prot · GY0934 · 2010-12-14 00:00:00 — 1 § Val av chefsjustitieombudsman Företogs val av chefsjustitieombudsman. 1 (MP): Vi har att ta ställning i val av ny chefs-JO. Jag tänkte säga några ord om det, eftersom det ankommer på att välja justitieombudsmän. De kallas ju också ombudsmän. Det är precis riksdag valde den första JO. Det skedde efter det att man hade beslutat om att införa en särskild ombudsman för . Det var regeringsform, där granskningen delades upp i två delar. gavs ansvar för att granska regeringen och statsråden, medan gavs ansvar för att granska myndigheterna. Denna uppdelning finns fortfarande kvar, även i den nya grundlagen som kommer att fungera . Vi har en institution som har fungerat ganska väl . Det var inte den första ombudsmannen som valdes i världen, utan den första valdes utifrån att konungen var utomlands och därför inrättade en ombudsman, det som sedermera blev JK. Men det här var den första ombudsmannen för . En liknande institution har med tiden kommit att bli vanlig i många länder. finns det justitieombudsmän eller liknande funktioner i ungefär 140 länder i världen. De svenska justitieombudsmännen har därför ett visst ansvar och uppdrag. Det finns ett stort intresse från många länder för att av de svenska justitieombudsmännen få reda på hur man jobbar i och delges de erfarenheter som har nåtts här. Jag vill passa på att säga att nuvarande chefs-JO, , har skött sitt uppdrag med den äran. Han har arbetat mycket intensivt också med det internationella uppdraget. Annars består det i huvudsak av administrativt arbete, eftersom varje JO är självständig i sitt arbete med de enskilda frågor som kommer till JO från medborgare på olika håll. Vi från har diskuterat frågan, när nu har beslutat sig för att avgå, och föreslår som ny chefs-JO . Hon har lång erfarenhet och är mycket respekterad som JO. Vi är eniga om att hon skulle bli en bra och stark chefs-JO som kan föra vidare respekten för ämbetet. Det är därför vårt förslag. Från hade följande skrivelse inkommit: Till Chefsjustitieombudsman har avsagt sig sitt uppdrag. Med anledning härav har berett frågan om val av en ny chefsjustitieombudsman. föreslår enhälligt att för tiden fr.o.m. till chefsjustitieombudsman väljer justitieombudsmannen . hade enhälligt föreslagit att justitieombudsmannen skulle väljas till chefsjustitieombudsman . Kammaren biföll förslag och valde därmed för tiden till chefsjustitieombudsman 2 § Val av ställföreträdande justitieombudsman Från hade följande skrivelse inkommit: Till har berett frågan om val av ställföreträdande justitieombudsman. föreslår enhälligt att fr.o.m. till ställföreträdande ombudsman omväljer . hade enhälligt föreslagit omval av ställföreträdande justitieombudsmannen . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed till 3 § Utseende av riksrevisor med administrativt ansvar Från hade följande skrivelse inkommit: Till har enhälligt beslutat föreslå att till riksrevisor med administrativt ansvar utse riksrevisor fr.o.m. . hade enhälligt föreslagit att skulle utse riksrevisor till riksrevisor med administrativt ansvar . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed till riksrevisor med administrativt ansvar , riksrevisor 4 § Val av till till ombudsmän och riksrevisorerna Från hade följande skrivelse inkommit: Till till ombudsmän och riksrevisorerna består enligt 8 kap. 5 § riksdagsordningen av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. Val av ledamöter i nämnden bereds av (tilläggsbestämmelse 8.5.1). föreslår enhälligt att för tiden till dess nytt val har ägt rum till ordförande i till ombudsmän och riksrevisorerna omväljer f.d. koncernchefen och till ledamöter omväljer f.d. generaldirektören och direktören . hade enhälligt föreslagit att för tiden till dess nytt val ägt rum skulle omvälja f.d. koncernchefen till ordförande i till ombudsmän och riksrevisorerna samt f.d. generaldirektören och direktören till ledamöter i till ombudsmän och riksrevisorerna. Kammaren biföll förslag och utsåg därmed till dess nytt val ägt rum till ordförande i till ombudsmän och riksrevisorerna , f.d. koncernchef ledamöter i till ombudsmän och riksrevisorerna , f.d. generaldirektör , direktör Från hade följande skrivelse inkommit: Till består enligt 8 kap. 4 § riksdagsordningen av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. Val av ledamöter bereds av (tilläggsbestämmelse 8.4.1) föreslår enhälligt att för tiden till dess nytt val har ägt rum till ordförande i omväljer f.d. kanslichefen och till ledamöter omväljer f.d. hovrättspresidenten och hovrättspresidenten . hade enhälligt föreslagit att för tiden till dess nytt val ägt rum skulle omvälja f.d. kanslichefen till ordförande i och f.d. hovrättspresidenten och hovrättspresidenten till ledamöter i . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed tilldess nytt val ägt rum till ordförande i , f.d. kanslichef ledamöter i , f.d. hovrättspresident , hovrättspresident 6 § Val av ledamöter i parlamentariska råd Företogs val av åtta ledamöter i parlamentariska råd. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av åtta ledamöter i parlamentariska råd. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till ledamöter i parlamentariska råd för tiden till dess nytt val förrättats under början av nästa valperiod. (S) (M) (MP) (FP) (C) (SD) (V) (KD) 7 § Val av ordförande och vice ordförande i parlamentariska råd Företogs val av ordförande och vice ordförande i parlamentariska råd. Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen utsågs för tiden till dess nytt val förrättats under början av nästa valperiod till ordförande i parlamentariska råd (KD) vice ordförande i parlamentariska råd (S) 8 § Val av ledamöter i Företogs val av två ledamöter i . Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av två ledamöter i . Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer valda till ledamöter i till dess nytt val förrättats under början av nästa valperiod. (S) (M) 9 § Val av personliga ersättare i Företogs val av två personliga ersättare i . Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av två personliga ersättare i . Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer valda till personliga ersättare i till dess nytt val förrättats under början av nästa valperiod. , f.d. riksdagsledamot , f.d. riksdagsledamot 10 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 11 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:100 Till Interpellation 2010/11:100 Kapacitetsbrist på av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är planerade nationella och utrikes resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:101 Till Interpellation 2010/11:101 Matchningsproblematiken på arbetsmarknaden av (S) Interpellationen kommer att besvaras fredag . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2010/11:104 Till Interpellation 2010/11:104 Tågtrafiken av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är planerade nationella och utrikes resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:106 Till Interpellation 2010/11:106 Pendeltågstrafiken i av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är planerade nationella och utrikes resor. (M) Enligt uppdrag 12 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2010)623 till utrikesutskottet KOM(2010)728 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 13 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:CU19 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2010/11:UFöU1 betänkande 2010/11:KU15 betänkanden /11:SkU6 och SkU14 betänkande 2010/11:KrU1 betänkande 2010/11:UbU1 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /11:MJU1 och MJU2 Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2010/11:1 delvis, redog. 2010/11:RRS2 och redog. 2010/11:RRS4). 2 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande under punkt 1, anslagsdelen. Vi står naturligtvis bakom alla de reservationer som vi har anslutit oss till, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 20, som handlar om polisens organisation mot grov organiserad brottslighet, och reservation 24, som handlar om Kriminalvårdens resurser. Bombattentatet i kommer naturligtvis att sätta sin prägel på den här debatten. Vi har än en gång blivit påminda om det öppna samhällets sårbarhet. Det var en djävulskt utstuderad planering, får man säga, att mitt och mitt i julhandeln utlösa en sprängladdning som skulle ha kunnat döda och skada hundratals helt oskyldiga människor män, kvinnor och barn. misslyckades lyckligtvis det här terrordådet, och gärningsmannen själv blev det enda dödsoffret, men det kunde mycket väl ha slutat helt annorlunda. Vi vet fortfarande alldeles för lite för att kunna dra några säkra slutsatser. Vi vet till exempel inte om gärningsmannen var ensam eller om han var en del av ett större nätverk. Var det här ett verk av en ensam vettvilling eller var det en del av en större plan? Men vi vet att det var den här mannen som skickade det varningsmejl som kom till medierna före dådet. Därmed kan vi uttala oss om motivbilden. Han verkar ha drivits av religiösa, fundamentalistiska uppfattningar och ett hat mot Afghanistanpolitik och mot . Det finns ingen anledning att överdriva hotbilderna. Vi ska som politiker akta oss väldigt noga för att piska upp en allmän rädsla hos allmänheten. Men det finns ett hot, och det måste vi vara beredda att ta på allvar. Polisen och Säkerhetspolisen gör nu allt vad man kan för att försöka utreda det här brottet i botten. De förtjänar allt vårt stöd, och de som har uppgifter som kan bidra till att bringa klarhet i fallet måste höra av sig till polisen. Det här är inget tillfälle som ska användas till platt partipolitik. Det behövs tvärtom en politisk samling där vi gemensamt tar ansvar för säkerhet. Det här är första gången som den här typen av terrorangrepp drabbar . Det behöver tyvärr inte vara den sista. Därför måste vi vara vaksamma. Vi måste ge polisen rätt metoder och rätt möjligheter att utreda den här typen av brott men faktiskt också för att förebygga brotten. Vi socialdemokrater är beredda att arbeta konstruktivt tillsammans med regeringen för att ytterligare stärka kampen mot terrorismen och för att öka säkerheten, men det är regeringen som styr riket. Det är regeringen som måste ta initiativ. Till att börja med skulle jag vilja se två sådana initiativ. För det första gäller det Säpos informationsinhämtning. har Säkerhetspolisen inte längre möjligheter att beställa uppgifter från FRA. Man får inte längre inriktat i förväg söka efter viss intressant information för att till exempel kunna följa och kartlägga terroristnätverk. Det är ett stort problem eftersom det hämmar Säpos möjligheter att upptäcka potentiella gärningsmän och förebygga brott. Vi har haft en utredning som redan har pekat på detta, men regeringen har av olika anledningar inte velat gå vidare med förslagen. utreds den här frågan på nytt. Mot den bakgrunden skulle jag vilja uppmana regeringen att lägga fram ett förslag till som åter ger Säkerhetspolisen tillgång till den FRA-spaning som behövs för Säpos kartläggningsarbete. Ett sådant förslag måste naturligtvis förenas med högt ställda krav på integritetsskydd. Den nuvarande ordningen, där av integritetsskäl på något sätt är avskurna från viktig information, är inte tillfredsställande. Det kan rent av vara farligt. Vi har haft de här diskussionerna i utskottet. Jag minns vilken stor diskussion vi hade om buggning och hemlig avlyssning när jag satt i utskottet förra gången, . Jag minns mycket väl hur vi socialdemokrater då drev fram förslaget om hemlig avlyssning eftersom vi visste att det skulle vara betydelsefullt för att kunna nysta upp grov organiserad brottslighet. Jag minns att då var emot det förslaget, men det fanns ändå en blocköverskridande uppgörelse och en blocköverskridande samsyn i de här frågorna. Jag eftersträvar något liknande också när det gäller den här frågeställningen. De som vet förhistorian vet också att vi socialdemokrater har varit kritiska till att man skar av Säkerhetspolisen från de här uppgifterna. vill vi fullfölja den linje som vi hade under den förra mandatperioden. För det andra skulle jag vilja att regeringen snabbar på arbetet med att ge polisen en mer modern organisation. Här har S, V och MP föreslagit en hopslagning av de tre enheter som jobbar mot grov organiserad brottslighet, , och . Det skulle stärka kampen mot den organiserade brottsligheten och även, tror vi, kampen mot terroristbrott. Revirtänkandet kommer att minska och informationsutbytet att bli bättre. är också den frågan, det vill säga hela polisens organisation, lagd i ytterligare en utredning. Det kan kanske komma något bra ut från den, men den här utredningen ska alltså arbeta ända . Det är en . Det är viktigt att vi gör någonting inte bara med anledning av den grova organiserade brottsligheten och hur den utvecklas utan också mot bakgrund av att polisens effektivitet faktiskt ser ut att minska. Vi har 20 000 poliser, ett resultat av den expansion av poliskåren som inleddes av den socialdemokratiska regeringen , men trots det minskar andelen personuppklarade brott år för år. Det beror på att antalet anmälda brott ökar som antalet personuppklarade brott inte ökar i samma utsträckning. Det finns alltså många skäl att se över polisens organisation. Att vi ska behöva vänta till 2012 är därför inte tillfredsställande. Med bombdådet fick återigen en påminnelse om att vi inte är en isolerad ö. Vi må vara ett litet land i norra , men vi lever ändå på sätt och vis mitt i världen. Internationella konflikter berör oss. Vi ska aldrig tro att vi kan gömma oss för dem. En sådan händelse väcker naturligtvis många både mänskliga och politiska frågor. Vad är det som får en ung man, uppväxt i , att spänna på sig ett bombbälte, ta med sig ytterligare två sprängladdningar och ge sig ut i julhandel i syfte att ta både sig själv och så många oskyldiga människor som möjligt in i döden? Vi kommer naturligtvis aldrig att få veta det fullständiga svaret på den frågan, men frågeställningar av den karaktären kommer att uppehålla det offentliga samtalet framöver. Med tanke på gärningsmannens motiv kommer också många politiska frågor att ställas. Vi får kanske en diskussion om tryck- och yttrandefrihetens gränser. framträdde i min hemstad i går under stark polisbevakning. Man kan tycka olika om hans konst. Jag är uppvuxen i nordvästra och har klättrat i den av honom skapade skulpturen . Andra delar av hans konst är jag kanske inte lika imponerad av, om jag säger så. Men det har ingen betydelse. Tryck- och yttrandefriheten måste försvaras när den hotas. Om man inte är beredd att försvara sådant som man inte tycker om då är man inte mycket till demokrat. Med tryck- och yttrandefriheten är det så att också religioner måste tåla granskning. Man måste få driva även med religiösa yttringar. Den dagen vi ger upp försvaret av tryck- och yttrandefriheten är vi på det sluttande planet, på väg mot ett totalitärt samhälle. Somliga kommer att ta tillfället i akt och försöka vidga de etniska och religiösa motsättningarna i vårt land just mot den bakgrund som jag beskrivit. De kommer att vilja exploatera dådet politiskt för att ställa grupp mot grupp. De som gör det ska veta att de då går gärningsmannens ärende, för det var precis det som gärningsmannen ville. Han ville öka konflikterna mellan olika religioner och kulturer. Alla som vill ta ansvar för måste därför vara varsamma med orden så att det vi säger inte bidrar till ökad splittring utan i stället bidrar till ökad sammanhållning mellan alla de grupper av människor som bor i . Jag var tidigare inne på att polisens effektivitet minskar. Det beror inte på resursbrist. Tvärtom ser vi i det budgetbetänkande som ligger på vårt bord att polisen har mer pengar än de gör av med. Polisen hade ett överskott 2009. Prognosen visar på ett överskott på . blir överskottet ännu större, , och 2012 ska överskottet vara över en halv miljard. Polisen går med vinst skulle man kunna säga. Det är en uppenbar felbudgetering, och man undrar varför. Jag tror att regeringspartierna helt enkelt för länge sedan kommit överens om anslagsökningarna för polisen, och sedan bara följer man planen. Även om polisen inte gör av med alla pengar fortsätter man med det man bestämt från början. När kartan inte stämmer med verkligheten fortsätter man att följa kartan. Problemet med det sättet att budgetera är att det går ut över andra verksamheter. Hela rättsväsendet måste fungera, inte bara polisen. Hela rättskedjan måste fungera polis, åklagare, domstolar, kriminalvård. Så är det inte . Medan polisen går med stora överskott och är överbudgeterad har Kriminalvården stora underskott och är underbudgeterad. Underskottet i Kriminalvården väntas bli , 2011 och 2012. Därför får den myndigheten nu lägga ut stora sparbeting, trots att kostymen i flera avseenden redan är för liten. Häktena är ofta överfulla. Vi har ett genomsnitt på 9899 procents, ja nästan 100 procents, beläggning på våra häkten. Så har det varit . Det leder till ett enormt slöseri med skattepengar, för när häktet i är fullt får man köra bovarna till och låsa in dem där. När de sedan ska till för att dömas får man köra dem hela vägen tillbaka. Varje sådan tur, med bilar och vaktpersonal, kostar säkert . Och det blir många sådana förflyttningar. rör det sig, om man ser till det totala antalet transporter, om nästan 300 transporter som skett på grund av överbeläggning på häktena. Det slöseriet med skattepengar har pågått . Det beror helt enkelt på att Kriminalvården inte haft möjlighet att bygga ut häkteskapaciteten. Det är en dålig ekonomisk planering av regeringen, och föreslår man alltså nya, stora besparingar i Kriminalvården, som ju blir följden av de stora underskotten. Om man har dessa stora underskott blir frågan hur man ska kunna finansiera nya häktesplatser. Det går inte ihop. Från S, V och MP säger vi att polisens överskott, det som finns, bör delvis användas till fler civilanställda. Polisen får ofta göra sådant som de civilanställda gjorde tidigare eftersom antalet civilanställda minskat . En del av överskottet bör också kunna användas till att täcka behoven i Kriminalvården så att de slipper göra så stora besparingar. Därför vill vi föra i en förstärkning till Kriminalvården, för att förstärka kvaliteten men också för att underlätta finansieringen av utbyggnaden av häktesplatser. Återigen: Hela rättskedjan måste fungera, annars hamnar vi i något slags amerikansk situation med mängder av poliser men med överfulla häkten och i förlängningen kanske också fängelser. Det skulle i så fall vara en mycket allvarlig utveckling. Det vi föreslår rättar till denna snedsits i rättsväsendet. har ni hört två delar i detta anförande. Den ena delen var en vädjan om att försöka göra upp över blockgränserna om sådant som faktiskt är de stora frågorna just , det vill säga de stora frågorna som rör rikets säkerhet. Den andra delen handlade om en mer politisk diskussion om hur vi ska göra med budgeten, hur man bäst utvecklar rättsväsendet framöver. Så kommer politiken alltid att vara. Somligt kommer vi att träta om, annat ska vi försöka komma överens om. som denna tycker jag att man bör lägga det i just den ordningen först det som vi ska försöka vara överens om, alltså sådant som ytterst rör rikets säkerhet, och därefter de andra budgetfrågorna. Jag ser fram emot, herr talman, både en konstruktiv debatt och konstruktiva diskussioner i utskottet . Den socialdemokratiska gruppen kommer att föra en konstruktiv oppositionspolitik under de år vi har framför oss. I detta anförande instämde , , och (alla S). 3 (C): Som sade i början av sitt anförande var helgens terrordåd chockerande. gick det inte så illa som det hade kunnat gå, och det ska vi vara tacksamma för. Det gäller för oss i att stå upp för vårt öppna och demokratiska samhälle. är inte tiden för att skapa motsättningar. är tiden för att hålla ihop. är inte heller tiden för att vinna politiska poäng, dra förhastade slutsatser eller lägga fram förhastade förslag. Vi måste ha något slags is i magen. Vi vet och måste dra lärdom av att andra länder efter terrordåd tidigare i vissa fall har sprungit i väg och i viss mån glömt bort demokratiska principer och grundläggande fri- och rättigheter. Det får aldrig hända i . Jag övergår till budgetbetänkandet. utlovade inför valet en storsatsning på svenskt rättväsen i allmänhet och på polisen i synnerhet. Vi utlovade att det skulle finnas minst 20 000 poliser i landet. Det är en ökning med över 2 500 poliser . Det lyckades vi med. Vi har mer än 20 000 poliser i . Mandatperioden 20062010 innebar rekordstora satsningar och resursförstärkningar för svenskt rättsväsen. Det gjordes framför allt för polisen men också för Säkerhetspolisen, åklagarna, domstolarna och inte minst Kriminalvården. kommer fokus mer att ligga på att öka effektiviteten än att fortsätta att öka antalet anställda i rättsväsendet. När vi har tillskjutit väldigt mycket av skattebetalarnas pengar har vi också ett ansvar att se till att dessa pengar används så effektivt som möjligt. Det betyder dock inte att vi inte tillskjuter ytterligare pengar. Till exempel får polisen ytterligare , Kriminalvården får och får 2011 och 2012. får ytterligare 2011 och lika mycket 2012. Även , och får ytterligare resurser. I budgetpropositionen prioriterar vi fortsatta krafttag mot brottsligheten. Under den gångna mandatperioden har fler brott utretts och klarats upp. Polisen har också blivit synligare i människors vardag, vilket är viktigt. Enligt den nationella trygghetsundersökningen som genomför känner människor sig tryggare i än vad de gjorde . ser vi i andra undersökningar att förtroendet för rättsväsendet har stärkts. Jag tänkte att jag ganska kortfattat skulle beskriva det som Alliansen prioriterar i budgeten. Först vill jag nämna bekämpning av ungdomsbrottsligheten. Tidiga och tydliga insatser måste sättas in för att vi ska kunna komma till rätta med ungas brottslighet. Här är samarbetet mellan polis och övriga samhället som skolan, och inte minst föräldrarna oerhört viktigt för att vi ska upptäcka att den unge personen är på väg in i en kriminalitet. Åtgärder mot ungas missbruk av alkohol och narkotika är också väsentligt för att nå framgång i detta arbete. Vidare vill vi se en fortsatt kraftsamling mot den grova organiserade brottsligheten. Under den gångna mandatperioden har vi tillsatt det som kallas GOB:arna, det vill säga en samling mellan ett stort antal myndigheter mot grov organiserad brottslighet på åtta platser i landet. Det är polisen, åklagare, , tullen, med flera som samarbetar mot den grova organiserade brottsligheten. måste vi lägga ännu större fokus på att bekämpa den ekonomiska vinningen vid denna typ av brottslighet. Vi vet att det ofta är den drivkraft som driver brottsligheten. Vi prioriterar vidare ett fortsatt aktivt arbete för att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp och våld i nära relationer. En av de viktigaste frågorna som vi ska besluta om är besöksförbudet, eller kontaktförbudet som det framöver ska heta. Det kommer också att kunna kombineras med övervakning, det vill säga fotboja. I budgetpropositionen tas också brottsoffers behov upp särskilt.