prot · GX09137 · 2010-06-15 00:00:00 — Det är en säkerhet inte bara för den anställde utan i högsta grad också för den enskilde liksom för anhöriga och allmänhet att veta att ett sådant lagskydd finns. Enligt lex , som infördes , är alla anställda skyldiga att påtala missförhållanden inom äldrevården och handikappvården, såväl offentligt som privat driven vård. Detta är en mycket viktig lag, men så länge det inte finns full meddelarfrihet och meddelarskydd för personal inom all vård och omsorg finns risken att personal inte vågar använda sig av den. Enligt en granskningsrapport från saknades meddelarskydd för varannan verksamhet av de undersökta vård- och omsorgsverksamheterna. har riktat kritik mot regeringen för att det inte finns samma skydd för alla anställda inom vård och omsorg när det gäller såväl meddelarfrihet som meddelarskydd. Vi delar kritik och anser att regeringen måste lägga fram förslag om en lagändring som innebär att alla som arbetar hos utförare av offentligt finansierad vård ska ha en grundlagsfäst rätt till både meddelarfrihet och meddelarskydd. 50 (): och övriga allianspartier har verkligen genomfört och påbörjat ett stort antal reformer på hälso- och sjukvårdens område. För det första har vi fått en klart förbättrad tillgänglighet och valfrihet genom fritt vårdval, kömiljarden, en skärpt vårdgaranti med mera. För det andra har vi satsat mycket på kunskap och kvalitet genom strategin för god vård, cancerstrategin och psykiatrisatsningarna. Hit hör i högsta grad frågor om patientsäkerhet samt läkemedelsfrågor. För det tredje har vi lyft fram patientens delaktighet, självbestämmande och trygghet. Här ligger , fast vårdkontakt, utökad second opinion och patienthandboken, som exempel. För det fjärde har vi förbättrat uppföljning av resultaten och förbättringsarbetet genom öppna jämförelser, IT-satsningar, kvalitetsregister och ett beslut om att inrätta en myndighet för oberoende granskning. Ersättningssystemen och SBU-utvärdering av metoder är andra satsningar från alliansregeringens sida. Uppriktigt sagt: Alliansregeringen har inte legat på latsidan. Vi kan nu få vård enklare och snabbare när krämporna kommer, och vi har kommit en bra bit på väg för att vården ska bli bättre och säkrare. Vi är dock inte färdiga. Syftet med regeringens patientsäkerhetsproposition är att stärka patientens ställning i vården och få ned antalet skador, oavsett om skadorna beror på bristande rutiner eller på att vårdpersonal begått fel. Mot bakgrund av att ca 100 000 patienter drabbas av en vårdskada som hade gått att undvika och att ca 3 000 patienter avlider till följd av vårdskador är ett intensifierat arbete för en säker vård mycket angeläget för att minska lidande, vilket är det viktigaste, men också för att minska stora kostnader för samhället. Man talar om ca 630 000 extra vårddygn, vilket motsvarar , orsakat av undvikbara vårdskador . Så ska vi självfallet inte ha det. Jag är mycket förvånad att den gamla regeringen inte gjorde mer för att förbättra patientsäkerheten. Vi från allianspartierna prioriterar däremot arbetet för att patienterna ska kunna känna sig säkra och trygga. tillsattes , som lagt ned ett omfattande och förtjänstfullt arbete och involverat många. Efter remissarbete och proposition har vi i socialutskottet tagit över. Vi har anordnat en öppen hearing, och kan vi ta ställning till ett viktigt betänkande för en säkrare vård. En helt ny patientsäkerhetslag kan vara på plats från . Min uppfattning är att det finns ett stort stöd från de allra flesta det visade inte minst den hearing vi ordnade för att dessa åtgärder kommer och att det är en god början för att vi ska uppnå en säkrare vård. Det finns tre viktiga områden i propositionen. För det första får vårdgivaren ett större och tydligare ansvar för att utreda händelser, förebygga vårdskador och se till att personalens kompetens tillgodoser kravet på god vård. En patient som drabbas av en vårdskada ska informeras om händelsen. Vårdgivaren ska presentera åtgärder för att liknande händelser inte ska inträffa igen. Man ska diskutera ersättningsmöjligheter och ge information om patientnämnden med mera. Vårdgivaren ska sammanställa en så kallad patientsäkerhetsberättelse, som beskriver hur patientsäkerhetsarbetet har bedrivits under föregående år. För det andra blir det enklare för patienter att påtala fel och brister. Patientens klagomål ska utredas förutsättningslöst av . Patienten behöver inte själv ha kännedom om vem eller vad som har brustit i behandlingen, utan det räcker att anmäla händelsen som sådan. Vårdgivaren ska också uppmuntra patienter och närstående att delta i patientsäkerhetsarbetet. , , kommer att finnas kvar och ska pröva frågor som anmälts av , och Justitiekanslern. För det tredje reformeras ansvarssystemet. De nuvarande disciplinpåföljderna varning och erinran ersätts av bland annat en utökad möjlighet för att rikta kritik mot såväl vårdgivare som enskild yrkespersonal. Vårdgivare ska framöver kontakta om de har haft legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som kan antas utgöra en risk för patientsäkerheten. kan dessa personer komma undan genom att byta arbetsgivare. Det införs nya grunder för beslut om prövotid eller återkallande av legitimation. Bland annat ska prövotid införas om någon i samband med yrkesutövande har gjort sig skyldig till brott som påverkar förtroendet för den legitimerade. Riskindivider ska i ökad omfattning få en treårig prövotid och till exempel följa en behandlingsplan mot missbruk. Vid allvarliga brott ska legitimationen återkallas. Ett tydligt besked är att besked ska kunna överklagas. Arbetet med att hitta en modell för detta pågår, och målet är att ett beslut om en överklagandemodell ska skapas så att överklagandet kan göras . En annan nyhet är att apotekspersonal ska rapportera till om läkares eller tandläkares förskrivning av beroendeframkallande läkemedel inte sker i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Den nya lagstiftningen skapar förutsättningar för en säker vård. Delaktigheten och hur patienter bemöts är också viktigt. Viktigt är även att regeringen bildar för patientsäkerhet, som består av profession, myndigheter, patienter och vårdverksamheter. SKL har fått särskilda medel för att öka patientens delaktighet. ska ta fram en patienthandbok. : Som med andra nya reformer kommer regeringen och, utgår jag ifrån, socialutskottet att noga följa resultaten av lagstiftningen och göra eventuella justeringar om så befinns nödvändigt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 51 () replik: väljer att enbart fokusera på att berömma sig själv och sin egen regering och bemöter inte den faktiskt ganska kraftfulla kritik som ändå finns mot förslaget. Han kommenterar inte heller de förslag där vi är oense och där vi i oppositionen har reservationer. Därför vill jag ställa frågor om detta. Varför är det inte en viktig fråga med meddelarskydd också i privat driven offentligfinansierad sjukvård? Ser inte Alliansen riskerna med att man som anställd inte vågar berätta? Man har lagstadgat skydd att berätta om fel som begås, men det är viktigt att också det som ännu inte är fel kan berättas, såsom risker och oro man känner. Det skapar en räddhetens kultur, och också i offentligt driven verksamhet vittnar många om att man trots meddelarskydd inte alltid vågar berätta. Detta är ett allvarligt problem. Den frågan valde ni att inte alls behandla i vare sig utredningen, propositionen eller ditt anförande. förordning jag minns inte exakt vad den heter; jag tror att den heter Kvalitetsledning och patientsäkerhetsarbete eller något liknande är i praktiken ett frivilligt valt arbete. Det händer ingenting om man inte följer den. Angående de nationella riktlinjerna har ni inga förslag på hur man ska säkerställa att det blir rätt från början, och du väljer att inte kommentera de förslag som vi har lagt fram. Den frustration, rädsla, ilska och sorg som människor känner när de blivit felbehandlade eller fått en anhörig felbehandlad har varit drivkraften bakom kraftfull kritik från bland annat Hsans generaldirektör. Du väljer att inte alls kommentera den frågan. 52 () replik: Anledningen är att det var väldigt viktigt för mig att redovisa en samlad bild. Det är ett omfattande och viktigt reformarbete som leder till en säkrare vård som är på väg att genomföras, någonting som tidigare regering inte var i närheten av att ens initiera. Man lade inte fram några förslag som kunde ta ställning till. Det är en jättestor skillnad mellan det som har varit och det som presenteras. Sedan kan jag hålla med om att det finns exempel på saker som vi inte har alla svar på från början men som vi borde ha haft på plats i samband med detta beslut. Överklagandefrågan är en sådan, meddelarfriheten en annan. Självklart tycker jag att man ska ha meddelarfrihet. Självklart ska man ha möjlighet att föra fram sina åsikter och värderingar och redovisa dem öppet. Men vi har lyckats presentera detta precis lika lite som och den tidigare regeringen. Ni tillsatte en utredning och kom fram till att ni inte fixade ett konkret förslag. Vi betonar i stället att man ska se till att vid avtal göra tydligt att man ska skriva in att meddelarfrihet ska gälla. Jag vet att det inte har exakt samma styrka. Men kom inte och säg att ni har färdiga lösningar! Ni har utrett detta men kunde inte fixa det. Kom inte och säg att ni har något annat än vallöften som ni inte har något stöd för i praktiska förslag! Visa det konkreta förslaget i så fall! Jag tror inte att ni har något. När det gäller frågor om hur vi säkrar vården har jag redovisat hur mycket som har gjorts när det gäller öppna jämförelser, kvalitetssäkring och oberoende granskning. Den tidigare regeringen var inte i närheten av detta. Här är det ambitionsskillnader av stora mått. 53 () replik: är säker på att hans förslag leder till säkrare vård. Det är precis det som har varit problemet: Beslutsfattare är säkra på att deras beslut kommer att leda till en bättre verklighet, men tyvärr har inte det varit det vi sett på riktigt. Jag tror att man ska vara lite mer ödmjuk. Det är inte alltid så att resultatet blir fullt så gott i verkligheten som man tror när man fattar besluten. Det gäller oavsett partifärg på regeringen. Jag tror att man måste behandla frågan om patientsäkerhet med mycket större seriositet än vad gör. Det är inte så enkelt att om man flyttar ansvaret från till och ändrar en del andra delar i lagstiftningen har vi per automatik en säkrare vård. Vi hoppas båda att det kommer att bidra till det, men jag är säker på att det också kommer att krävas andra insatser. När det gäller meddelarskyddet och meddelarfriheten för personalen var det så att den socialdemokratiska regeringen tog fram ett förslag som mötte skarp kritik från remissinstanserna. Därför förberedde vi en ny utredning för att kunna ta fram ett nytt förslag. Men din regering jag har haft interpellationsdebatter här i kammaren med justitieminister har gett beskedet att det inte blir någon ny utredning. Ni är inte intresserade av att ta i den frågan. Också frågan om att skriva in det i avtalen har vi debatterat här i kammaren. Vi föreslog att man skulle skriva in i lagen om valfrihet att man alltid ska kräva meddelarskydd och meddelarfrihet i de avtal man sluter med privata vårdgivare. Ni röstade ned det förslaget. Min talartid är snart ute, och jag vill använda mina sista sekunder till att sänka tonläget lite och tacka och mina andra meddebattörer i socialutskottet för den gångna mandatperioden. 54 () replik: När det är fråga om att vara säker på att få säker vård: Vi ger förutsättningar för säker vård, men det förutsätter också att det sker ett fortsatt arbete och framför allt att vårdgivaren, som ges ett tydligt ansvar, tar det ansvaret oavsett om det är en offentlig eller privat vårdgivare. Lagen gäller i samtliga lägen. Vårdgivaren har ansvar, och vi gör det tydligt. Vi tydliggör att patienten har ett ställe att vända sig till och på det sättet har möjligheter att få tydlighet. Inte allt är på plats. Det krävs uppföljning och utvärdering. Vi ska, hoppas jag, också kunna driva igenom överklagandefrågan, som är viktig. När det gäller meddelarfriheten blir det upprepningar. Ni åstadkom inget resultat där. I opposition löser ni allting, men vi vet att det finns juridiska problem med att skriva in det i ett riksdagsbeslut. Däremot är det helt upp till den som lägger ut en verksamhet på entreprenad att se till att man har det med. De flesta privata vårdgivare och vårdföretag jag har pratat med vill ha det med. Jag vet många exempel på att man har sagt till att man vill ha det med om det offentliga inte har tänkt på det. Jag tror att vi är överens om vart vi vill, men har lättare att lösa det i opposition än i majoritet. Jag sänker också röstläget och tackar och kompisarna i utskottet samt personalen på utskottets kansli och kammarkansliet för en jättetrevlig mandatperiod. Jag hoppas på återseende under nästa mandatperiod! (Applåder) (forts.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § (forts.) Patientsäkerhet och tillsyn (forts. SoU22) 55 (): händer i vården kan vara skillnaden mellan liv och död. har var tionde patient på svenska sjukhus en vårdrelaterad sjukdom. Kontrasten till detta kanske är den nollvision som vi har i trafiken eller den ganska stora flygsäkerhet som finns globalt runt om i världen. Självklart tycker vi att det ska vara lika viktigt med säkerheten även inom vården och omsorgen. Därför har alliansregeringen påbörjat en otroligt viktig resa i att förstärka patientsäkerhetsarbetet också på lagstiftningsområdet vad gäller ansvar och systematik för att komma till rätta med men framför allt kunna använda den kunskap som vi redan har, fast på ett bättre sätt. Alliansregeringen tog därför initiativ till en vårdskademätning för att ha siffror och kunna visa på fel, fel som begås i onödan. Flera har talat om de 100 000 vårdskador som uppstår i onödan i svensk hälso- och sjukvård och om de tyvärr ungefär 3 000 dödsfallen därför att vi inte använder den kunskap som vi har undvikbara skador och dödsfall alltså som vi måste komma till rätta med. Målet för patientsäkerhetsarbetet måste självklart vara att jobba mot en nollvision för att minska det mänskliga lidandet men också för att få en nöjdare personal och att frigöra resurser till annan vård. Resan är påbörjad; nu handlar det om att stärka patientsäkerhetsarbetet och använda lagstiftningsinstrumentet för att mer gemensamt jobba med de här frågorna. Det har tagits flera initiativ, både nationellt och internationellt, för detta. Nationellt tänker jag på de fackliga organisationerna, på enskilda landsting och till och med på vårdkliniknivå där man systematiskt jobbat med detta. Men måste vi ha en nationell samling för att jobba med de här frågorna för att öka patientsäkerheten och minska vårdskadorna. Vi måste balansera systemperspektivet i hälso- och sjukvården med det individuella ansvaret. Vi måste se till att vårdgivaren har ett ansvar och att våra tillsynsmyndigheter och andra organisationer jobbar kraftfullt med detta. Det är tre huvudpunkter i den nya lagstiftningen från alliansregeringen som är viktiga att notera. Det ena är ett reformerat ansvarssystem. Vi ska lättare kunna identifiera riskindivider och enklare kunna dra in deras legitimation. Det blir på något sätt ett skarpare ansvarssystem där det individuella ansvaret förtydligas. Den andra huvudpunkten är att det ska vara enklare för den enskilde patienten att kunna påtala fel och brister. Det måste vara en väg in för klagomålen. har på den offentliga utfrågning som haft tydliggjort att man kommer att jobba patientorienterat. Patienten ska inte känna att man behöver gå till någon annan med sin klagan, till exempel polisen. Det här är någonting där utskottet nogsamt kommer att bevaka utvecklingen. Den tredje viktiga huvudpunkten i alliansregeringens lagstiftningsarbete är vårdgivarens ansvar och skyldigheter, att utveckla och utreda säkerhets- och riskarbetet på den enskilda arbetsplatsen, att kontakta patienten, att föra en dialog med patienten och anhöriga och göra en årlig riskanalys och en berättelse om hur arbetet med patientsäkerheten går till. är ett sätt för den enskilde att lättare få tillgång till det som har arbetat fram. hade vi ett rundabordssamtal på för att se hur man praktiskt, läkare, sjuksköterskor och undersköterskor, i vårdens vardag kan jobba med de här frågorna. Det är lätt att stå här och tala om system, men det är i vårdens vardag som det här arbetet ska utformas. Därför stärker vi nu det enskilda arbetet med en nationell samling för patientsäkerhet. Dessutom är vi inte, herr talman, nöjda med detta, utan vi går redan nu vidare från Alliansen med en del lagstiftningsfrågor kring patientsäkerhet. Vi håller skyndsamt på med en utredning för att möjliggöra överklagande av beslut vad gäller klagomålsärenden. Det här har inte den sittande utredningen levererat, och vi vill självklart ta fram möjligheten för enskilda att överklaga ett beslut. Den andra del vi jobbar vidare med och kommer att utreda är de förnyade ansvarsförhållanden vi föreslår vad gäller påföljdssystemen, att det inte bara ska finnas ett treårigt intervall utan fler intervaller , . Dessutom håller vi på att titta på konsekvenserna av detta. Meningen är att vi ska använda det ansvarssystem som vi tar fram för att mer kunna arbeta riskbaserat mot de individer som felar i hälso- och sjukvården. Vårdrelaterade infektioner är ett globalt hot mot patientens säkerhet. Det är helt oacceptabelt. Vården måste bli säkrare, och vi måste minimera riskerna för att människor ska slippa onödigt lidande. På vårdställena ska man jobba med de skadade och minimera risken att samma fel uppstår . Bortsett från eliminering av det stora lidande som vårdskadorna orsakar är arbetet med ökad patientsäkerhet dessutom lönsamt. Hanterar vi skattebetalarnas pengar på ett bättre sätt har vi ytterligare 6 miljarder att använda till patienter om vi använder den kunskap vi har . Det ska vara lättare att göra rätt. Den kunskap som vi har kan göra att vi kan minska vårdskadorna, och vi ska självklart utveckla detta. Den enskilde vårdgivaren har ett otroligt stort ansvar för att med personal och patienter jobba med detta. Det ska vara lättare att göra rätt från början. har bland de bästa medicinska resultaten i världen. Alliansens vision är att vi ska skapa en vård bland de mest säkra i världen. Alla måste ta sitt ansvar, herr talman. Det handlar egentligen om en ny säkerhetskultur inom svensk hälso- och sjukvård. I det vardagliga arbetet gäller det att fundera över: Vad är det jag gör riskbaserat som dessutom blir rätt redan från början? Då underlättar det . Avslutningsvis yrkar jag bifall till propositionen och förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Jag ska ta ett citat , för redan då var orden tydliga: Det främsta kravet på ett sjukhus är att det inte ska åstadkomma de sjuka någon skada. Det skrev sjuksköterskan . Hennes ord är lika giltiga som de var då, så vi har lite grann att jobba på för att förverkliga det. 56 (): Återigen har alliansregeringen lagt fram en proposition som fokuserar på den enskilde, på mig som patient. Det betänkande och den proposition som vi nu behandlar innebär ett stort steg framåt när det gäller att minska risker för patientskador i hälso- och sjukvården. Vi går från ett system där det gällt att hitta syndabockar till att identifiera systemfel, att förebygga upprepningar som vården måste hjälpa dem som råkat illa ut. Den nya lagen kommer att stärka patientens rätt och ge förutsättningar för en säkrare vård. Av kartläggning av vårdskador framgick att det kan röra sig om ca 100 000 patienter som skadas och 3 000 som avlider i den somatiska vården. Vi kan inte blunda för det. Den nya lagen syftar till att åstadkomma stor patientsäkerhet genom att rikta sig både mot enskilda yrkesutövare och mot vårdgivare. Vårdgivarna måste bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete och utreda vad som hänt och hur skadorna kan förebyggas. Till den nya lagstiftningen överförs den anmälningsskyldighet enligt lex om vårdskador som finns i den gamla lagen. ska få vetskap om händelser som medfört eller som hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada, sprida information om dessa och i övrigt vidta åtgärder som anmälningar motiverar för att uppnå hög patientsäkerhet. Patienter och närstående ska informeras om vårdskadan, vilka åtgärder som kommer att vidtas för att en liknande händelse inte ska inträffa igen och vilka möjligheter som finns för att få ersättning för det inträffade. De ska också få information om och patientnämndernas verksamhet. Hur man bemöter patienten och dennes anhöriga är ett mycket viktigt område, där det också finns en hel del att önska. Det är därför glädjande att regeringen är så aktiv inom området genom att bland annat ge medel till SKL och landstingen dels för att stärka patientens delaktighet i patientsäkerhetsarbetet, dels för att arbeta med bemötandefrågor. Lagen innebär vidare att vårdgivarna får ett ansvar för att genomföra en risk- och händelseanalys och därefter har ansvaret för att de åtgärder som analysen kan ge anledning till vidtas i verksamheten. Fokus ska inte primärt riktas mot vem som har gjort vad, utan mot vad som kan göras för att det inträffade inte ska ske igen. Också ska man kunna rikta kritik mot yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som visar oskicklighet i sitt yrke och kan befaras utgöra en fara för patientsäkerheten. Disciplinpåföljderna erinran och varning ersätts med en möjlighet för att tillgripa skyddsåtgärden prövotid. Det innebär att en yrkesutövare kan sättas under skärpt kontroll . Man fastställer också en prövotidsplan som den legitimerade ska följa i syfte att förbättra säkerheten för patienterna och förebygga att det inte går så långt att legitimationen måste dras in. Med den nya lagstiftningen blir det också möjligt att återkalla legitimation och annan behörighet på grund av annan brottslighet som inte har samband med yrkesutövningen men som kan påverka förtroendet för yrkesutövaren. Det finns en fråga som återstår och som utreds. Den har också nämnts tidigare i debatten. Det handlar om möjligheten att överklaga beslut. Det jobbas för fullt med frågan, och det ska komma ett förslag . En viktig nyhet gäller beroendeframkallande läkemedel. Här får nu apotekspersonalen en skyldighet att rapportera till om det kan befaras att en läkare eller tandläkare har förskrivit beroendeframkallande läkemedel och att detta inte står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Det har inte varit möjligt förut på grund av de sekretessbestämmelser som vi har haft. Det har också förhindrat att personer med ett beroende av läkemedel inte har kunnat få den hjälp som de kan ha behövt. kommer att finnas kvar, men får med den nya lagstiftningen helt ändrade uppgifter genom att enskildas klagomål kommer att ställas till . Det som åläggs är att vara behörig att pröva frågor som anmäls av , och Justitiekanslern. Mycket har hänt såväl nationellt som internationellt med patientsäkerhetsarbetet. Med den nya lagen skapas förutsättningar för att ytterligare stärka patientsäkerheten. Men regeringen har tagit andra initiativ, bland annat genom inrättandet av en oberoende granskningsmyndighet och en nationell samling för patientsäkerhet. Sammanfattningsvis, herr talman, kan vi bara konstatera att Alliansen verkligen har förbättrat vården för den enskilde på många olika sätt under den gångna mandatperioden. Allt ska ses som en del i en helhet. Det har blivit enklare att få vård med vårdval och kömiljard. Som kronan på verket kommer en stärkt patientsäkerhet med en bra och säker vård i fokus. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 57 (): Det finns få tillfällen i livet då man är så utlämnad som människa som när man behöver sjukvård.