prot · GX09130 · 2010-06-02 00:00:00 — Det är olika nationaliteter, religiösa uppfattningar och så vidare. Ingen annanstans i denna världsdel har vi någon institution som kan klara detta. Vi kan samsas och ta hänsyn till olika minoriteter trots de svåra motsättningar det måste vi medge som finns på många håll i inte minst mellan olika människor. EU:s naturliga tillstånd tycks mig vara kris. Ändå rör hon sig framåt under alla dessa kriser som löses i och på många andra håll vid olika sammanträden. Där tvingas man, som flera talare har varit inne på här, kompromissa för att uppnå något som är viktigare än det enskilda som vi kan ha synpunkter på. Denna kris speglar just de motsättningar som ska hanteras inom EU och på ett fredligt sätt. om EU är tjock. Den är ungefär 400 sidor. Den visar just på de väldigt många olika frågorna som hanteras där och hur EU kan agera på många håll. Vi kan vara missnöjda, som oppositionen är i ett par ändå marginella frågor i helheten. De är viktiga frågor, men de är ändå marginella. Vi skulle säkert allihop i den här vilja att EU agerade mycket kraftfullare sådan fråga om mänskliga rättigheter som fallet med i . brukar till exempel ofta hävda att vi borde göra mer för . Det kan vi säkert hålla med om. Men på det stora hela sköter vi detta ganska väl. har med sina 9 miljoner av 500 miljoner människor. Jag vill gärna få fört till protokollet att har haft mycket framstående företrädare som EU-kommissionärer. var alldeles utmärkt från början. gjorde mycket bra . Vi har också, som jag ser det, en mycket förnämlig och trevlig kvinna, , som företräder vårt land. Jag tror att det är viktigt vem man har som kommissionär. Det är betydelsefullt i det dagliga arbetet. Jag skulle vilja ställa en fråga i anslutning till betänkandet: Hur mår ? Det är en intressant fråga. Vi måste medge, särskilt vi som är starka anhängare av , att i sina delar på den ekonomiska sidan inte mår bra. Vi har stora bekymmer nere i . Det är väldiga skillnader mellan nord och syd. Det är väldiga skillnader mellan institutionerna. Låt mig ta vårt skatteverk som exempel. De driver in av de debiterade skatterna i vårt land. Det är fantastiska siffror jämfört med andra institutioner, till exempel det italienska skatteverket och många andra som inte alls kommer upp till den nivån. Det finns olika sätt att arbeta på. Jag tror att detta är någonting som vi måste förstå i ; det är skillnad på olika institutioner. Jag drar slutsatsen av den nuvarande kris som har gått över , , och många andra länder att nationernas institutioner måste stärkas. Det låter konstigt för en liberal och kanske för en moderat att säga att staten måste bli starkare. Men ibland är det på det sättet staten måste bli starkare för att man ska kunna ta tag i de svåra problem som finns. Det får inte finnas sådana som vill åka vid sidan av och bara få fördelarna. Jag tror att en av de saker som vi måste lära oss av den nuvarande krisen är att när vi ger medlemskap till nya länder får man inte invagga dessa länder i tron att medlemskap i unionen eller ännu mindre i euroområdet som jag ju tycker att vi ska gå med i befriar länderna från det absoluta kravet att sköta sin egen ekonomi. Det är detta vi ser . Det är inte så att det är något speciellt med euron och så vidare, utan det är bara fråga om hur man har skött den egna ekonomin. Det är skillnad på , som är med i eurosamarbetet, och som också är det. Skillnaden ligger i hur man har skött den egna ekonomin. Vi, som står utanför, och , som i praktiken nästan följer euron, har också ett alldeles utmärkt utgångsläge liksom , och flera andra länder. Jag tycker för min del att det är en brutal svensk egoism som härförleden visade i där jag satt med. Man ville inte anvisa någon väg för hur de problem som finns nere i , och ska hanteras. Det var en brutal svensk egoism och nationalism som där demonstrerades från . Jag är glad att inga andra partier var med på det. : EU:s nuvarande talman från har uttalat att han ser fram emot att det under den närmaste mandatperioden och budgetperioden ska bli mer stöd till jordbruket i olika länder. Jag skulle vilja säga från denna talarstol att om det är någonting som jag från svensk sida inte vill se mer av så är det just detta. Jag tror att det är viktigt att vi är eniga på den punkten från riksdag. När det gäller jordbruksstödet behöver vi ett rationellt jordbruk men inte fler subventioner. 90 () replik: Jag tänker inte påstå att jag sitter inne med alla svar på hur man ska hantera EMU-krisen. Läget är allvarligt för , och . Det kan bli allvarligt även för . Jag tror och säger jag tror att det bästa för och för EMU som helhet är om lämnar euron eller om och de andra rika länderna lämnar euron och låter de länder som inte klarar av att vara med i och konkurrera med behålla euron. Det är två olika alternativ som diskuteras just nu i internationell press. Men som sagt är jag bara politiker och inte Nobelpristagare, och jag noterar att även Nobelpristagarna är oense om hur frågan ska hanteras. skyllde den grekiska krisen på att inte har skött sig. Men detta är inte bara en grekisk kris. Det är en eurokris. Länder som har skött sig alldeles utmärkt, men ligger ändå illa till. Visst det är fel på det grekiska politiska systemet. Det är fel på de gamla grekiska politikerna som fanns före de nuvarande, som försöker sköta det hela bättre. Men det är EMU, systemfelet, som är det grundläggande problemet. Har du något att tillföra diskussionen, ? 91 () replik: Icke heller jag har de absoluta svaren på varje sådan här fråga. Då skulle jag också bliva Nobelpristagare i ekonomi, och det tror jag inte att jag kommer att bliva även om vi har haft en folkpartiledare som blev det i en annan fråga. Det är mycket svåra frågor som drar upp här. har han från talarstolen berättat för mig att måste gå med i . Det visade sig sedan att det inte var så när Lissabonfördraget trädde i kraft. Vi förde en diskussion här om detta. Så är det inte, utan det är varje lands frivilliga åtagande. Däremot är det fördragsmässigt så att man ska gå med vid tillfälle när landet vill det. Så är det med den saken. När det gäller och de andra länder som har skött sig utmärkt måste man ändå konstatera att även har ett visst underskott om man jämför bruttonationalprodukten. De har nämligen . har 14,3, 13,6, 11,5 och 9,4. säger att det finns ett systemfel i detta, nämligen att det har att göra med euron. Men har inte euron. Likväl har de misskött sin ekonomi. har inte heller euron i den bemärkelsen, men de har skött sin ekonomi. har också skött sin ekonomi. Det handlar om hur man sköter sin egen ekonomi. Vi gjorde i tuffa erfarenheter 19911994. Det var effekter av att ekonomin var misskött. Om man tror att det skulle vara bättre i om kom utanför nu är det superbrutalt, för då säger att vi inte ska bry oss om grekerna. Det är vad han säger. De får klara sig bäst de vill, och de får gå tillbaka till sin drakma. Då kommer hela det grekiska folket att bli mycket, mycket fattigare än om vi kan hjälpa dem. 92 () replik: Jag vill börja med att korrigera påståendet att jag har sagt att måste gå med i . De som vet var jag står i frågan vet att det inte är en sådan sak som skulle säga. Det är möjligt att har missuppfattat det hela, men jag lämnar den diskussionen åt sidan. är ett land som inte har skött sin ekonomi bra. De har stora problem med budgetunderskott och måste göra stora nedskärningar. Men deras ekonomiska kris är inte tillnärmelsevis lika allvarlig som den grekiska krisen, för har en egen valuta. Den valutan kan deprecieras. De får en bättre växelkurs. Det är en krockkudde som gör att ekonomi kommer att klara sig mycket bättre än den grekiska. Grekerna är fastbundna i en valutaunion med . De har en grovt övervärderad valuta. En siffra som jag har någonstans i bakhuvudet är . Jag undrar om det verkligen kan vara så mycket. Men alla som jag har hört uttala sig om detta säger att den grekiska valutan är gravt övervärderad jämfört med vad den borde vara. Det gör att de inte klarar av att konkurrera. Man är fast i en valutaunion med . Det innebär att det inte räcker med att de gör nedskärningar. De måste genomföra stora, brutala lönesänkningar, nedskärningar av välfärdssystemen och skattehöjningar som driver på och förvärrar den konjunkturnedgång som de nu genomlider. De kommer att drabbas av en lång motsvarighet till den svenska 90-talsdepressionen som de inte kan komma ur genom att låta valutan flyta. EMU gör krisen värre för . 93 () replik: Jag tycker att har rätt på många punkter. befolkning har svåra tider framför sig. Däremot gör jag en helt annan bedömning när det gäller vår grad av solidaritet. Det är förmodligen som säger att behöver anpassa sin köpkraft . Jag är ingen expert, och det är inte heller, och vet inte exakt hur många procent det ska vara i en intern devalvering. En intern devalvering eller en devalvering som kommer att göra genom sin valuta får exakt samma effekt. Det blir ungefär som 1992 när vi släppte vår valuta fri. Då blev hela svenska folket ett antal procent hur många det nu var fattigare. Jag vill inte göra människor fattigare, till exempel pensionärer som inte kan försvara sig. Där skiljer vi oss åt. Jag vill inte att vi ska ha den typen av devalveringar. Det är ett elände om man inte sköter sin egen ekonomi. Den lärdomen drog vi, och tyvärr måste också , och dra den. Om de ska kunna försvara värdet av sina pengar måste de sköta sin egen ekonomi. Det kan vi inte hjälpa dem med. Det måste de göra själva. Tron att grekerna skulle bli rikare om de gick tillbaka till drakmen är en felsyn enligt mitt sätt att se det. får om han visar motsatsen. 94 (): Fru statsråd och ledamöter! Jag har först några synpunkter på EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Vi måste konstatera att allt fler utrikespolitiska frågor har en global karaktär. Därför måste utrikespolitik bli alltmer integrerad i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. EU är en självklar global aktör, och svenska intressen sammanfaller ofta med europeiska intressen. EU ger en effektiv politisk plattform från vilken vi effektivt kan verka för frihet, fred och försoning i vår omvärld. Medlemskapet i Europeiska unionen innebär att ingår i en politisk allians och tar ett solidariskt ansvar för och delvis också för världens säkerhet. Vårt ställningstagande är att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller ett nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om skulle drabbas. Den solidaritetsklausul som finns i Lissabonfördraget ställer inte krav på militärt bistånd till andra medlemsstater. Den handlar snarare om viljan att hjälpa andra medlemsstater vid händelser som en katastrof eller en terroristattack. Det är upp till medlemsstaterna att själva besluta på vilket sätt man vill hjälpa varandra. Låt mig lämna några synpunkter på de ekonomiska och finansiella frågorna i den här skrivelsen. Det framgår av skrivelsen och poängteras av finansutskottet i dess yttrande att medlemsstaterna under det svenska ordförandeskapet bland annat tagit viktiga steg mot en gemensam tillsynsmyndighet inom den finansiella sektorn. Vidare har det antagits slutsatser i om en finanspolitisk exitstrategi utifrån de principer som arbetades fram vid informella möte i . Alliansregeringen sätter budgetbalans främst och fokuserar på en arbetslinje som skapar jobb. Det är högsta prioritet. Även under krisen har man bekämpat risken för att arbetslösheten ska bita sig fast på en hög nivå. Den internationella finanskrisen ger globalt negativa effekter och måste få sin lösning på EU-nivå och tillsammans med övriga G20-länder. Den svenska alliansregeringens hantering av finanskrisen har rönt respekt både inom EU och globalt och senast också från i . Låt mig gå över till jordbrukspolitiken. anser att , liksom tidigare, aktivt ska verka för att landsbygds- och jordbrukspolitiken prioriteras i biståndsarbetet när det gäller fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. Målet måste vara att stimulera en ökad produktion, en hållbar livsmedelsförsörjning och en hållbar ekonomisk utveckling i samarbetsländerna. EU:s framtida jordbrukspolitik ska formuleras 2013. Den måste ta ett stort ansvar för nu nästan en miljard människor som hungrar. Livsmedelsförsörjningen är inte enbart en europeisk fråga. Där är vårt ansvar globalt. Det behövs både en marknadsanpassning och en effektiv styrning för att vi ska nå en humanitär politik för människors överlevnad. Jag vill också säga något om miljö- och klimatutmaningen. Klimatfrågan och hotet om klimatförändringar är en ödesfråga som inte nog kan betonas, inte bara för EU utan för hela världen. Vi har tidigare framhävt vikten av den satsning som gjorde på hållbarhetsfrågorna och klimatfrågorna under EU-ordförandeskapet. Rollen som samordnare och företrädare för vid FN:s globala partsmöte i var epokgrundande. Man måste konstatera att i trots förberedelserna på EU-nivå inte lyckades komma så långt som vi hade arbetat för. Den så kallade Köpenhamnsöverenskommelsen lämnar en hel del övrigt att önska men bör ändå uppfattas som ett klart steg framåt. Utsläppsbegränsningarna är otillräckliga för att hålla den globala uppvärmningen inom två grader, men Köpenhamnsöverenskommelsen representerar trots det en gemensam grund och en metodik för att gå vidare. Överenskommelsen har fördelen att den ska förverkligas . Man konstaterar också att arbetet för att bekämpa hotet om klimatförändringar går vidare. Sist men inte minst vill jag säga att man inte bygger världen genom att säga nej. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande nr 10. 95 Statsrådet (): En bra kompromiss och en bra lagtext är som en god mening eller ett stycke bra musik. Det funkar, och det gör skillnad. Orden kommer från den amerikanska presidenten . EU-ordförandeskap gjorde skillnad. Vi lyckades få till stånd kompromisser som tidigare ordförandeskap hade misslyckats med. Vi lyckades få ihop Lissabonfördraget. Vi lyckades få ihop den europeiska unionen i av ekonomisk kris som vi sällan skådat. För oss i alliansregeringen är det oerhört viktigt att betona att ska tillhöra och tillhör EU:s kärna. Det är bara ett trovärdigt regeringsalternativ i EU-frågor som kan göra anspråk på detta. Regeringens mål var därför att EU-ordförandeskapet skulle vara effektivt, öppet och resultatinriktat. Det skulle vara ett ordförandeskap i hela intressen. Vi skulle driva både EU:s gemensamma sakfrågor och de svenska prioriterade frågorna framåt. befann vi oss mitt i den finansiella krisen. Banker hade gått omkull, världshandeln rasade och tillväxten med den. kom det nya rapporter om ökad global uppvärmning. EU hade ingen gemensam position vad gäller klimatet. Det var bara kvar till FN:s stora klimattoppmöte i . I alliansregeringen är vi övertygade om att det inte går att stänga in sig i den här riksdagskammaren och besluta om nationella lösningar för klimatet och krisen. Både klimatet och krisen kräver samarbete och gränsöverskridande lösningar eftersom varken avgaser, utsläpp eller föroreningar skyr några nationsgränser. Just krisen och klimatet, som var två av alliansregeringens huvudpunkter, är gränsöverskridande problem som svenska folket allra mest vill att en regering ska syssla med och att EU ska ta ansvar för. För regeringen var dessa frågor de viktigaste under ordförandeskapet. Vi skulle möta den ekonomiska krisen samordnat och ta ett större ansvar för det globala klimathotet. Stockholmsprogrammet för ett tryggare och öppnare och Östersjöstrategin var två andra viktiga frågor. Dessutom skulle EU:s roll som global aktör stärkas och utvidgningsprocessen ta ett steg framåt. Men den institutionella dramatiken tog väldigt mycket uppmärksamhet, något som också märktes av i denna kammare. Vi visste att ett nyvalt Europaparlament skulle formeras efter valet och att mandatperioden för den sittande kommissionen skulle löpa ut och en ny kommission utses. Till detta kom förstås den stora dramatiken kring Lissabonfördraget. Det skulle hållas en folkomröstning i , men det var framför allt turerna i som bjöd på mest dramatik. Det var väldigt länge osäkert om fördraget skulle kunna träda i kraft under det svenska ordförandeskapet. Därför krävdes det en oerhört stor flexibilitet och ett kraftfullt agerande för att hantera både de institutionella frågorna och de utmaningar som klimatet och krisen innebar. Jag ska i korthet redogöra för de viktigaste resultaten under just ordförandeskapet. För det första klimatet: Kampen mot klimatförändringar stod allra högst på vår dagordning under hela ordförandeskapet. skulle leda EU vid partsmötet för i . Efter ett mycket intensivt arbete kunde man få ett omfattande mandat för förhandlingarna. Det antogs i . Vid Europeiska rådets möte beslutade EU dessutom att bidra med . Det var de snabbstartspengar som skulle användas för anpassning till klimatförändringarnas effekter och utsläppsbegränsningar i just utvecklingsländer. Vi vet alla att klimattoppmötet i inte gav alls det resultat som vi alla hade hoppats på och som Europeiska unionen strävade intensivt efter för att nå. Stora utsläppsländer som och var inte alls redo att göra de åtaganden om utsläppsminskningar som vi krävde. Men genom själva Köpenhamnsöverenskommelsen lades en grund för att arbeta vidare. Det är den roll som regeringen fortsätter att driva på för. EU ska behålla sin ledande roll i världen i förhandlingar om ett internationellt avtal. Vi ska bygga kloka allianser med både utvecklingsländer och de länder som är de största miljöbovarna i världen. Först då kan vi nå ett avgörande steg inför i . Den andra stora utmaningen kopplad till resultat var förstås krisen. Det svenska EU-ordförandeskapet ägde rum i spåren av den värsta ekonomiska krisen i . Det blev en mycket viktig uppgift att hantera uppföljningen av krisen och lägga grunden för tillväxtarbetet ni vet alla EU 2020-arbetet. Det här arbetet riktades in på att utforma strategier för avveckling av genomförda stödåtgärder när tiden skulle vara mogen och att enas om att förbättra stabiliteten i och tillsynen över det finansiella systemet. Den nya tillsynsstrukturen innebär en förbättrad övervakning av EU:s finansiella sektor som gör det lättare att upptäcka risker . Flera diskussioner om EU:s nya strategi för tillväxt och sysselsättning, EU 2020, hölls på ministernivå under det svenska ordförandeskapet. Den tredje aspekt jag vill lyfta upp är kriminaliteten. Det svenska ordförandeskapet tog fram ett nytt program på det rättsliga och inrikes området för perioden 20102014. Det programmet som kom att kallas för Stockholmsprogrammet antogs av . En viktig utgångspunkt i det svenska ordförandeskapet var att än tydligare fokusera på den enskilde EU-medborgarens rättigheter. Enligt regeringens uppfattning är Stockholmsprogrammet ett steg i rätt riktning på den fronten. Därför är det viktigt att vi alla tänker på hur man kan följa upp med konkreta åtgärder för att bygga ett säkert där den enskildes mänskliga rättigheter respekteras och där frågor om integritet får större genomslag. Det fjärde fält jag vill lyfta är Östersjöstrategin. för antogs i Europeiska rådets möte . Den strategin är ett resultat av ett målmedvetet arbete före och under det svenska ordförandeskapet. Den utgår från fyra utmaningar om framtid: miljömässigt hållbar region, en region i tillväxt, en tillgänglig och attraktiv region samt en trygg och säker region. Det svenska initiativet har redan följts av en Donaustrategi som ska bli en makroregional strategi som bland annat nämnde tidigare under diskussionen. För det femte handlar det om EU som global aktör kopplat till utvidgning. Ordförandeskapet ville stärka EU som en global aktör med en tydlig agenda för fred, utveckling, mänskliga rättigheter och demokrati. EU:s förmåga att agera vid internationella kriser skulle utvecklas och samarbetet med viktiga partner därmed stärkas. Det handlade också om fortsatta framsteg i den utvidgningsprocess som pågår inom EU just . Det var mål som uppnåddes. Samarbetet med EU:s närområde utvecklades, särskilt det vi kallar för det östliga partnerskapet. Under själva ordförandeskapet hölls toppmöten med , , , , , och . Mötena innebar flera konkreta steg med fördjupat samarbete med dessa länder. Under det svenska ordförandeskapet lade man också grunden till det vi kallar den europeiska utrikestjänsten, . Den kommer att skapa bättre förutsättningar för att genomföra en effektiv och samstämmig utrikespolitik. Vi vet hur tydliga och klara och EU kan vara när det gäller att exempelvis tala med gemensam röst i frågor som att avskaffa dödsstraffet globalt. Ytterligare ett fält som jag vill lyfta är de institutionella frågorna. Trots det osäkra läge som fanns krävdes ett omfattande arbete av ordförandeskapet för att förbereda ikraftträdandet av Lissabonfördraget. röstade irländarna ja till fördraget, och efter det att hade enats om att ge ett förtydligande angående tillämpningen av stadgarna om de grundläggande rättigheterna skrev landets president till slut under den tjeckiska ratifikationen av Lissabonfördraget. På skulle de beslut som krävdes förberedas för att få det att träda i kraft. Det lyckades vid ett extra möte med stats- och regeringscheferna . Då utsågs till ordförande i och till hög representant för utrikes- och säkerhetspolitik. Lissabonfördraget trädde därmed i kraft , och det är som jag tror kommer att nämnas i historieböckerna tydligt . Att leda EU handlar om att samarbeta. Det handlar om att förstå andra länders behov och politiska förutsättningar. Det handlar om att finna kompromisser som alla kan få stöd för i sina nationella parlament. För att leda EU krävs att man vill vara med i EU. Att leda EU handlar inte om att bara acceptera att Europeiska unionen finns. För att EU ska ledas på ett bra och effektivt sätt krävs att man är med i EU och också vill vara en del av Europeiska unionens kärna. Då får man trovärdighet, tydlighet och inflytande. Jag vill avslutningsvis nämna att vi fyra partier i alliansregeringen är tydliga med att ska vara en del av Europeiska unionens innersta kärna. Det krävs för att man ska kunna lösa den ekonomiska krisen. Det krävs för att man ska kunna lösa klimatfrågorna, och det krävs för att man ska kunna lösa de problem vi har med gränsöverskridande kriminalitet i regionen. 96 () replik: Vi tre oppositionspartier i De rödgröna är överens på en rad punkter om vad vi tycker att borde föra upp på den politiska dagordningen, och kanske också gå lite längre än i de frågor som ministern tog upp. Några av frågorna har vi redan diskuterat här under debattens gång. Jag tänkte ta upp en fråga som handlar om EU som en global aktör, vilket EU-ministern också tog upp i sitt anförande. Det är viktigt att EU när vi kan ha en gemensam röst agerar för en fredligare värld, för att man inte kränker mänskliga rättigheter och för att se till att stötta och hjälpa dem som behöver stödet. Min fråga till EU-ministern en fråga som jag tror att vi alla här i är eniga om gäller situationen i . ockuperar fortfarande landet och hjälper dem inte att få till den folkomröstning som de enligt FN är berättigade till. Situationen för människor i flyktinglägren är väldigt svår. Mänskliga rättigheter kränks på ockuperad mark av marockansk säkerhetspolis och militär. Den frågan togs tyvärr inte upp under det svenska ordförandeskapet en fråga som jag vet att EU-ministern är både väldigt kunnig och engagerad i. Vi ser nu också när det gäller fiskeavtalet att kommissionären och juristerna tyvärr har kommit fram till att det är fullt lagligt enligt folkrätten, vilket man verkligen kan ifrågasätta. Det här är en fråga som inte bara skulle hanteras under det svenska ordförandeskapet, men det var en möjlighet för oss att sätta upp den på den politiska dagordningen, att trycka på fler länder, framför allt och som har en annan åsikt i den här frågan, för att försöka se till att få en enad röst.