prot · GX0980 · 2010-03-02 00:00:00 — Hur ska problemen med betaltjänster för äldre, funktionshindrade och företagare lösas? Marknaden klarar inte av att täcka alla behov i alla delar av landet. Ett rimligt förslag är att åter ge lantbrevbärarna uppdraget att sköta betaltjänsterna i gles- och landbygd till dess att man byggt ut bredband, telefoni och betaltjänster. 89 (): Jag tackar ministern för svaret. Det är intressant att se hur numera kan man nog säga att det är en före detta folkrörelse fått en stark övertro på marknadskrafterna. Ministern säger i svaret att regeringen har därför givit i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att främja och stimulera framväxt av marknadsdriven hantering av dagskassor. Egentligen skulle man kort och enkelt kunna säga att det är samma sak som att ge en spåkvinna i uppdrag att titta i kristallkulan och se vad där finns. Marknaden har nämligen inget intresse av glesbygden. Det har man kunnat se på flera områden, herr talman, men ändå ställer i fråga efter fråga samma krav, att det är marknaden som ska tillgodose de behov som finns. Behoven är dock så små att marknaden inte är intresserad av glesbygden över huvud taget. Det gäller även bensinmackarna i glesbygden marknadskrafterna ska tillgodose behovet liksom bredbandsutbyggnaden; det är marknadskrafterna som ska se till att vi har bredband i glesbygden. har kanske kapitulerat. Den enda reform där man slagits för marknadskrafterna gäller hushållsnära tjänster, men inte heller där har marknaden visat mycket intresse för glesbygden, trots att det är den fråga som drivit hårdast. Vad har glesbygden av det? Det är sorgligt att se hur man behandlar människor som bor ute i glesbygden. Det är lika bra, ministern, att säga att vi lägger ned tanken med att hela ska leva, för det är det man ser i interpellationssvaret. Det handlar om att ge i uppdrag att skapa ett marknadsbehov i glesbygden. Jag frågar mig vilka subventioner man i så fall kommer att ge. Man måste ge starka subventioner för att lyckas med det, men man har inte presenterat någonting om att man kommer att ge starka subventioner för att stimulera det här. Företagen hittar inte tillräckligt stort kundunderlag för att vara intresserade av denna marknad. Med en sådan politik är det tyvärr så att en röst på är en röst som man kastar i sjön, åtminstone när det gäller glesbygden. 90 (): har skrivit en mycket viktig interpellation till statsrådet angående betaltjänster i glesbygden. I svaret kan man läsa att det kommer en rapport och att ministern ska ut och orientera sig i frågan. Jag tror att det kommer att krävas att statsrådet också agerar och tar ett initiativ. I min hemkommun finns det också företagare som upplever problem med hanteringen av sina dagskassor. Betalserviceombud, i den mån de fortfarande finns, är inte skyldiga att ta emot dagskassor från företag och organisationer. Avståndet för att lämna dagskassor kan uppgå till i min kommun, och kanske ännu längre i vissa delar av övre . Situationen för småföretagare i glesbygd har blivit ansträngd. Det finns en stor risk för att företag helt slås ut till följd av ökade svårigheter, bland annat gällande möjligheten att hantera dagskassor. Vi riskerar alltså en ännu högre arbetslöshet än den som är aktuell, hur det nu kan vara möjligt. Risken är stor. Med den nuvarande centerstödda moderatregeringens politik leder ökad arbetslöshet bevisligen också till ökat utanförskap. Den nuvarande politiken leder till att glesbygden avfolkas. Statsrådet skriver i sitt svar att det finns ett fortsatt behov av att utveckla och stimulera marknadsdrivna initiativ vad gäller hanteringen av dagskassor. Jag vill att statsrådet från ger exempel på vilka marknadsdrivna initiativ hon tänker sig ska hantera dagskassor från företag och organisationer i glesbygden. Jag vill också höra hur väl intresset för dessa exempel är undersökt. Avslutningsvis, herr talman: ska leva! 91 (): Det märks på debatten och tonläget att valet närmar sig med stormsteg. är saklighet och nyanser ganska långt borta. är det partiretorik i färdigskrivna anföranden som gäller i talarstol, när socialdemokrater på rad dömer ut och säger att vi inte är något landsbygdsparti, att vi har övergett landsbygden och så vidare. Vi kallas för Stureplanscentern och det ena med det andra. Låt mig då påminna om några sakfrågor som den socialdemokratiska regeringen inte förmådde hantera! För att ni skulle kunna få gehör för rovdjurspolitiken måste det till ett centerparti i regeringen som drev igenom den. Då röstade ni för den här i , men ni orkade inte driva igenom den på egen hand. Med strandskyddet var det likadant. Massor av socialdemokratiska kommunalråd välkomnar den reform vi har gjort när det gäller strandskyddet. För att ta ett område från domäner: De enskilda vägarna är själva blodomloppet, som behövs för att landsbygden ska kunna leva. Vi har rejält höjt stödet till de enskilda vägarna, som bestående är över 1 miljard. urholkades det hela och halverades till och med under vissa ministrars tid. Man ska inte ha en övertro på marknadskrafterna, men i vårt parti har vi en stark tro på att de är en viktig drivkraft i samhället. Kan man använda marknadskrafterna i stället för att styra med statliga påbud är det självfallet en bra princip. Vi har ett närliggande exempel: Posten avvecklade ett antal postkontor i och introducerade i stället en modell med post i butik. Jag tror att det rent av var under den tidigare regeringens period. Det hördes många varnande ord om att det skulle bli en katastrof, att landsbygden skulle utarmas och att servicen skulle bli sämre. Hur har det blivit? Jag kan ta ett exempel från mina egna hemtrakter i Forsa socken i . Där har vi nu posten i mitt i byn. Det är öppet än det var när vi hade ett postkontor i byn som höll öppet ett antal timmar då de som jobbade hade svårt att uträtta sina ärenden. Det är ett bra exempel på att det inte var bättre förr, som dristade sig till att säga. Man måste vara öppen för nya lösningar i nya tider. Kan man dessutom använda marknadskrafterna och kommersiella intressen är det väl kanonbra, om man kan få en bättre lösning. Däremot håller jag med om att det alltid måste finnas ett samhälleligt ansvar i grunden för grundläggande infrastruktur: post, tele och annat som är viktigt för att människors vardagsliv ska fungera. Jag är väldigt optimistisk om landsbygdens och glesbygdens framtid. Det är där framtiden ligger! Vi har vind, vi har vattnet, vi har gruvorna, vi har mineralerna och vi har bioenergin, som har oerhört positiva möjligheter att utvecklas gynnsamt . Varför är ni så pessimistiska om möjligheten att använda marknadskrafterna och få en positiv utveckling också på landsbygden genom att låta dem ta ansvar och vara med i utvecklingen av bygden? Med det besked som ger här om att nu i samverkan med de olika aktörerna ska titta på den här frågan och komma med förslag till lösningar är jag övertygad om att vi också på det här området, precis som det blev med post i butik, kan få lösningar som faktiskt fungerar utomordentligt bra i människors vardag. Jag noterar också att väldigt tydligt understryker att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Det är ett löfte som är kassaskåpssäkert, som jag läser det. 92 Statsrådet (): Jag har full respekt för vikten av att alla människor har grundläggande rättigheter till olika slags service. Men låt oss gå tillbaka till den tid då ni själva var involverade och titta på hur efterfrågan på såg ut. Blunda inte för historien! Under ett flertal år förändrades strukturen för . minskade och minskade det ständigt på grund av att efterfrågan på förändrades. Man hittade andra lösningar än . Exempelvis sjönk lantbrevbärarnas transaktionsvolymer med på bara , . Visst har det betydelse, som de ökade satsningarna motsvarande 400 miljoner naturligtvis inte räckte till. Man kunde konstatera att det trots insatser på 400 miljoner var försämrad service, färre kontor, sämre öppettider och dyrare tjänster, vilket i sin tur ledde till att ännu fler valde bort . Ha detta i minnet! Det var inte den servicen som folk applåderade. En förändring inträdde när PTS upphandlade tjänsterna för 15 orter och 73 områden utmed olika lantbrevbärarrutter. Totalt berördes mellan 1 000 och 1 300 hushåll. Jag satt då ned med pensionärsorganisationer och organisationer för äldre av den anledningen att det var viktigt för mig att ha de samtalen och de relationerna. I det sammanhanget var det ingen som applåderade den gamla , utan man pekade på vikten av att hitta andra lösningar. Man arbetade också själva i organisationerna med att hitta nya, trygga och billigare hanteringar av sina egna transaktioner. Det som inte upphandlades var dagskassorna. Den bedömning som gjorde var att det skulle skapas möjligheter för att marknaden här skulle kunna träda fram. Vi ska ha med oss att det kan ha en övergångstid. Det kan ta , som det uppenbarligen gör, eftersom det inte finns någon naturlig verksamhet som tar över. Jag gav både och länsstyrelserna i uppdrag att analysera detta. Länsstyrelsernas rapport pekar på att det finns brister i underlaget. Det är därför som vi nu bereder det underlaget. Jag kommer också att sätta mig med länsstyrelserna för att gå igenom detta, eftersom man pekar på brister. Några av er refererade till föreningars eller företags behov av att kunna lämna in dagskassor. visar på att systemet har satt sig så att klagomål från enskilda personer inte har inkommit . Anledningen är att de använder sig av andra tekniska lösningar för att sköta sina transaktioner. 93 (): Ja, det är val, , gudskelov. Det kanske blir en annan regering, vem vet. Vi får väl se vad som händer . Vi talar om en viktig sak, landsbygden och landsbygdens utveckling. Jag och många fler som bor och är uppväxt på landsbygden har under sett försämringar. Det nedläggningar av mackar, små butiker och skolor, och människor flyttar därifrån. Att man kan ta ut pengar, sköta betalningar och det som man alltid har gjort med lantbrevbäraren är grundläggande saker som är väldigt viktiga för landsbygdens utveckling. Man har haft en lösning. Det är inte säkert att lantbrevbäraren ska ha den här tjänsten överallt. Men där man inte har bredband och Internet utbyggt kan man använda sig av lantbrevbäraren, eftersom alla tycker att det fungerade bra. Ingen är missnöjd med den servicen. I stället får man nu ökad social och ekonomisk utsatthet, som i skriver i sin rapport. Personer som har svårigheter att själva utföra sina betaltjänster känner sig kränkta. De känner sig omyndigförklarade och diskriminerade eller bortglömda. Några som jag talade med i min hembygd sade att de kände sig dumma, eftersom de inte kunde hantera den nya tjänsten. De satte in pengar på ett vanligt Icakort. Sedan kom de till affären och skulle använda kortet med pinkod, och bara det är en överbryggning. Då kunde de inte betala med Icakortet, eftersom Icaaffären omsatte för lite pengar. De var tvungna att använda ett annat betalkort som var kopplat till banken. De har lärt sig att hantera en ny sak, och så blir det ytterligare en ny sak. Utvecklingen i samhället går med en oerhörd fart. Det är många som inte hänger med. De känner sig utanför. Jag tror inte att ministern själv skulle känna sig så tillfreds med att någon släkting, granne, barn eller barnbarn fick hjälpa en att betala räkningar. Det kan också handla om en företagare som har enkel väg för att lämna sin dagskassa. Det är orimligt. Det håller inte. Glesbygden utarmas ännu mer. Det är inte valpropaganda, utan så är det. var själv inne på att vi delar med oss. Vi har skogen, mycket malm, vatten och allt vad det är som vi delar med oss av till övriga . Alla kan inte bo i . Det är ingen bra utveckling för om alla skulle bo här. Vad du än gör, , när du ska träffa representanter för , länsstyrelserna och , är förslaget att lantbrevbäraren kan få tillbaka uppdraget på de ställen där annan service inte fungerar bra. 94 (): Jag tror ingen av oss och åtminstone inte jag har något partiprogram där det står vad vi ska säga. Vi talar faktiskt alla vi tre socialdemokrater som är här från hjärtat. Varför talar jag om övertro på marknadskrafterna? Vi ser ju i rapporterna att det inte fungerar. Jag har aldrig bott ute på landsbygden och har aldrig haft de problemen, om man ska kalla det så. Men jag har sett hur det är på en del landsbygder där marknaden får bestämma och där det inte finns något statligt stöd. Jag har sett det på och även i när jag åkte igenom och . Där såg man att marknaden reglerade hur det såg ut. Det var väldigt tomt. När människor inte får de grundläggande tjänsterna flyttar de därifrån. Jag tycker om idén att hela ska leva. Jag hoppas att vi kan förverkliga det också och inte bara ha det som ett uttryck. Det känns orimligt att man investerar så många hundratals miljoner i till exempel hushållsnära tjänster som inte landsbygdsbor använder. Här handlar det om att människor ska kunna ha fungerande företag, köpa mat och kunna ha pengar. Då vill man inte investera någonting. 95 (): Risken för rån ökar givetvis när företag och organisationer i glesbygd tvingas ha sina pengar kvar på sitt företag eller sitt kansli. Ännu värre är det om man förvarar pengarna i sitt hem. Jag skulle vilja höra statsrådets uppfattning om riskerna för ökat antal rån om inte företagshanteringen av dagskassor i glesbygder fungerar. Begreppet kassaskåpssäkert tror jag inte så mycket på i det här fallet. Statsrådet säger i sitt interpellationssvar att hon avser att orientera sig om myndigheternas arbete och hitta nya tekniska lösningar inte minst för äldre och funktionshindrade när det gäller möjligheter till betaltjänster. Jag skulle vilja höra när statsrådet tror att orienteringen är slutförd och vi har en fungerande betaltjänst och penninghantering i glesbygden. När är arbetet klart så att vi ser hur det fungerar? Jag noterar att jag inte fick svar på den fråga som jag inledningsvis ställde. Jag kan ta den igen, eftersom jag har på mig. Jag vill att statsrådet ger exempel på vilka marknadsdrivna initiativ hon tänker sig ska hantera dagskassor från företag och organisationer i glesbygd. Jag vill också höra hur väl intresset hos dessa exempel är undersökt. Jag tänker givetvis på orter med 500 invånare. Hur ser intresset ut? 96 (): Jag tycker att det i grunden är sympatiskt, välkommet och respektabelt att ett antal socialdemokrater här i kammaren engagerar sig i landsbygdsfrågor. Det kommer säkert från hjärtat, som ni säger här, och det är ett starkt engagemang. Det är väl också därför och Socialdemokraterna i flera kommuner ute i Landsortssverige kan samarbeta. , som kommer ifrån, är en. kommun är en annan. Vi är jordnära och pragmatiska och vill ha goda lösningar även för landsbygdens folk. Men jag är inte säker på att det är som säger att det var bättre förr och att man ska återgå till det. Vill ni ha tillbaka gamla också, som på nåder delar ut mobiltelefoner? Eller tycker ni att det är bra med mångfald på telemarknaden? Tycker ni att vi ska förbjuda på postområdet? Hur långt ska man driva det-var-bättre-förr-teorin, ? Du har ju ett inlägg kvar. Rent principiellt är det enkelt att se att vi har ett bekymmer i samhället med äldre människor som inte så lätt som vi som är åtminstone medelålders kan ställa om till det digitala samhället med betalkort, datorer, pinkoder och allt vad det är vi ska hålla reda på. Jag hade själv en far som under sina sista år hade svårt med det där. Men att använda inbetalningskort och gå till posten och betala bara för att få betala räkningen är inte den optimala lösningen. Därför måste man enligt min mening vara öppen för nya modeller. Jag tog exemplet post i butik, som jag själv tycker har blivit utomordentligt bra. hemma i Forsa kan nu serva på helt andra tider än vad Posten gjorde tidigare. Men visst måste vi vara uppmärksamma på att det inte blir besvärligheter och nackdelar framför allt för den stora grupp pensionärer som inte har så lätt att ställa om till nya rutiner. Jag litar på att beskedet från statsrådet här om att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser och att det ska vara kassaskåpssäkert också framöver. 97 Statsrådet (): Jag måste ställa frågan tillbaka till . Han pratar om att återgå till det gamla därför att det inte var någon som var missnöjd. Men vad var det som hände ? Varför försvann då nästan hälften? av transaktionerna försvann. Vad är det svaret på? Det kanske inte är svaret på att man är missnöjd med brevbäraren. Men man är missnöjd med kostnaderna kostnader för en service som man inte var beredd att betala för. Det var sämre öppettider och sämre service. Även om staten lade in 400 miljoner räckte inte resurserna. Man valde alltså bort detta. Det måste väl ändå vara en viss signal om att något behövde göras? Människor på landsbygden valde bort detta. Sätt inte landsbygden i ett perspektiv så att det ser ut som den inte finns med i en modern transaktionssituation! Jag är oerhört medveten om att det finns äldre människor, även i storstäderna, som har andra vanor. De är inte vana vid att jobba med vare sig pinkod eller kort. Jag har full respekt för detta. Det är därför det också finns en upphandling kopplad till just äldre och funktionshindrade. Det är en upphandling som staten betalar på 15 orter och 73 områden som är just jämte lantbrevbärarna. Ursäkta, men minns jag inte vem det var som pekade på att man i någon av Icabutikerna inte kunde använda kortet. Det tycker jag är en jätteviktig signal. Om man är med i en upphandling ska detta fungera; man ska kunna hantera det på plats. Det tycker jag i och för sig är anmärkningsvärt. Jag tar med det i sammanhanget även om det kanske delvis har uppmärksammats tidigare. Det finns en decentraliserad marknad som heter bank runt omkring i . Det är en part i detta, och en viktig marknadsaktör som är viktig för att hitta system som ytterligare kan utvecklas för att möta nya kunder. Det är till exempel en marknadsaktör som jag efterlyser i sammanhanget. Jag kommer tillbaka till det som framför allt har uppmärksammat, nämligen kontantuttagen och dagskassehanteringen. Det är det som har identifierat för företag, och det är det som vi kommer att fortsätta med. Det är inte till fyllest när det gäller att möta företagens behov runt omkring i landet. Även om pekar på att rapporten inte är till fyllest arbetar vi med den och kommer att fortsätta genom att vi på plats för ett fördjupat resonemang med om detta. 98 (): Jag får sista ordet, . Allt var naturligtvis inte bättre förr inte allt. Men man ska inte förlita sig helt och hållet på marknaden. Nuvarande regering har en tendens att tycka att det är marknaden som ska sköta det mesta. Minister nämner marknaden på fyra ställen i sitt svar. Det är marknadsaktörer, marknadsdrivna initiativ, marknadsdriven hantering, samverkan med marknaden och så vidare. Jag vet inte hur det ser ut där minister kommer ifrån och på östra sidan av . På den västra sidan är det mer turister, och där fixar man kanske hellre det här. Om nu marknaden var så fantastisk varför har vi då inte fler teleoperatörer ute i landsbygden? I är det som fungerar. De flesta har Teliaabonnemang, för något annat går inte att ringa med. Det finns ingen täckning. Varför har vi inte fler om man nu tycker att det är så lukrativt? Posten är också ett exempel. Varför har vi inte eller vad de privata som delar ut breven här nu kallas? Vi har Posten som åker runt i landsbygden, och det beror naturligtvis på att det inte är intressant för någon annan. Det är för lite pengar att hämta där. Visst hade man en kostnad. Det var säkert dyrt att använda lantbrevbärarna. Men många känner sig lite bortglömda. har gett ett svar i utredningen om att detta innebär en ökad risk för att självförtroendet sjunker, vilket kan leda till ett tidigare behov än annars av samhällets stöd i form av vård och omsorg. Brevbäraren fungerar ju även lite socialt lite som byns vaktmästare. Han hade koll på dem som bodde i byn, han såg hur de mådde och så vidare. Det var också en fördel. När ministern träffar och skicka med dem att de ska titta över hur man kan använda lantbrevbärarna! Man kan bygga ut den tjänsten. Man behöver inte lägga ned den, utan man kan bygga vidare på den. 99 Statsrådet (): Jag tackar för interpellationen. Jag kommer tillbaka till av anledningen att jag inte litar fullt och fast på att marknaden sköter servicen längst ut i våra ytterområden. Av den anledningen har vi gjort en upphandling. Så förringa inte detta! Det är därför vi har skapat förutsättningar för utökad service på ett antal orter till ett antal hushåll. Anledningen är att det är en sådan bedömning som har gjorts tillsammans med det tidigare just för att hitta rätt geografiska områden för att ringa in var någonstans staten ska träda in. Inte desto mindre är den samlade debatten viktig med anledning av att jag tror att vi har möjligheter att skapa ytterligare utveckling på landsbygden genom att göra och vidta rätt åtgärder. Det är därför vi samlat vidtar så många åtgärder för landsbygdsutveckling. Vi har tilltron till att det finns människor, också inom så kallad marknad, som är engagerade i att utveckla service. har uppmärksammat ett antal problem. Det är det vi nu går vidare med. Den här debatten har varit en del i underlaget för att kunna gå vidare och hamna rätt när det gäller att utveckla ännu bättre service även för företagen på landsbygden. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:113 till näringsutskottet /10:118 till socialutskottet Skrivelse 2009/10:103 till Redogörelser /10:RS2 till /10:RRS10 till finansutskottet Motioner 2009/10:C9 och C10 till civilutskottet /10:So2 till socialutskottet EU-dokument KOM(2010)66 till miljö- och jordbruksutskottet 13 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2009/10:UFöU3 betänkande 2009/10:NU4 betänkande 2009/10:TU13 betänkanden /10:KU26, KU27, KU30 och KU31 betänkanden /10:FiU25 och FiU13 betänkande 2009/10:UU11 betänkanden /10:UbU7UbU9 och UbU12 Anmäldes och bordlades Proposition 2009/10:116 Värdigt liv i äldreomsorgen Framställningar 2009/10:RRS20 styrelses framställning om statens garantier 2009/10:RRS21 styrelses framställning om Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott 2009/10:RRS23 styrelses framställning om tillsyn över överförmyndarna Redogörelser /10:RRS18 styrelses redogörelse om länsplanerna för regional transportinfrastruktur 2009/10:RRS19 styrelses redogörelse om internationell skattekontroll 2009/10:RRS22 styrelses redogörelse om studenters anställningsbarhet betänkande 2009/10:AU5 Åtgärder med anledning av Lavaldomen och andra arbetsrättsliga frågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /10:MJU20 Otillåtna avfallstransporter och manipulerade avgasreningssystem 2009/10:MJU12 Djurskydd betänkanden /10:KrU8 Vissa kulturmiljöfrågor 2009/10:KrU9 Idrotts- och spelfrågor betänkande 2009/10:UbU11 Vuxenutbildning 15 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2009/10:270 Öresundsintegrationen av () till statsrådet () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:588 Ersättningen till borgerlig vigselförrättare av () till justitieminister () 2009/10:589 Studenters boende i av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:530 Skattestrukturen i näringslivet av () till finansminister ()