomma till i den här frågan. Det är vi också alla överens om. Med detta sagt är jag tacksam för att få yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet.