prot · GX09131 · 2010-06-03 00:00:00 — Det är det som vi vill ha. Statens roll i det ska vara inspel, och man ska hålla i en samordning och se att diskussionen kommer någonstans. Det ska bli en process som leder framåt för fler än de två försök som permanentas, vilket jag inte tycker är särskilt imponerande. Säger gotlänningarna nej är det fine, enkelt. 61 () replik: Jag tolkade det först som att man gärna vill ha ett underifrånperspektiv där man är delaktig i processen och diskuterar det här, men sedan behöver vi en helhetslösning utifrån den diskussionen. Om inte passar in i den rödgröna helhetslösningen, vad händer då med ? Vad händer med om man ser att det här inte stämmer överens med hur man där vill organisera sjukvården? Kommer man att dela upp då fast hallänningarna vill hålla helt? Kan vi lita på en ny rödgrön regering med i regeringen? Kommer det att vara möjligt att hålla fast vid det regionala självstyret i de här frågorna? 62 () replik: Jag försökte antyda i mitt första replikskifte att till och med en kommun ska kunna säga nej till att inleda någon typ av regionbygge. Jag pekade på exemplet där motsäger sig en storregion . Det gäller naturligtvis likadant för gotlänningarna och deras politiker. Säger de nej ska det respekteras. Det är det som är demokrati och underifrånperspektiv. Annars är det ingen idé att vi pratar om det, inte från någons sida egentligen. 63 HANS () replik: Underifrånperspektiv är det centrala i det här meningsutbytet. Om jag rätt förstår den tidigare replikomgången accepteras tanken att om det inte finns ett underifrånperspektiv kommer man inte heller att behöva ingå i någon form av regional lösning. Så tolkade jag det tidigare svaret. Om det finns ett underifrånperspektiv kan man tänka sig att få ingå i den regionala dimensionen. Då är den intressanta frågan hur man definierar underifrånperspektivet. Jag försökte ange, fru talman, några av de saker som jag såg i inför bildandet av regionen. Där var det inte bara regionpolitiker eller kommunpolitiker, utan det var politiker brett över parti- och blockgränser från olika nivåer. Det var inte minst medier, lokala tidningar som drev opinion. Det var näringslivet i form av olika organisationer. Allt detta tillsammans tycker jag utgör ett underifrånperspektiv. Min fråga är hur man definierar ett underifrånperspektiv. Det är lätt att säga det ordet, men vad exakt innehåller det? För min del är det mer än bara ett antal fullmäktige- och landstingspolitiker som uttalar sig till förmån för en region. Det hade varit intressant att höra hur och definierar det. Det står så här i reservationen: Ett av skälen för en övergripande regionreform är att hälso- och sjukvården är mycket resurskrävande och behöver ett stort underlag. Då vill jag på mina halländska vänners vägnar fråga: Definieras som ett tillräckligt stort underlag? Definieras som ett tillräckligt stort underlag i enlighet med reservationens text? Reservationen som har varit med och undertecknat handlar om att regeringen med sitt förslag inte tar ett samlat grepp om regionfrågan utan i stället medvetet väljer en dellösning. Då undrar jag om och anser att permanentningen av skulle ha gjorts eller inte? Skulle vi ha väntat med en permanentning av som region eller ska vi ta beslutet ? 64 () replik: Jag anser naturligtvis att den här frågan skulle ha skötts på ett mycket bättre sätt. Det är nummer ett. Dialogen med de olika regionala och kommunala företrädarna skulle ha skett mycket tydligare och mer forcerat än vad som är fallet med den här propositionen som regeringen har lagt fram. Det är det första som behöver göras. Det är det som vi också ser att vi behöver göra. Det har vi slagit fast att vi vill göra i en rödgrön överenskommelse. Direkt efter valet vill vi ta tag i den här frågan, försöka samordna och försöka få fram en process som leder till att de flesta är med på båten när det gäller vad de vill göra och hur de kan åstadkomma det. Jag känner inte förhållandena i vad gäller sjukvården där, så jag kan tyvärr inte uttala mig om det. Jag antar att till exempel har samarbete med och flyger in olika patienter till de olika specialiteter som finns inom . Det tror jag är ganska naturligt. Det kommer nog att fortsätta oavsett vilken regering vi har. Jag tror inte att det finns en exakt definition av underifrånperspektivet. Det handlar kanske om att det är alla andra utom jag. Det är inte vi rikspolitiker som sitter i det här huset, i alla fall inte i rollen som riksdagsledamöter, som är underifrånperspektivet. Alla andra är nog underifrånperspektivet. Det är de som är gräsrötterna i det här fallet. Det kan vara olika företrädare från olika delar av samhället. Det är positivt. Det är inget konstigt med det. Det smalnas av till att det är företrädare i kommuner och landsting som är företrädarna för de olika intressena på de ställen vi pratar om. 65 HANS () replik: Jag litar nog på och även goda vilja. Ändå kan jag förstå den oro som personer från och kan känna när de läser reservationen innantill. Där står definitionen ett stort underlag. Då är det intressant att ställa den frågan. Jag accepterar och respekterar att säger pass på den frågan. Men jag vill föda den insikten hos och att det är någonting som man funderar på när man kommer från ett mindre område som definieras som region. Jag kommer från som har 1,2 miljoner människor. Jag definierar det som ett stort underlag och känner mig tillfreds, men talade jag för dem som representerar och , de mindre regionerna. De kan känna oro med den formuleringen när man inte definierar den. Jag tycker att det är viktigt hur vi definierar underifrånperspektivet. sade att det ska vara andra än rikspolitiker. I den delen kan jag hålla med. Jag skulle vilja ge ytterligare ett råd till att gå vidare med underifrånperspektivet och säga att det bör vara fler än bara politiker oavsett om de representerar nivå, landstingsnivå eller riksnivå. Det bör vara en mångfald av olika aktörer, med näringsliv, kanske högskola och universitet och inte minst det civila samhället. Därför är det viktigt att man inte ska föra regiondialog så att staten talar med dem som vill bli regioner, utan det ska verkligen finnas en kraft underifrån med civilt samhälle, tidningar, alla olika aktörer som uttrycker ett gemensamt önskemål och, det är helt centralt, över parti- och blockgränser. 66 () replik: Det låter som att den moderatledda regeringen har haft den här processen inför propositionen. Jag får utgå från att så har varit fallet. Det har varit en bred dialog med alla och envar egentligen. Jag känner inte till det, eftersom jag inte har lett den processen. Jag passade i frågan om , eftersom jag inte känner till förhållandena där när det gäller sjukvården. Jag försökte ange lite grann av det lilla jag känner till vad gäller . De har rimligtvis ett samarbete, och det ska de kunna fortsätta med. Det är ganska enkelt. Vi behöver inte komplicera det så mycket. Det som jag och De rödgröna är oroliga för är att om undan för undan indelas i olika steg riskerar någon att bli sist. Den som är sist har ingen rejäl möjlighet att välja, påverka eller vara med när man så önskar. Det riskerar saker och ting. Det är detta som vi är oroliga för. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Förtydligande av uppdraget för Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU23 Förtydligande av uppdraget för (prop. 2009/10:179). 67 (): ska vi diskutera som är ett mycket stort statligt företag, och vi ska debattera det statliga uppdraget för . Den frågan kan få mycket stor betydelse för utvecklingen av vår framtida energiproduktion. Det beror förstås på vilka ambitioner man har. Jag kan konstatera att näringsminister inte heller tänker delta i kammardebatten. Det har gått av mandatperioden, och jag tycker att det är mycket beklagligt att vi har en näringsminister som så totalt nonchalerar ärendedebatterna i kammaren. Det är här vi ska berätta för våra uppdragsgivare vilka ambitioner vi har, men vi har inte fått höra någonting från näringsministern, knappast under hela mandatperioden. När jag går ut på gatan och frågar allmänheten om vem de tror styr ett företags utveckling får jag alltid svaret att det gör ägaren. På frågan om vi ska använda de statligt ägda företagen som ett verktyg för att uppnå politiskt fastställda mål svarar folket att det är självklart. Så ser tydligen inte regeringen på det statliga ägandet. Av ideologiska skäl tycker ni att staten ska äga så få företag som möjligt, och då blir ledarrollen otydlig. Hela den här mandatperioden har styrningen av varit ett stort misslyckande. Det är som om ni skäms för att staten äger företaget, och utfrågningarna i KU visar att näringsministern haft mycket sporadiska kontakter med högsta ledning. Det blir otydligt, och inte blir det bättre när regeringen hävdar att fått ägaruppdraget genom att statssekreteraren hållit föredrag på bolagsstämman. Om det inte varit storm har det i alla fall varit kuling runt under hela mandatperioden. Regeringen har godkänt förvärvet av holländska Nuon, det största företagsförvärvet i svensk historia. Först hette det att köpt in sig i ny vindkraftsteknologi; senare visade det sig att det nästan enbart var kolkraft som ingick i det köpet. Då ska vi ha i minnet vad inte minst själv med starkt patos under förra mandatperioden, då hon var i opposition, framförde här i kammaren. Då var kritiken mot kolkraftsberoende oerhört stark. Trots att det har gått nästan en hel mandatperiod har hon inte kunnat presentera nya ägardirektiv, och hon har själv godkänt köpet av Nuon. dök frågan upp om ansvar vid en kärnkraftsolycka i , efter det avtal som undertecknats. är det oklart vad det innebär. Har svenska staten ett ekonomiskt ansvar vid en olycka om tillgångar inte räcker till? Att osannolika saker kan inträffa ser vi på andra sidan där den ekonomiska räkningen för oljekatastrofen blir enorm. Vad gäller för om det osannolika skulle hända vid ett kärnkraftverk i ? Vi har i denna kammare diskuterat behovet och nödvändigheten av långsiktiga spelregler i energipolitiken. Alla aktörer på marknaden ropar efter detta. är det största statliga företaget, som kan spela en mycket viktig roll i omställningen till förnybar energi, men vi vet inte vad som händer med bolaget om det blir en fortsatt högerregering efter höstens val. Den borgerliga majoriteten i näringsutskottet skriver att inte ska säljas . Statsministern har under en frågestund här i kammaren sagt att han kan tänka sig att sälja ut delar av . är ute och flaggar om att sälja statens största bolag, ett av de viktigaste verktygen för energiomställningen. Vad är det som gäller ? Ska säljas om det blir en borgerlig valseger ? Dimmolnen när det gäller blir bara tätare, och bättre blev det inte när den proposition som vi nu behandlar dök upp. Den skulle ju skingra dimman efter den kritik som riktats mot statens uppdrag för . har riktat kritik och inte minst den dåvarande oppositionen under förra mandatperioden. Det blev ingen uppklarning, det blev en ursäkt för att staten äger bolaget. I korthet innebär det nya uppdraget att ska bedrivas affärsmässigt och lämna marknadsmässig avkastning, och så kommer det: Bolaget ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. har majoriteten ni står alla på talarlistan möjlighet att berätta vad detta innebär. Skulle vara ett av 50 bolag som ska leda utvecklingen, ett av 3 eller ett av 10. Vad innebär det? Vi på den rödgröna sidan ser som ett verktyg för jobben och energiomställningen. kan spela en avgörande roll i energiomställningen, och det ska förbli i statlig ägo. Vi har tidigare med stor framgång använt statliga företag som en hävstång för att få en positiv utveckling. Vi har flera historiska exempel. Asea utvecklade lok åt SJ därför att SJ skulle bygga ut järnvägstrafiken. Man var säker på att man skulle kunna sälja lok. byggde telefoner därför att byggde telefoni i landet. Det fanns en säker kund och därför tog utvecklingen fart. Det går att använda en modifierad form av den här strategin även , på det statligt ägda . Genom att kräva att bolaget ska inrikta sig på utveckling av förnybar energi och inte investera i nya kärn- eller kolkraftverk blir inriktningen klar. Hela världen törstar efter denna teknik, och den som kommer först ut på marknaden med detta kommer långsiktigt att skörda stora vinster. Det räcker ändå inte. Vi vill också att bolaget inom ramen för de regler som finns ska kunna erbjuda mest konkurrenskraftiga elpriser för den svenska elintensiva industrin. Det handlar om basindustrins utveckling och framtid i landet. Av den information som vi fick av statssekreterare för sedan kunde vi förstå att enligt regeringen finns det inga betänkligheter mot att låta investera i nya kärnkraftverk. I debatten har det tidigare framgått att inga statliga pengar ska investeras i ny kärnkraft. Min fråga till regeringspartierna blir naturligtvis: Hur stämmer det här överens med ert förslag till ägardirektiv för ? Ni skriver ju att bolaget ska vara med bland dem som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Ingår kärnkraft i begreppet miljömässigt hållbar energiproduktion? Jag tror att det är väldigt många som vill höra majoritetens tolkning av det begrepp som ni själva har skapat. Det här duger inte. Det är för vagt, det är för intetsägande och det styr inte mot det som är nödvändigt, att ställa om energiproduktionen till förnybar energi. Vi anser att regeringen ska återkomma med ett förslag som gör företaget framtidsinriktat och skapar nya jobb. Även kan bli en viktig aktör för att minska den nästan 10-procentiga arbetslösheten. Därför yrkar jag bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, i betänkandet. Det här är min sista ärendedebatt i kammaren. Det har gått jag stod här första gången. Jag kan lova att det är aningen mindre nervöst nu än det var första gången jag stod här, men det är fullt klart att talarstol inger en viss respekt. Jag har suttit i opposition två gånger. Jag har varit i majoritetsställning. Det är väl dags att det skiftar igen, men då kommer jag inte att vara med. Jag vill tacka för alla debatter. Det har varit trevligt. Vi har inte varit överens. Det är väl så att vi inte ska vara det alla gånger, men jag vet att det klappar ett gott hjärta bakom alla uppfattningar. Tack ska ni ha! 68 (): Att komma upp i talarstolen efter , som har varit i och svenska folkets tjänst, innebär givetvis ett ansvar för oss andra. är svenska folkets enskilt största företag. vill jag påstå spelar en avgörande roll för energiförsörjningen i . Vi som har fått det politiska förtroendet att leda har ett ansvar för att vårda och utveckla våra gemensamma tillgångar. Jag vill påstå att historiskt sett har betytt mycket för näringslivets utveckling i . Exemplet Asea, nuvarande ABB, är ett tydligt exempel på det. Utan samarbete med Asea hade inte ABB varit det världsomspännande företag som det är . har det varit stor turbulens kring . AB:s ekonomiska ansvar för eventuella olyckor i dotterbolagens verksamhet i kärnkraftverk i har av många ifrågasatts. rättstvist med angående miljökraven på det nya kolkraftverket i är en annan fråga. Köpet av Nuon är en tredje fråga. Inte minst har vi bristerna i säkerheten i Forsmarks kärnkraftverk. dåliga miljörykte i framför allt spiller även över på andra miljöteknikföretags verksamhet i och skadar rykte som en föregångare inom miljöområdet. Jag träffade senast representanter för ett miljöteknikföretag verksamt internationellt. De var väldigt oroliga över det dåliga rykte som har internationellt och att de också får lida av det. har dessutom genom köpet av Nuon blivit en av de största miljöbovarna i . menar att är inne på en farlig väg. Vi vill se ett i svenska folkets ägo som blir ledande i miljöomställningen, inte bara i utan även i . innehåller energiportfölj fossilkraft och kärnkraft. Det är långt ifrån regeringens ambitioner att ska vara en av de ledande i klimatomställningen. ökade sina CO2-utsläpp till . Det är mer än samlade utsläpp av koldioxid, och det då utsläppen minskade inom EU. Trots regeringens klimatambitioner ökar alltså statliga sina satsningar på gas och kol i sin nya investeringsplan. Planen måste utvecklas åt ett annat håll, säger , statssekreterare på och centerpartist, i som en kommentar till investeringsplan. Om detta faktum finns inte ett ord i det förslag till nya direktiv som vi diskuterar . Dessutom framgår det klart och tydligt av regeringens ägarpolicy att statliga företag ska vara föredömen vad gäller miljömässigt och socialt ansvarstagande. Då är min fråga till : Ligger kommande investeringsplan för brunkolsbrytning och kolkraftverk i linje med den fastställda ägarpolicyn? Det som har skett och det som regeringen har kommenterat har väckt en mängd frågor kring både regeringens klimat- och energipolitik och inte minst styrningen av . Investeringar i fossilkraft och kärnkraft ökar på bekostnad av investeringar i förnybar energi. Dessutom har informationen till varit urusel. Kritik har också framförts av . Näringsministern har till exempel medgivit att avtalet om pantsättning av har varit känt för regeringen sedan åtminstone . Men i den årliga skrivelsen om statliga företag från regeringen till , som avlämnades , finns inte ett ord om det avtalet nämnt. Var det ett förbiseende, eller ville man dölja detta? Samme säger att det krävs krafttag av ledning för att leva upp till ägarens långsiktiga avkastningskrav. Det kan man läsa i , som en kommentar till att inte lever upp till avkastningskraven. Det är bra. Givetvis ska statliga företag generera avkastning och nå de uppsatta målen. Men det intressanta är vad regeringen skriver i den proposition som vi nu behandlar. Man skriver nämligen att detta delvis beror på ökad investeringstakt i verksamhet med lägre lönsamhet. Vilken verksamhet då? Man skriver också att de driftsstörningar som har varit i de svenska och tyska kärnkraftverken har försämrat resultatet med 10 miljarder. Det är sant, och de tyska kärnkraftverken står för övrigt fortfarande stilla och genererar bara förluster för . Men kan det vara så att det är förvärvet av Nuon som tynger ned resultatet för ? Är det detta som regeringen syftar på som en dålig investering som har försämrat resultatet, eller är det något annat? I propositionen har regeringen fokus på lönsamheten. Man menar också att detta ska vara nyckeln till att vi får bättre säkerhet i kärnkraftverken och resurser att satsa på förnybar energi. Först ska man alltså satsa på lortig kolkraft jag ska vara försiktig med uttrycken här; jag hade skrivit ett hårdare ord i mitt manus, men det passar sig kanske inte och sedan ska man satsa på mer kärnkraft för att senare få utrymme för satsning på förnybar energi. Jag förstår inte riktigt logiken i den satsningen. I propositionen står det på s. 10 att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Jag frågar mig detta med tanke på kommande investeringsplan, där man satsar på fossil kraft och minskar investeringarna i förnybar energi. Det är fakta. Att sedan företrädare för Alliansen inte kan ge besked om vad som ska hända med gör inte saken bättre. Ska det vara kvar i helstatlig ägo eller inte? Jag förstår faktiskt inte varför det ska vara så svårt att ge svar på en sådan enkel fråga. Ni kan inte ducka längre och säga att det inte ska hända något . Den är ju snart slut. Eller är taktiken densamma som när det handlade om bensinskatten? Då gick man före valet ut och sade att man inte skulle höja bensinskatten, men när man hade kommit till makten gjorde man det i alla fall. Är det samma taktik här? Ni kan väl ge ett svar på min fråga? Kritik måste riktas mot den som har ansvaret, och det är ytterst regeringen, näringsministern och statsministern. Att det behövs nya ägardirektiv för är uppenbart för var och en. Sådana har den samlade oppositionen krävt , men det räcker tydligen inte. Det måste också till en regering som vill och förstår att utveckla våra gemensamma tillgångar, som förstår värdet av och vilken roll det kan spela i en klimatomställning. Det behövs en ny regering. När nu regeringen föreslår ett förtydligat uppdrag för innebär det en förändring till det sämre. ska inte längre vara ledande i energiomställningen utan bara vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion, alltså bland jämförbara europeiska bolag. Att vara ett av de ledande bland jämförbara bolag innebär att ska jämföra sig med en handfull av de största förorenarna i . Det är bara att konstatera att regeringen har övergett alla miljöambitioner när det gäller , om man nu någonsin har haft några. Vi menar att detta är ett steg i fel riktning och vill i stället förtydliga uppdrag som det ledande företaget i energiomställningen, inte bara i utan på samtliga marknader där man bedriver verksamhet. , och har samma syn på . Vi vill att det ska vara ledande i omställningen. Vi vill att det ska finnas en vision för som bygger på att energin ska vara fossilfri. Vi vill att ska stå kvar som helstatligt svenskt företag i folkets tjänst. Vi vill också att ska vara en strategisk partner till basindustrin. Vår vision är att energi helt ska baseras på förnybara energikällor. Det är en vision något att styra mot. Regeringens proposition är business as usual satsning på fossilkraft och kärnkraft. Jag yrkar bifall till reservation 1. 69 PER (): I pjäs på Godot väntar karaktärerna tröstlöst, genom hela pjäsen, på att något ska hända att Godot ska komma. Som politiker med stort klimatengagemang har man stor förståelse för den frustration som karaktärerna i pjäsen, och , ger uttryck för när ingenting händer och Godot aldrig kommer. Precis som och har vi väntat, väntat och väntat på att regeringen ska göra något åt och de stora utsläpp som bolaget ger upphov till, att man skulle komma med någon form av förslag som skulle minska utsläpp av koldioxid. Och precis som i pjäsen har ingenting kommit. har regeringen, med som ansvarig minister, suttit passiv och inte tagit fram de åtgärder som krävs. Under hela har kämpat för att få en ändring till stånd. Bara har vi skrivit ett tjugotal motioner som kräver ändrad styrning av . Vi har varit med i ett stort antal interpellationsdebatter här i kammaren, både jag och andra miljöpartister, och ställt krav på den ansvariga ministern att göra något. Vi har tagit upp detta i mängder av skriftliga och muntliga frågor. Jag har personligen deltagit på alla bolagsstämmor och ställt krav både på bolaget och på ägarrepresentanten att man ska ändra inriktning. Vi har också debatterat frågan här i kammaren och i tv, radio och tidningar. har regeringen svarat med tystnad. Man har varit passiv, avvaktande och ointresserad. När jag i näringsutskottet frågade statssekreterare varför regeringen inte har kommit med nya ägardirektiv eller gjort något för att styra svarade han: Regeringen har prioriterat andra frågor. Det var ett ärligt svar, men det var en stor besvikelse och ganska häpnadsväckande att regeringen öppet säger att man prioriterar andra frågor än att styra det största statliga bolaget. Man prioriterar annat än att åtgärda de utsläpp som bolaget har . Under den här mandatperioden, under regeringens passivitet, har självt inte varit stilla. Tvärtom har utsläppen från elproduktion ökat som har gått med den borgerliga regeringen. Man har ökat sina utsläpp kontinuerligt, och regeringen har inte åtgärdat det. Som om inte detta var nog har man dessutom gjort ett av de största köpen i historia. Man har investerat i bolaget , som är ett fossilbaserat energibolag som till och med har större utsläpp än hade från början, vilket kommer att öka utsläpp med ytterligare en kraftig ökning av koldioxidutsläppen i stället för en minskning.