prot · GX09138 · 2010-06-16 00:00:00 — Ska det kunna bli bra i krävs en statlig medfinansiering, som vi har med i vårt förslag. Men det krävs också ett nationellt . Det är rätt irrationellt att varje kommun själv ska bli duktig på att bygga spårvägar. Man kan se i att man kanske inte valt det allra mest rationella sättet att få bra spårväg per satsad krona. Det är bättre att det ansvariga statliga verket får ett som kan hjälpa de kommuner som vill bygga ut spårvägar. Jag tänkte nämna en annan konkret sak. Det handlar om höghastighetsbanor. Återigen hamnar efter den trend som finns i resten av världen. Det handlar om och . var först och . Det är flera europeiska länder som satsar på höghastighetståg. Det är inte någon ekonomisk oansvarighet som ligger bakom deras beslut att satsa på det. Det handlar om vilken omvärldsbevakning man har. Inser man att energi kommer att vara det mest begränsade för framtidens transporter blir det rätt så besvärligt att ha kvar det flyg vi har . Flyget är väldigt sårbart, vilket vi fick en väldigt bra illustration till nu i vår när vulkanaskan hindrade flyget. Det är bättre att satsa på trygga och klimatsmarta transporter. Har , och andra sådana länder råd förstår jag inte riktigt varför inte vi i ska kunna fortsätta den tradition som tidigare haft. Vi har varit föregångare när det gällt industriell utveckling och infrastruktur. Man kan se att det skifte som vi nu behöver genomgå är en förändring som motsvarar den som genomgick och . var ett av de fattigaste länderna i och kunde inte försörja sin egen befolkning. Många utvandrade till . Man bestämde sig då målmedvetet för att använda teknik för att modernisera landet. Det handlade om att elektrifiera landet, bygga stambanor, skaffa telefonnät och bygga ut landet. Man gjorde under en exempellös förbättring. Man hade i genomsnitt mer tillväxt under än i något annat land. Det var en effekt av medvetna politiska satsningar där man hade en vision om välfärd och näringslivsutveckling. Det var många privata företag som växte upp i hägnet av de offentliga investeringarna. Vi behöver nu göra precis motsvarande förändring av . Om vi ska kunna bryta det 94-procentiga oljeberoende som transportsektorn har och kunna leva i ett land där transportsystemen fungerar utan att vara beroende av fossila bränslen behöver vi stora investeringar. Vi behöver bygga höghastighetståg och vi behöver bygga ut biogasnät. Vi behöver bygga ut alternativ så att både enskilda och företag kan välja att förflytta sig och sina varor effektivt utan att förstöra klimatet. Jag förstår inte varför regeringen tvekar i detta. Det är ju en näringspolitisk satsning. Näringslivet, till exempel Svenskt Näringslivs chefsekonom , kritiserar regeringen för att den inte vågar ha offentliga investeringar som en del av sin ekonomiska politik för att bekämpa den arbetslöshet och de problem som hänger ihop med det ekonomiska läge vi har. Man kan nästan säga att det är direkt näringsfientligt att avstå från de rationella investeringar som skulle kunna användas till exempel för att undvika att gods på tåg blir stående i två i och , vilket var fallet när det var snökaos och man bara hade ett futtigt spår och ingen ordentlig infrastruktur att tillgå. Hur resonerar då de företag som har tagit ansvar och fördelat en del av sina transporter på järnväg när de blir stående och inte kan leverera det de ska leverera till andra länder? Varför lyssnar inte regeringen på näringslivets företrädare när de talar om vad det är för järnvägsinvesteringar de behöver för att kunna frakta råvaror och förädlade varor? Jag förstår inte det. Som sade finns det ett tydligt jobbtänkande i vår infrastrukturplan. Det står inte på något sätt i motsättning till den klimatprioritering som vi gröna inte helt överraskande har att bidra med i det här politiska samarbetet. Tvärtom är alla investeringar i att bygga ut järnväg, spårväg och höghastighetståg och att underhålla spår och vägar bättre mycket arbetsintensiva. Det är bestående och nyttiga arbetstillfällen som är något helt annat än att tillfälligt försöka skyla över arbetslösheten med olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är en investering . Jag tänkte avsluta med att säga något om finansieringen. Hur klarar vi av att ha så mycket mer pengar i vår budget? En del av svaret är att vi följer den internationella trenden inte bara när det gäller spårvagnar och höghastighetståg utan också när det gäller kilometerskatt. Vi ser att land efter land i använder detta för att internalisera för att använda ett fackmässigt uttryck externa kostnader som lastbilstrafiken ger upphov till. Man använder det också som ett styrmedel för att fördela och använda sjöfart och järnväg bättre. Det ger en möjlighet att differentiera avgifterna så att man betalar mindre i skogslän och mer i andra län där alternativ till vägtransporter finns. När jag frågar företrädare för regeringen varför man avvisar kilometerskatten får jag till svar att man kan höja dieselskatten eller koldioxidskatten i stället. Men dessa två skatter har en uppenbar nackdel eftersom de bara betalas av dem som tankar i . Det är inte fair play mot den åkerinäring i som sköter sig, försöker ha hög kvalitet i sina transporter och tar ansvar för sina anställda. I stället borde man ha en skatt som betalas av alla som kör i , oavsett var de tankar. De här skatterna har heller ingen möjlighet att differentieras regionalt, vilket innebär att man inte kan ta hänsyn till det faktum att transport av skogsråvara fram till förädling knappast kan ske på annat sätt än med lastbil. Vi tar ansvar för både klimatet och jobben, och det kännetecknar det rödgröna infrastrukturpaketet. I detta anförande instämde , , , och (alla s) samt (). 121 (): Inte hade jag trott att jag skulle inleda denna debatt med att läsa innantill från oppositionens motion, men få tillfällen har varit mer lämpliga än nu: I det rödgröna samarbetet är vi överens om att göra en historisk satsning på järnväg och kollektivtrafik. De kraftigt ökade satsningarna på järnväg och kollektivtrafik görs av både klimat- och jobbskäl. Det här är precis vad alliansregeringen gör med historiskt stora anslag till järnvägsinvesteringar. Regeringen har presenterat sina satsningar på infrastrukturen för perioden 20102021. Det är en stor utmaning med tanke på att resurstilldelningen var så låg under det socialdemokratiska styret. Under innevarande mandatperiod har Alliansen ökat anslagen till järnvägsinvesteringar och till drift och underhåll av järnväg . Vi har ökat anslagen till väginvesteringar och till drift och underhåll . Sammantaget innebär det att vi har skjutit till mer till infrastrukturen än den förra socialdemokratiska regeringen. Ändå står oppositionen här och säger att vi gör för lite. I och med att regeringen har fört en ansvarsfull ekonomisk politik under den gångna mandatperioden har vi förutsättningar att fullt ut kunna finansiera våra historiskt stora satsningar på järnväg och väg. Om detta borde alla i kammaren vara överens. I , , och diskuterar man inte hur mycket pengar som kan satsas på infrastruktur utan snarare hur mycket som måste skäras ned på grund av att politiker har lovat mer av allt till alla. Någon överbudspolitik kommer vi inte att ägna oss åt, inte under ett valår och inte heller under kommande mandatperiod. Vi kommer att prioritera och genomföra finansierade och effektiva investeringar där de gör mest nytta. och Alliansens övergripande mål är att bryta utanförskapet genom fler jobb i fler och växande företag. En fungerande infrastruktur och transportnäring är en förutsättning för att uppfylla detta mål. Det sker en kontinuerlig utveckling inom alla delar av samhället, och detta gäller i högsta grad även inom transportsektorn. Vår målsättning är att transporterna i ska kännetecknas av hög punktlighet, hög standard och hög säkerhet. Därför har vi gjort stora satsningar på detta, men mer krävs. Åtgärder för att minska transporternas påverkan på klimatet är mycket viktiga. Inrikestransporter står för av den samlade mängden växthusgaser i . Vägtransporter står för den absolut största andelen av dessa utsläpp, och det mesta uppstår vid kortare transporter. Varför tar jag upp detta? Jo, vid bedömningen av lämpliga åtgärder för att minska klimatutsläppen är det viktigt att ha en bild av hur verkligheten ser ut och därefter vidta lämpliga åtgärder. Att satsa mångmiljardbelopp på att få bort flyget söder om är ett exempel på hur man bäst motverkar effektiva klimatförbättringar på transportområdet. Inrikesluftfarten står för av de samlade växthusgaserna i , och transportarbetet har minskat inom det området. Är detta den stora klimatboven i ? Utsläppen av växthusgaser från transportsektorn är ett problem som vi måste bemästra, men det måste ske där det ger bäst resultat och med rätt metoder. Vad gör vi för att förbättra transportsystemet i åtgärdsplaneringen? Först och främst blundar vi inte för verkligheten. Vi satsar resurser på att bygga bort kapacitetsproblem vid storstäderna, vi tar tag i det mångåriga kapacitetsproblemet i fråga om exempelvis HallsbergMjölby, och vi satsar på att öppna upp för kollektivtrafik med fler aktörer på järnväg. De satsningar vi genomför baseras på ett stort och gediget arbete som sträcker sig från i söder till i norr och är efterfrågat i hela vårt land. Det är klart att vi hade önskat att det hade funnits mer resurser. Men om den tidigare socialdemokratiska regeringen hade prioriterat infrastrukturen när man hade möjlighet hade chanserna varit större att vi kommit längre i den utveckling som vi har. Det är mycket som vi har varit tvungna att åtgärda på grund av att ingenting gjordes tidigare. Vilken väg väljer då oppositionen? I den rödgröna motionen väljs mångmiljardprojekt inom järnvägssektorn utan att någon grundlig analys har gjorts. För satsningen på sträckan BoråsGöteborg finns det inte ens en preliminär samhällsekonomisk analys gjord. Finansieringslösningen för dessa så kallade strategiska investeringar är att ta ut en kilometerskatt på alla godstransporter över tre och över hela landet. Intäkterna ska användas för att betala av de mycket stora lån som inte är förenliga med dagens budgetregler, men ni gör detta ändå. Att återigen ta upp stora lån och skjuta över ansvaret för betalningen på kommande generationer är inte ansvarsfullt. Den nuvarande regeringen har amorterat på tidigare lån som togs upp av Socialdemokraterna och som belastade infrastrukturen med räntor. Men vill ni återigen öka lånen så att framtida generationer får betala räntor i stället för att få räls och asfalt. För basindustrin kommer kilometerskatten att innebära väsentligt höjda kostnader och påverka dess internationella konkurrenskraft. Det gör naturligtvis att vi riskerar att mista arbetstillfällen. Med en kilometerskatt blir det också ökade kostnader i våra butiker för konsumenterna. Alliansen är väl medveten om behoven av investeringar i järnvägsinfrastruktur i hela landet. Men finansieringen måste ske ansvarsfullt och inte, som i detta fall, där det inte finns någon som helst koppling mellan dem som betalar och investeringarna. De investeringar som Alliansen har genomfört på järnvägsområdet är dubbelt så omfattande jämfört med föregående mandatperiod. Satsningarna har skett utan att man har tagit upp lån för att inte belasta framtida generationer. De järnvägsinvesteringar som sker under den kommande planperioden sker för att lösa akuta flaskhalsproblem som påverkar hela järnvägssystemet, och det är viktiga satsningar som görs. tog särskilt upp frågan om höghastighetståg i sitt anförande. har i en debattartikel framfört att avser att satsa på en höghastighetsjärnväg. Den aktuella sträckan som hon hänvisar till i artikeln har en resandeprognos på 4050 miljoner resor och ger ett bra samhällsekonomiskt resultat. Det hade varit mer passande om hade tittat på förhållandet för höghastighetstågslinjen MadridSevilla. Sträckan har ett större befolkningsunderlag än den tänkta sträckningen StockholmGöteborg. Trots detta räcker inte de sex miljoner resor som görs på sträckan för att samhällsnyttan ens ska täcka de löpande kostnaderna, detta trots att restiden har förkortats jämfört med den tidigare tågtrafiken på sträckan i . I kommer restidsvinsten mellan och att vara om Götalandsbanan byggs jämfört med om man uppgraderar Västra stambanan. hänvisning till brittiska överväganden avseende höghastighetståg är närmast märklig. Det är också märkligt att ett parti som kan koncentrera sig just på höghastighetståg när man säger att man vill nå stora miljöeffekter med sina investeringar. Jag hoppas att med kraft kan redovisa på vilket sätt en satsning på höghastighetståg är den satsning som gör störst miljönytta för att vårt land ska komma framåt. Med tågmotståndarnas argument hade tunnelbanan aldrig byggts. Detta är en retorik som används av och De rödgröna. Det har aldrig gjorts en samhällsekonomisk kalkyl av det ursprungliga tunnelbanenätet. Men jag tycker faktiskt att det är en intressant tanke att man skulle låta genomföra en sådan i efterhand. Jag är rätt övertygad om att det skulle ge positiva resultat. Men det är inget argument som håller i den diskussion som vi har här . Det vi vet är att en investering i höghastighetsnät enligt ger små positiva klimateffekter och att den ökade kapaciteten kommer först . Alternativet är att bygga vidare på det vi har med målet att öka kapaciteten och tillförlitligheten så snabbt som möjligt så att vi i närtid kan se att vi når resultat. Kapacitets- och restidseffekter kommer snabbare, och vi kan ta till vara den positiva trafiktillväxt som finns på järnvägen. Det är kanske inte det mest mediala. Men en förbättrad kraftförsörjning, fler dubbelspår och mötesspår runt om i landet ger snabbt ökad kapacitet och är efterfrågat i hela vårt land. Det är förvisso beslut som fattas och som inte innebär några stora invigningsfester. Men alliansregeringen tycker att det är viktigare med en politik som åstadkommer resultat än att klippa band vid invigningar. kan mer och ska vara ett föregångsland. Då gäller det att ta till vara de resurser som vi har och utveckla dem. Att inte vara för dåligt underbyggda förslag är inte att vara emot järnvägstrafik. Tvärtom är det att ta ansvar för transportsystemet och särskilt för järnvägstrafiken. Det är lite intressant att se den svängning som ständigt sker inom den rödgröna röran när det gäller höghastighetsdiskussioner och järnväg. Först var Socialdemokraterna tveksamma till en höghastighetsjärnväg. Sedan blev det en samlad bild. På gårdagens jag förmodar att De rödgrönas partiledare är väl insatta i vad de skriver har de gått ifrån ordet höghastighetsjärnväg. heter det snabbtåg. Man kan fundera på vilken betydelse det har. Har dessa partiledare redan insett att det nog var att svälja lite för mycket så att de nu försöker ändra sig igen? Men vi får säkert svar från och övriga. Jag uppehöll mig länge vid järnvägstransporter. Men det är viktigt att komma ihåg att transportsystemet vilar på järnväg, väg, vatten och flyg. Vinterns snökaos och vårens askmoln nämndes, och det har naturligtvis gjort oss alla medvetna om systemets utsatthet och behov av att samtliga delar håller ihop för att vi ska få ett säkert och tillförligt transportsystem. behöver en regering som på ett ansvarsfullt sätt hanterar statens ekonomi, svensk infrastruktur och de reella miljöproblemen. Med finansierade förslag och faktiska lösningar står Alliansen upp för jobben, miljön och ett trafiksystem för hela . Jag är därför glad över att vi har kunnat presentera denna historiskt stora satsning på hela vårt svenska transportsystem med 497 finansierade miljarder. 200 miljarder avsätts för drift och underhåll, 217 miljarder för utveckling av transportsystemet och 80 miljarder för extra finansiering som är knutna till olika projekt. Men oppositionen säger alltid att man har mer. Det vore ett bra tillfälle att överlämna Socialdemokraternas egna framtagna rapport som de använde i debatten då enligt en rapport från så kraftfullt redovisade att Socialdemokraterna alltid satsar mest på infrastruktur. Då såg vi på perioden 19912008. har jag lite mer ingående tittat på den rapporten. Ja, det stämmer att Socialdemokraterna satsar mer på infrastruktur, men märkligt nog bara i opposition. De år som Socialdemokraterna hänvisar till och de år som de tycker att de gör de stora satsningarna är alltid år i opposition. Annars har de alltid mindre med pengar. Det går att läsa om detta i Socialdemokraternas egen rapport. Tyvärr glömde att redovisa hur det egentligen varit, så hon glömde det kanske mest väsentliga. Men , herr talman, finns det i protokollet. Fördelningen beträffande investeringarna jag vänder mig särskilt till och är till järnväg, till väg och till sjöfart. Majoriteten av investeringarna gäller alltså järnväg; därmed är det klarlagt. Under Alliansens tid i regeringsställning har mycket hänt, och fler åtgärder planeras. Drivkraften är att ska få ett transportsystem där människan är i centrum, ett transportsystem som skapar goda förutsättningar för tillväxt och företagande i hela landet. Jag skulle också vilja säga några ord om Förbifart . Jag vet att andra ledamöter från Alliansen tydligt kommer att redovisa vad vi tycker i frågan och naturligtvis vilka konsekvenserna blir av oppositionens politik. Jag har inte möjlighet till fler debatter med och en del andra ledamöter jag vet ju att bland annat ska sluta i . Det är synd att , som så tydligt och starkt gått ut i om Förbifart , nu får avsluta sin tid i . I artikeln säger : Det går inte att kohandla bort Förbifart . Det finns inte på kartan att förhandla bort detta. säger i samma artikel: Alternativet att förbifarten inte ska byggas tror jag inte ens man diskuterar i partiledningen. säger i : Det är en så viktig investering både för och för landet som helhet att vi måste presentera ett tydligt alternativ före valet. Jag säger: Grattis! Det är mycket som jag skulle vilja ta upp här, men jag har inte alltför mycket talartid till förfogande. Jag hoppas att jag får möjlighet att säga mer i replikskiften här. Innan jag avslutar mitt anförande vill jag säga att jag hade oturen att inte vara med på aktivitetsdagen. Jag vill också framföra ett tack dels till utskottet för ett gott samarbete , dels till våra förträffliga tjänstemän. Ett särskilt tack riktas till de ledamöter som frivilligt avslutar sin riksdagstid. Sedan är det väl ett antal personer som står till förfogande. Jag riktar ett tack även till dem. Vi vet ju inte om någon av oss blir kvar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och, inte helt överraskande, avslag på alla reservationer. 122 () replik: Det ska bli kul att diskutera frågan om höghastighetståg. I blev det maktskifte, vilket jag i huvudsak beklagar. Men jag vill särskilt påtala att den nye Toryledaren sagt att höghastighetståg hör framtiden till, att de är en del av moderniseringen av . Det fördes fram som ett alternativ till en utbyggnad av nya landningsbana. Man vill ha ett klimatsmart som inte är sårbart. Därför står man för det sagda. , du borde studera det och fundera på om det inte kan vara något också för . Det är klart att utbyggnaden av höghastighetståg sker i folktäta regioner; konstigt vore det annars. Men utbyggnaden sker också i glest befolkade regioner. I i södra finns det ett område som till storlek och folktäthet klart motsvarar vad och området kring svarar för. till både storlek och folkmängd är det exakt lika. Vad det handlar om är om man vågar satsa eller inte. När vi i trafikutskottet var i sade man där: Vi har räknat ut att vi för vår befolknings skull inte har råd att låta bli att se till spårtrafiken. Det kommer att bli så dyrt att förflytta sig med bil och flyg att man måste ha spårtrafiken som ett energismart alternativ för att folk raskt ska kunna förflytta sig. När det gäller liknelsen med tunnelbanan kan jag säga att motståndare till byggandet av hade en del intressanta argument. De hävdade dels att det inte skulle vara ekonomiskt att bygga tunnelbanan, dels att förmodligen inte skulle växa, att nog inte skulle kunna bli en stad med mer än en miljon invånare. Därför skulle pengar inte satsas på tunnelbanan. Med precis motsvarande nettonuvärdeskvoter enligt gängse metod kan det ibland vara svårt att räkna hem höghastighetsbanorna. Men jag tror att inte ens du, , skulle önska att tunnelbanan inte fanns. Så det är jag alldeles övertygad om kommer framtida generationer att se på de höghastighetsbanor som vi sedermera kommer att bygga. Det enda som krävs är att det först sker ett regeringsskifte. 123 () replik: Det är lite märkligt att inte vill ta upp det jag frågade om om hon tycker att infrastrukturinvesteringar är det som gör största samhällsnyttan och största miljönyttan för vårt land. Är det att satsa på höghastighetsjärnväg? Ännu viktigare är, tycker jag, att och De rödgröna struntar i att ta reda på fakta. Det ska byggas i alla fall. Vilket underlag har för järnväg mellan och ? Var ska järnvägen gå? Vilka konsekvenser och vilka barriäreffekter får den? Vilken utredning hänvisar till? Vi i alliansregeringen säger: Vi kan inte bygga en höghastighetsjärnväg utan att ha ett underlag. Det är i det avseendet jag tycker att det blir så märkligt. Kan förklara för mig att exempelvis Ostlänken som ska byggas ökar kapaciteten för godstrafik ? Den ska ju byggas för persontrafik. Men det är på stambanenätet som det är problem för godstrafiken. Hur ökar alltså kapaciteten när det gäller att få mer gods transporterat på järnväg med byggandet av en järnväg för persontrafik? Det vore kanske lämpligt att först ha en analys i handen. Men har kanske svaret direkt. 124 () replik: Vi rödgröna har utgått från förslag och dammsugit alla förslag som det är möjligt att genomföra under kommande planeringsperiod. Vi har också utgått från Klimatberedningen. En enig klimatberedning hävdar att en fördubblad järnvägskapacitet är en förutsättning för att nå klimatmålet för transporterna. Vi kan inte utgå från att det inte är möjligt att nå klimatmålen, och vi kan inte förhandla med naturen men måste utgå från den. När det gäller innehåll och underlag har vi utgått från utredning. har ju utsetts till generaldirektör i så jag antar att han är en person som ni har åtminstone någon respekt för annars hade ni väl inte utsett honom till generaldirektör. Man kan också fråga sig vad politikerna i kommunerna längs sträckan LinköpingNorrköping och BoråsGöteborg tycker. Tycker de att det är en bra idé att de får vänta och vänta? Har inte du, , det minsta tagit del av vad de moderata kollegerna i berörda kommuner uttalat? Exempelvis var det en artikel i där tio kommunföreträdare sade: Vi behöver det här för att vidga våra arbetsmarknadsregioner. Vi har utgått från att vi klarar klimatmålen. Då kan vi inte låta godståg och pendeltåg sinka för X 2000. Ett av våra viktigaste motiv för höghastighetstågen och det byggandet är att ordinarie spår i upprustat skick ska rymma mycket mer godstrafik och pendeltågstrafik. Det är detta som kombinerat med spårvägstrafik i städer totalt sett ger största klimatnyttan. Man kan inte ändra bara en del. Därför vill vi klimatoptimera hela systemet. 125 () replik: var i sin utredning tydlig med att han ansåg att man innan man kan gå vidare måste göra fördjupade studier. Jag hoppas verkligen inte att De rödgrönas analys för byggande av höghastighetsjärnväg bygger på antaganden, för de kändes något tunna i det hela. Det oroar mig faktiskt. Sedan funderar jag på detta det kanske blir möjlighet för någon att ta upp det i ett replikskifte, men jag kan ta det som kommentar till att det är en mängd olika järnvägsprojekt ni säger ska tidigareläggas. Vad är det som ska senareläggas? Det kanske vore lämpligt att tala om det här i kammaren. ((): Ingenting.) Om man tidigarelägger ett projekt och det ska finansieras så måste någonting annat senareläggas.