prot · GY0913 · 2010-11-11 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:7 i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från finansutskottet. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:23 Till Interpellation 2010/11:23 Elleveranser i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utrikes resor. (C) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:28 Till Interpellation 2010/11:28 Framtiden för I 19 i av (S) har meddelats att interpellationen kommer att besvaras . Då interpellanten har förhinder kommer interpellationen att besvaras . Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag 2010/11:30 Till Interpellation 2010/11:30 Försvarets vinterförmåga av (S) har meddelats att interpellationen kommer att besvaras . Interpellationen avses besvaras gemensamt med interpellation 2010/11:28 . Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:38 Till Interpellation 2010/11:38 Konsekvenser för kvinnor med anledning av tvåårsregeln i utlänningslagen av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. 3 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2010/11:27 till försvarsutskottet 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM18 Meddelande om flygpassageraruppgifter för brottsbekämpning utanför EU KOM(2010)492 till justitieutskottet 5 § Statsministerns frågestund Jag vill hälsa statsministern välkommen till frågestunden! Redovisning av bidrag till politiska partier 2 (S): Jag är övertygad om att våra väljare förväntar sig största möjliga öppenhet från oss politiker. Människor blir med rätta upprörda när misstankar kommer fram att politiker styrts av dolda ekonomiska intressen eller att företag får specialbehandling efter att ha bjudit på exempelvis resor eller andra förmåner till politiker. I stort sett i alla europeiska demokratier har politikerna gemensamt dragit konsekvenserna av detta och reglerat villkoren för bidrag till politiska partier. är ett av de få länder där vi ännu inte har sådana regler trots att vi vet att flera partier får stora bidrag från anonyma bidragsgivare, inte minst i valrörelser. Min fråga till statsministern blir därför: Är det inte dags att vi sätter oss ned och gör upp om det här och att också kan visa att vi faktiskt öppet kan redovisa vilka bidrag som lämnas till de svenska partierna, inte minst i samband med valrörelser, och på så sätt få en ökad öppenhet? 3 Statsminister (M): Det är viktigt att påpeka att har en avvikande och högre grad av skattefinansiering av vårt partiväsen och vårt partisystem, något jag i grunden tycker är bra givet att väldigt många länder får diskussioner om kopplingar till olika former av intressen. Vi har också en sjupartiöverenskommelse som dåvarande riksdagspartier ingått om hur vi ska redovisa de resurser som vi får i form av donationer och till vilken samlad mängd vi får den här typen av bidrag. har invänt mot att lagreglera på ett sätt som gör att vi röjer valhemligheten, det vill säga att vi får veta vilka de enskilda personerna är. Vi har också ställt en del andra frågor tillbaka till Socialdemokraterna eftersom det ju finns andra typer av kopplingar, till exempel till fackföreningar och till ombudsmän länkade till fackföreningar, om hur man ska värdera den typen av stöd som tror jag är högst betydelsefullt och väsentligt åtminstone för Socialdemokraterna. 4 (S): Trots att vi har ett högt skattefinansierat partistöd till partierna och till riksdagsledamöter för service och så vidare vet vi ändå att det förekommer stora privata bidrag. Det är naturligtvis ingen hemlighet att fackföreningsrörelsen har stött det socialdemokratiska partiet och att näringslivet och har stött det parti som statsministern representerar. Men vore det inte lämpligt att öppna upp och kunna redovisa det här? Det är ett svepskäl när statsministern säger att man röjer valhemligheten. Man kan ju reglera det på det sättet att man inte redovisar under en viss nivå, för privatpersoner som vill ge några tusenlappar för att stödja sitt parti. Så har man gjort i andra länder, och på så sätt är det fritt fram att visa sympati utan att för den skull bli upphängd på att man har gett pengar till ett parti. Här handlar det om betydligt större belopp. Vad är det statsministern är rädd att visa när han inte vill ta det här steget? Är det något besvärande som statsministern vill dölja i det här? 5 Statsminister (M): Det är viktigt att vi är försiktiga med orden. har eller 1976 ett beslut på att inte motta något stöd från juridiska personer eller företag. Så kan man inte beskriva det. Vi talar om bidrag från enskilda bidragsgivare. Det parti som avviker där är Socialdemokraterna som har mer av ett stöd från fackföreningsrörelsen. Det är inte fråga om huruvida den ekonomiska delen av den är helt öppen, utan att det inte anges hur man ska värdera det omfattande stöd som ges av anställda i fackförbund som i realiteten jobbar åt Socialdemokraterna under valrörelser. Det visar bara att ska man föra en sådan här diskussion måste man föra den med mycket större bredd, och sedan får man argumentera från sina olika utgångspunkter. Vi menar att det vore felaktigt att röja valhemligheten, och det har vi använt. Vi anser i stället att den sjupartiöverenskommelse vi har varit med om att ingå på ett bra sätt möter de krav som finns på öppenhet och på att kunna följa hur stora sådana här bidrag det är fråga om. 6 (S): Jag bjuder in till att vi ska sätta oss ned och diskutera helheten. Jag förstår precis det statsministern säger, men vore det då inte rimligt att vi diskuterar helheten? har det varit locket på. Man vill inte diskutera detta. 7 Statsminister (M): Vi har ju fört diskussioner om detta , och vår invändning förblir att det inte ska röja valhemligheten. Men vi har varit öppna för att föra diskussioner. Det är bland annat så vi har kunnat ingå överenskommelser mellan våra partier. Vi får väl se om det kommer att vara aktuellt att föra några nya sådana samtal. I så fall måste det föras på ett bredare sätt, ungefär såsom jag nu har angett. 8 (MP): läser vi i tidningen att kallar politik för en trial-and-error-process. Det är naturligtvis i vissa avseenden riktigt att man kan behöva göra saker utan att vara säker på vad de kommer att få för resultat. Men en av alla de förändringar som den här regeringen har gjort i sjukförsäkringen är att avskaffa den så kallade tidsbegränsade sjukersättningen. Det handlar om människor som har gjort allt som regeringen vill varit på arbetslivsintroduktion och Arbetsförmedlingen, fått läkarutlåtanden och tvingats försvara sin sjukdom framför en handläggare på . En del av de här människorna är nu förvisade till försörjningsstöd hos kommunerna, alltså det vi vanligtvis kallar socialbidrag, för att de saknar sjukpenninggrundande inkomst. Det handlar om 1 500 personer, och den siffran kommer antagligen att öka. Vissa får inte en krona därför att man bor i ett hus eller har en sparad slant eller råkar bo med den som man är kär i. Trial and error kan man säga, men hur många fel behöver vi i form av människor som hamnar i den här situationen innan regeringen tycker att vi har försökt nog? 9 Statsminister (M): På det sätt som socialförsäkringsminister beskriver i en debattartikel i är detta en stor och viktig reform som har brutit mot tidigare passivitet. Den lägger förhoppningsvis grund för en utveckling där ohälsotalen sjunker i och där offentliga resurser mer kan gå till sjukvård och skola och inte till att i grunden finansiera att vi har dolt vår arbetslöshet i att fullt arbetsföra människor faktiskt har varit sjukskrivna. anger också att sådana stora reformer alltid kommer att vara behäftade med följddiskussioner om de har fått exakt avsedd effekt. Han indikerar en vilja att se över och rätta till sådana eventuella brister. Men det finns en tendens att beskriva detta som att allt är kopplat till sjukförsäkringsreformen. Här finns förhållanden bland annat att vara beroende av försörjningsstöd som är välkända och har funnits . Att det har funnits grupper som på olika sätt inte har varit inne i olika former av ersättningssystem var inte en nyhet som följde med de förändringar som gjordes till följd av sjukförsäkringsreformen. Det tror jag att är medveten om. 10 (MP): Det är naturligtvis inte så att allt var perfekt förut. Men när förändringarna skulle genomföras påpekades risken för effekterna av en mängd remissinstanser. Ändå var regeringen ivrig att genomföra reformen så fort som möjligt. Det är därför sjukförsäkringen nu har hamnat i en situation där den är ett slags lapptäcke, som också med rätta anklagade det gamla systemet för att vara. Det blir snarare sämre än bättre med förändringarna. Statsministern säger att indikerar en vilja att se över sjukförsäkringen. När ska det göras, och när ska det vara klart? Hur många fel måste begås för att ni ska tycka att ni har försökt nog med sjukförsäkringen? 11 Statsminister (M): Diskussionen om ohälsan i och utformningen av en reformerad sjukförsäkring har pågått och framåt. Det har ständigt varit en diskussion som har utgått från att vi har haft växande ohälsotal och systemen i sig inte har fungerat som avsett. Det här har utretts gång efter annan. Utredningen av var en av grunderna för den reform regeringen genomförde. Det är en diskussion som har pågått . Jag tycker att på ett tydligt sätt markerar viljan att låta reformen få verka på avsett sätt så att ohälsotalet kan sjunka och resurser kan koncentreras till sjukvård och skola samt en vilja att se över och rätta till om reformen har fått icke avsedda effekter. Jag tror att och ibland De rödgrönas utgångspunkt är snarare att försöka reversera och få bort hela reformen. Det är en helt annan utgångspunkt. Då blundar man för de problem som reformen trots allt har försökt att lösa. 12 (SD): Regeringens syfte med de nya reglerna för arbetskraftsinvandring var att lösa företags brist på kompetent personal. I stället ser vi nu att lagen inbjuder till en ny chans att få stanna för sådana som har fått avslag av olika skäl. Det är också inte sällan fråga om kraftigt undermåliga villkor för dem som är här för att arbeta på riktigt. Många är beredda att betala dyrt för ett svenskt arbetstillstånd eller utnyttjas av samvetslösa oseriösa företagare som erbjuder en enkel väg in i i utbyte mot till exempel en stor summa pengar. Vi har läst om fall av utbyte av sexuella tjänster och liknande. Inte nog med att systemet utnyttjas av många, de nya reglerna har framför allt gjort det enklare att arbetsinvandra för dem inom yrken där vi redan har ett överutbud av arbetskraft. Man kan förstås ställa sig frågan om det finns någon poäng med att ytterligare öka arbetslösheten inom vissa sektorer genom arbetskraftsinvandring. Är statsministern beredd att omvärdera och reformera reglerna för arbetskraftsinvandring så att de mer fyller det uttalade syftet? 13 Statsminister (M): Vi är alltid beredda att se över så att avsedda reformer får tänkt effekt och att reglerna efterlevs. Jag vill påpeka att ibland beskrivs som ett parti som skulle vara bekymrat över att människor kommer till och här lever på bidrag av olika former. är bekymrad över att människor kommer till för att jobba. Det är ett problem. Vi har skilda synsätt på detta. Arbetskraftsinvandringen öppnade en dörr som inte fanns in till förut. På den enda dörr som förr fanns stod asyl. Det gjorde att många människor försökte ta sig in även om de inte hade asylskäl. Genom att skriva arbete på ytterligare en dörr får vi en bättre ordning, en tydligare signal till omvärlden, att i det här landet finns en arbetslinje som vi försöker följa. Ja, det finns exempel på arbetsgivare som missbrukar den här reformen, precis som det finns arbetsgivare som missbrukar även andra reformer. Men det är glasklart att vi har skilda syften med vad vi vill med samhället. För mig är det i grunden bra att det kommer fler som arbetar i och på det sättet säkrar vår välfärd nu och för framtiden. 14 (SD): Det är förvisso intressant att statsministern nu erkänner att det här är en ny väg för dem som inte har haft asylskäl att ändå ta sig in i . I fråga om utnyttjandet är åtminstone inte jag förvånad. Reglerna är utformade för att utnyttjas. Det är lite konstigt om man sedan blir förvånad när det sker. I praktiken var det inga problem för den högkvalificerade kompetensen att få arbetstillstånd i med de tidigare reglerna om kompetensen behövdes. är det knappt en fjärdedel av arbetskraftsinvandrarna som har den specialistkompetensen som det pratas om, medan ungefär hälften, 8 000 , går in i kategorin utan krav på särskild yrkesutbildning. finns 30 000 som söker jobb inom städbranschen. Arbetslösheten inom restaurangbranschen är uppåt . Behovet finns inte. Det här är ännu ett led i regeringens strävan efter att skapa ett överutbud av arbetskraft, ännu ett led i strävan efter en lönedumpningspolitik. 15 Statsminister (M): För mig finns inte ett visst antal jobb i en hink att dela ut sedan är det slut. Det går att föra ekonomisk politik med hjälp av drivkrafter så att jobben kan bli fler. Ett av de allvarligaste samhällsproblemen har haft är att ha en tydlig arbetslinje gentemot människor som av olika skäl kommer till från andra länder. I ett replikskifte jag hade med under partiledardebatten påpekade jag att om gentemot asylsökande som kommer till inför ett arbetsförbud ska vi sedan inte vara förvånade över att de inte jobbar. Vi har ju förbjudit dem att arbeta. Det är klart att de sedan inte jobbar. Då försvarar jag en ordning där vi både möjliggör för asylsökande att arbeta under asylansökningsprocess och öppnar för arbetskraftsinvandring. I grunden tror jag att , i övrigt också , behöver detta. Jag noterar att vi har skilda synsätt. tycker att detta ska hållas borta från och . Jag menar att ni kommer att se stora problem att klara välfärdsutmaningar och demografiska förändringar av som kommer. Det är ett viktigt vägval för . Mer välfärd och fler jobb eller inte. övervakning vid amerikanska ambassaden 16 (V): har det uppdagats att övervakning har skett av svenska medborgare. Den amerikanska ambassaden har ägnat sig åt sådant inte bara i utan också i våra nordiska grannländer. Eventuellt har också registrering av deltagande i politiska manifestationer skett. Det här reser frågan om hur detta har kunnat hända. Antingen har gjort detta på eget bevåg utan att över huvud taget samarbeta med några svenska myndigheter. Då bör det rimligtvis utlösa en kris i relationerna mellan våra länder. Eller också har agerat med regeringens medgivande. Då har regeringar både nuvarande och tidigare regeringar överträtt sina befogenheter. Eller också har agerat i samarbete med myndigheter utan att regeringen har informerats. Då har vi en kris i statsförvaltningen. Jag skulle vilja att statsministern svarar på följande fråga: Kan statsministern garantera att regeringen sedan valet inte varit informerad om den övervakning som har bedrivit? 17 Statsminister (M): Jag har angivit, liksom justitieministern, att detta inte har varit känt för regeringen. Jag har noterat att det inte heller har varit känt för tidigare regeringar. Dessa enheter som upprättades i flera länder under Clintons sista år som president har funnits på plats . Det täcker in . Det här är handlar om två frågor. I den ena frågan beskriver detta som färdigt och har konstaterat vad som har skett. Jag är lite mer försiktig, och jag noterar att en åklagare har inlett en förundersökning för att belägga vad som har varit och huruvida detta är lagenligt. Låt oss se vad detta ger. Den andra frågan gäller hur vi har blivit informerade. Det har framgått, vilket bland annat Säpochefen angav i en intervju i , att det förmodligen har framförts signaler om detta till delar av den öppna polisen. Men Säpochefen anger att det inte är till fyllest i hur man ska informera om den typen av verksamhet. Svaret är att regeringen inte har känt till detta. Det har förmodligen informationsmässigt framförts på det sätt som Säpochefen i det här fallet har angivit. 18 (V): Övervakningen har skett. Så mycket vet vi eftersom den också har erkänts av den amerikanska ambassaden. Vi vet mer om hur det är i . Där har även norska myndighetspersoner varit inblandade i övervakningen. Vi vet inte om så har varit fallet i . I och med att övervakningen har skett och en förundersökning har inletts måste man resa frågan om hur detta har kunnat ske. Jag noterar att det statsministern säger här är en garanti för att nuvarande och tidigare regeringar inte har varit informerade, vilket gör att ett av två alternativ återstår. Antingen har agerat självt utan att samverka med myndigheter, eller så har myndigheter medgivit denna övervakning utan att meddela regeringen. Oavsett vilket av dem är det oerhört allvarligt, och det borde också statsministern notera. 19 Statsminister (M): Det är väl ändå viktigt att först konstatera huruvida det som sägs ha skett är förenligt med svensk lagstiftning. Det måste vara vår utgångspunkt. I gäller svensk lag. Den gäller också för utländska beskickningar som är verksamma här. Låt oss konstatera om detta har varit lagenligt eller inte. Jag noterar också att den amerikanske ambassadören i har uttryckt beredvillighet att vara behjälplig och säkerställa att detta ska ske helt i enlighet med myndigheter och svensk lagstiftning. Jag tycker att vi har all anledning att välkomna det. Vi får återkomma när förundersökning och vidare information har klarlagt vad som egentligen har skett. Tågförseningar på grund av snöhinder 20 PER (M): I början av hade vi det första större snöovädret för terminen. Det finns mycket gott att säga om snö, men för tågpendlare eller pendeltågspendlare är det ganska jobbigt med alla inställda tåg, alla försenade tåg och framför allt kanske den väldigt konstiga information som man ofta får i samband med förseningarna. Det är till stor del staten som via SJ och har ett huvudansvar för det här. Efter förra årets jag ska inte kalla det tågkaos väldigt stora förseningar, som har kostat mycket stora belopp för det svenska samhället blir min fråga: Vilka lärdomar har man från statens sida dragit när det gäller att förbättra både framkomligheten på spåren och informationen till resenärerna? 21 Statsminister (M): Jag tror att många kan dra sig till minnes de ganska betydande trafikproblemen till följd av snö och kyla. Vi tillsatte landshövding för att gå igenom vad som hade skett och vad som eventuellt kunde göras för att komma åt detta. Han har kommit fram med ett omfattande åtgärdsförslag som vi nu ber myndigheter och ansvariga att titta på. Det används också i olika övningar, bland annat i en övning som genomförs just och som går under namnet Spårsnö, för att förebygga den här typen av störningar . Jag vet också att infrastrukturminister i går var just i denna rangerbangård som var väldigt mycket under diskussion här för att försöka säkerställa att vi har lärt av det som skett. ska sägas att det har varit ett eftersatt underhåll och att det är en del av förklaringen. har vi höjt anslagen, och det går en bit över 5 miljarder i årligt anslag till underhållssidan. Det kommer också att krävas för att undanröja riskerna med detta för framtiden. Förhoppningsvis har vi lärt en del. Men det ser ut att kunna bli en sträng vinter även , och det finns risk för att prövningar återkommer. 22 (C): och Alliansens engagemang i klimatfrågorna innebär bland annat en storsatsning på förnybar energi. Vindkraften spelar här en stor roll, och det är viktigt att kunna utnyttja de goda vindlägen som finns för att etablera nya verk. I har ett hundratal vindkraftverk byggts , och ytterligare ett femtiotal är under planering. Försvarsmakten har accepterat dessa verk, och flygverksamheten pågår för fullt. Plötsligt har Försvarsmakten bytt fot och inrättat mycket stora zoner runt tio militära flygplatser i på upp till fyra mils radie. Där ska inga nya vindkraftverk få uppföras, och även befintliga verk ifrågasätts till en del. ger försvarets intressen en mycket stark ställning av närmast vetokaraktär. Och visst, herr statsminister, ska försvarets intressen och flygets säkerhet väga tungt i avvägningen mellan olika riksintressen, men detta lägger också ett ansvar på försvaret att utnyttja sin ställning på ett omdömesgillt sätt. Min fråga är: Hur ser statsministern på Försvarsmaktens ansvar att agera ansvarsfullt, långsiktigt och utan tvära omsvängningar i dessa viktiga frågor? 23 Statsminister (M): Först kan jag konstatera, precis som påpekar, att det nu sker en mycket kraftig utbyggnad av vindkraft i . Olika utredningar har visat att har osedvanligt goda förutsättningar för vindkraft: Vi är glest befolkade och har goda vindförhållanden. I stora delar av landet kommer detta att vara en utmärkt förnybar energiform. Men vi har faktiskt fler exempel på myndigheter och även privatpersoner som trots allt detta försöker förhindra, stoppa och bromsa vindkraftsutbyggnaden. Det har bland annat gjort att vi har sett över möjligheterna att snabba på dessa planärenden för att trots allt få fram vindkraftsutbyggnaden. Hur försvaret har resonerat i det enskilda fallet ska jag vara försiktig med att uttala mig om jag känner inte exakt till detaljerna. Vi får följa upp och se hur man har resonerat. Men jag försvarar naturligtvis att vår klimat- och energiöverenskommelse bygger bland annat på att just detta förnybara ben ska förstärkas och att det i kommer att handla väldigt mycket om vindkraft. Avvisning av kristna irakier 24 (KD): har hundratusentals människor som tillhör den kristna minoriteten tvingats lämna hemlandet . Bland dem som stannat kvar i pågår vad som närmast kan liknas vid en etnisk rensning, som innebär att människor förföljs och mördas på grund av sin kristna tro. Vi ser tyvärr också att situationen för de kristna irakierna blir allt värre. Blodbadet i den syrisk-katolska kyrkan i , där två präster och över 50 andra kyrkomedlemmar blev mördade av terrorister, har knappast undgått någon av oss här inne. för mänskliga rättigheter har skrivit brev till regeringar om att stoppa avvisningarna av kristna irakier. Den holländska regeringen valde att efter detta brev stoppa alla avvisningar till . Min fråga till vår statsminister är: Kommer även att stoppa avvisningar av kristna irakier till ? 25 Statsminister (M): Vi kan konstatera att en mycket stor andel av den svenska befolkningen ursprungligen kommer från . Jag tror att man brukar tala om drygt en procent av vår befolkning. Detta är naturligtvis mycket kopplat till krig och till förtryck, inte minst av kristna grupper, som här påpekas. Vi har noterat just uppmaning till länder att i enskilda ärenden stoppa utvisningar till . har upplyst oss om att de inte har de rättsliga förutsättningarna att följa detta i detalj. Jag säger , för vi har numera den ordningen att det är den myndighet i som ansvarar för att följa den typen av uppmaningar. Vi vet att det är ett prekärt läge, och följer säkert denna fråga. Vi får återkomma och återge vilka bedömningar de gör. 26 (S): Den sittande regeringen benämns ofta som en jobbregering, där jobbpolitiken är den huvudsakliga uppgiften. Jag konstaterar att är nu arbetslösheten högre än vid regeringens tillträde 2006. Man beräknar att regerande kommer arbetslösheten att vara förhoppningsvis ungefär i den nivå som den var när man tillträdde . Det är ett gigantiskt misslyckande. Men det regeringen lyckats med är att skapa klyftor mellan dem som har jobb och dem som saknar jobb och dessutom föra människor ut från a-kassa och sjukförsäkring till försörjningsstöd. Min fråga är: Tycker du, , att det är lyckosamt att 100 000 människor har förts över från a-kassa till försörjningsstöd?