prot · GX09109 · 2010-04-23 00:00:00 — Många har jobbat länge och skaffat sig en enorm kunskap. Man har svårt att nyrekrytera bland dem som är nyutbildade, som har nya kunskaper och nya sätt att jobba på. Exempelvis kräver arbetet mot ekonomisk brottslighet ganska mycket, och man ska samarbeta med till exempel polisen. Man har också tvingats dra ned på de IT-satsningar man har påbörjat. Det innebär att man blir mindre effektiv. Hade man fått de engångssummor som IT-satsningarna kräver hade man kanske kunnat öka ambitionerna på granskningsarbetet men framför allt på den service som finansministern lyfter fram och som vi alla tycker är viktig. När generaldirektören var hos oss sade han vidare: Jag var inte medveten om att skulle behöva dra ned med så mycket personal åren 20112014. Jag trodde att de neddragningar som gjorts med ca 800 personer var i princip tillräckliga. Eftersom generaldirektören tidigare var statssekreterare hos finansministern undrar jag: Var finansministern medveten om situation eller har alla på blundat och slagit dövörat till? 30 (): Visst ska vi ha stort förtroende för som besitter en hög kompetens. Det är säkert också som finansministern säger att många vill ha ökade resurser och att man får pröva alla äskanden noggrant. Det har jag viss förståelse för, men den här gången känns det som att försöker varna oss och slå larm. Man säger att man gick in i 2009 med fullt utnyttjad anslagskredit, att man måste minska ambitionerna och att man inte kommer att uppnå sina mål. Jag vet inte om jag har hört så kraftiga uttalanden från förut, i varje fall inte sammantaget. Om myndigheterna ropar vargen kommer år kanske de inte får någon hjälp när vargen verkligen kommer. Det kan vara så. Jag tolkade nog svar på det sättet. Min fråga kvarstår trots att jag kanske till viss del fick svar på den. tror fortfarande att kan leva upp till sina ambitioner och nå de mål som vi kräver att de ska nå. Om det är som säger, hur tror finansministern att det kommer att påverka signalsystemet ut till landets skattebetalare? När det gäller arbetet mot skattefusk har det gjorts en del saker, och jag tänker inte gå in på detaljer, men när kommer det vidare åtgärder? 31 (): Jag vet inte om såg om hur folk blir utnyttjade i svartarbete. Skattefusk äter sig som en kräfta in i hela vårt samhälle. Privatmarknaden på byggsidan här i är förstörd. Vi har många rediga företag som tappar anbud för att de blir utkonkurrerade av dem som fuskar. Det är allvarligt, och det bara växer. I sitt svar skriver när det gäller det verktyg vi har att bekämpa detta med, alltså , att han har infört ett jobbskatteavdrag. Han vägrar dock att förklara sambandet. Vad är det för samband mellan bekämpning av skattefusk och jobbskatteavdrag? Är det en teori, ? Låt oss då höra den. Kan klara sig med 500 färre anställda om man inför ett femte steg i jobbskatteavdraget? Eller hur tänker du, ? Det står ju svart på vitt att det är en effektiv åtgärd. talar också om HUS-avdragen. Precis som jag sade i mitt förra inlägg förekommer det många konstiga saker där. har dock ingen möjlighet till kontroll. Det är ett växande problem. Det är många branscher som vill ha hjälp för att kunna överleva och konkurrera. Ge mer muskler! Men okej, , det kanske är ditt svar och ditt eftermäle: Vi sänkte åtminstone skatten, och det skulle lösa problemen. Återigen, hur går jobbskatteavdrag och möjligheter att bekämpa ekonomisk brottslighet ihop? 32 Finansminister (): Låt oss konstatera att har en svår uppgift som måste skötas effektivt. Även om de flesta svenskar accepterar att vi måste ha en stat och att uppgifter i denna måste skötas anser många medborgare att de pengar de har tjänat ihop är deras egna. Den svåra uppgiften för är att säkra att vi får in skatteintäkterna. I grund och botten är den viktigaste funktionen där den legitimitet som medborgarna upplever att den svenska staten och de svenska välfärdssystemen har. Det är därför jag tror att vi har ett av de mest effektiva skattesystemen i och världen. Man upplever som en väl fungerande myndighet och att pengarna används på ett effektivt sätt. Man kan få in skattepengar på två sätt, genom kontroll och service. Jag tenderar att tro att servicefunktionen är avgörande, att människor känner att de kan ringa till när de undrar hur regelverket ser ut och hur de ska hantera sina skattebetalningar. På flera av de riktigt stora felområdena är det snarare misstag än medvetet skattefusk som ligger bakom. Numerärt handlar det om reseavdrag respektive husförsäljningar. Jag har stor respekt för och inlägg i frågan. Jag vill inte förringa att upplever att de har ett bekymmer med de ekonomiska resurser de har. Det måste noggrant prövas och diskuteras inför den kommande budgetprocessen. Det måste prövas precis som alla andra äskanden. Det är inte självklart att budgetavdelningens PM om äskanden ser exakt likadant ut som beskrivning. Det kan finnas olikheter i beskrivningarna som gör att man noga måste se efter hur det förhåller sig och vilka resurser som ska avsättas. Jag vill också påpeka att resursbehov har både ökat och minskat. Vi har en påtagligt högre användning av elektroniska deklarationer . Det måste rimligtvis leda till lägre kostnader för . En del av de stigande kostnaderna är å andra sidan att man kanske inte fullt ut har haft kostnadskontroll på IT-investeringarna som kanske inte heller fullt ut har gett de resultat som man hoppats på. Avskaffandet av förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten och förändringen av fastighetsskatten har minskat resursbehov. Det är alldeles tveklöst så. har ju lyft fram det stora värde som jobbskatteavdraget har när det gäller att minska skattefusk. Det är ofta skattekilen på enklare tjänster som har spelat stor roll för varför man får en stor svart sektor. När vi minskar tröskeleffekten genom jobbskatteavdrag minskar det naturligtvis riskerna för skattefusk. Det är något som har framhållit som en effektiv åtgärd mot skattefusk. Det som krävs är en kombination av åtgärder. Det är bra och effektiv kontroll, enkla regler som människor känner till och bra service från skattemyndigheten som gör att de allra flesta människor som ingenting annat önskar än att göra rätt för sig när det gäller skatter kan göra det på ett bra och enkelt sätt. Jag tycker att utgångspunkt att det ska vara lätt att göra rätt och svårt att göra fel är en utomordentlig startpunkt för diskussionerna om arbete. 33 (): Jag återvänder till rapporten som vi har fått från den nuvarande generaldirektören. Där räknas klart och tydligt upp vilka problem de förändringar som man har gjort har medfört ekonomiskt. Det är bara att läsa innantill. Den problematiken har man redovisat . Det har till och med stått i propositioner från att detta kommer att kosta för , men att man får ta det inom egen ram. Man har alltså inte lyssnat på när man har tagit upp den här problematiken. Det är naturligtvis det som är bekymret. Jag tror att vi alla är överens om att vi ska ha effektiva myndigheter i . ska vara en av dem. är ett av världens mest effektiva. Det har naturligtvis sina skäl. Man har kunnat jobba framåt. Man har kunnat utveckla verksamheten. Som de själva skriver har man möjlighet att satsa på att utveckla IT-avdelningen så att det går att använda sig betydligt mer av den servicen, det vill säga privatpersoner och företagare kan själva fixa ganska mycket utan att behöva tala med någon person. Den verksamheten har man nu varit tvungen att dra ned på eftersom man inte har några pengar. Det tycker jag är ett stort problem. Då får man ju inte den service som vi pratar om. E-deklarationer är en sak, men det finns så mycket mer. Vi värnar om legitimiteten för det svenska skattesystemet och det kräver att får resurser så att de klarar av att behålla åtminstone den service och det utåtriktade arbete som man har gjort . 34 Finansminister (): Jag tackar för en viktig interpellation i ett oerhört viktigt ärende. är centralt för att vi ska få in våra skatter. Att vi har de minsta underskotten av alla EU-länder och att vi har kunnat amortera kraftigt på vår skuld beror naturligtvis till en del på att vi, till skillnad från många andra europeiska länder, får in våra skatteintäkter i med relativt låga kostnader och relativt små skattefel. Det tycker jag är glädjande. Vi vet också att har en ekonomisk situation som föranleder en del frågor. Det är skälet till att vi bad dem att i sin verksamhetsbeskrivning återkomma med en fördjupad analys. Det är den vi diskuterar . Det är alldeles tydligt att den ger ett antal argument som måste prövas noggrant i budgetprövningen. Ett av skälen till att , till skillnad från många andra länder, har myndigheter som är effektiva är att vi har en noggrann budgetprövning. Det är ett viktigt skäl till att de med de resurser de har utför ett effektivt arbete. Även ska följaktligen prövas noga. Varje argument ska vägas mot att det ofta finns andra argument och synpunkter att ta in. Jag vill gärna understryka hur viktigt det är med signalsystemet och de signaler som vi politiker sänder ut. har en väl fungerande kontrollapparat och en väl fungerande service. Det är viktigt att man kan upprätthålla den. Om vi ger en bild av att inte har resurser eller möjlighet att kontrollera riskerar vi att skicka signalen att det är enkelt att fuska och komma undan. Det är inte den signalen vi ska skicka. Man ska naturligtvis betala sina skatter. Det ska vara enkelt att göra rätt och svårt att göra fel. Jag tackar och de andra deltagarna i denna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:289 om avfallsförbränningsskatt, avfallsdirektiv och materialåtervinning 35 Finansminister (): har frågat mig hur jag ser på avskaffandet av avfallsförbränningsskatten utifrån det nya avfallsdirektivet. Hon har också frågat om jag är redo att genom beskattning motverka förbränning av avfall till förmån för materialåtervinning. Beslut om att avskaffa skatten på avfallsförbränning fattades . Det har visat sig att skatten inte har haft någon effekt på mängden hushållsavfall eller på graden av materialåtervinning. Skatten har inte bidragit till att uppfylla avfallshierarkins målsättning att öka materialåtervinningen framför energiåtervinning. Jag anser därför att ett avskaffande av skatten inte motverkar möjligheterna att uppfylla kraven i ramdirektivet för avfall. Skatt på förbränning av avfall infördes efter förslag av en särskild utredning. Den dåvarande regeringen fann att den föreslagna utformningen av skatten inte skulle fungera i praktiken. Skatten kom därför att utformas delvis annorlunda än vad som föreslagits av utredningen. I den dåvarande regeringens proposition om införandet av skatten angavs att regelverket skulle utvärderas efter införandet. Den nuvarande regeringen tillsatte därför en särskild utredare med uppgift att förutsättningslöst diskutera skatten. Utredningen fann att skatten inte styrde mot de mål som motiverat dess införande och föreslog att skatten skulle slopas utan att ersättas med någon annan skatt eller något annat styrmedel. Regeringen följde utredningens förslag och föreslog att skatten på förbränning av avfall ska avskaffas . har beslutat i enlighet med förslaget. Dagens förutsättningar är likartade dem som gällde vid utvärderingen av skatten. Jag ser därför ingen anledning att återigen utreda frågan om att införa en skatt för att gynna materialåtervinning framför avfallsförbränning. Om det längre fram visar sig finnas behov av en skatt eller ett ekonomiskt styrmedel för att främja materialåtervinning framför andra former av avfallsbehandling får frågan behandlas i det läget. 36 (): har legat långt framme när det gäller att åtgärda miljörelaterade frågor och problem. Avfallet eller kretsloppet är ett sådant exempel. Det är en viktig del i samhällets infrastruktur. Det är av allmänt intresse. Det berör alla. Det handlar också om en samhällsservice som det är oerhört viktigt att vi kan lösa på ett bra sätt. Det handlar också om resursanvändning. När vi antog miljömålen slog vi fast att vi ska lösa de stora miljöproblemen inom en generation. Jag skulle kunna hänvisa till det som finansministern sade i den förra debatten, nämligen att vi har betalat av på vår skuld i finanserna, det vill säga de låneskulder som staten har. Däremot har vi ju mycket kvar att betala av på gamla miljösynder. En av dem är avfallshierarkin eller kretsloppsfrågan. När det gäller avfall och kretslopp är vi en bit på väg. Avfallshierarkin styr och vi måste jobba med de här frågorna. Först och främst ska vi minska vårt användande av så kallat jungfruligt material, som de säger i branschen, det vill säga ta ut nya resurser ur Moder Jord. Därefter ska vi återanvända, sedan återvinna och därefter förbränna. Längst ned finns deponering. När det gäller detta har vi kommit långt, i varje fall på hushållssidan, där läggs på deponi. Finansministern har i sitt svar redogjort för turerna kring avfallsförbränningsskatten, och den är avskaffad. Han hänvisar till den utredning som gjordes innan den togs bort. Man får intrycket att alla tyckte att den inte hade avsedd effekt. Jag tror att det var en förhastad slutsats. Till exempel återvinningsindustrierna menade att man borde förbättra den i stället för att ta bort den för att kunna fortsätta utveckla denna typ av företag. Men har den borgerliga majoriteten beslutat att den ska bort, och där står vi . Av allt hushållsavfall går till förbränning, medan går till materialåtervinning. Jag menar att borttagandet av avfallsförbränningsskatten inte har gynnat en ökning av materialåtervinningen. Dessutom hade jag en liten förhoppning, när man nu bestämt sig för att ta bort skatten, att man i miljömålspropositionen skulle komma med en del skarpa förslag som kompenserar och för frågan om ett bättre uppfyllande av avfallshierarkin och miljömålen framåt. Men icke sade . Enligt propositionen kommer detta mål att avfallsmängden ska minska bara delvis att uppnås medan det i andra delar bedöms som mycket svårt att nå även om ytterligare åtgärder vidtas. Därför undrar jag vilka nya åtgärder man kommer att föreslå. Jag fortsätter att läsa tittar i andra propositioner, kollar på regeringens hemsida etcetera men jag hittar inga nya åtgärder. Man har inga förslag om hur man tänker gå vidare i denna så viktiga fråga. Då blir min fråga till finansministern: det inte varit bättre ur miljösynpunkt att hitta andra åtgärder som har en bättre effekt på uppsatta mål innan man tog bort avfallsförbränningsskatten? 37 Finansminister (): Låt mig välkomna interpellation. Skatter är ett kraftfullt styrinstrument. Lägger man en tung skatt på alkohol, tobak eller arbete har det en effekt på människors beteende. Samma sak gäller naturligtvis på miljöområdet. Därför är det alltid välkommet att vi försöker hitta skatter där de styrande effekterna går i den riktning som vi önskar: koldioxidskatter eller avfallsskatter. Därför välkomnar jag diskussionen utifrån denna utgångspunkt. Det är naturligtvis bra att föra en diskussion om vi skulle kunna utforma en avfallsförbränningsskatt. kom med ett förslag som i praktiken inte gick att genomföra av rent fundamentala skäl. Vi har egentligen inte någon alldeles god koll på vad det är för avfall vi får in. Det enda sättet att ta reda på det är att göra en grundlig plockanalys. Det är kostsamt. Det som är specifikt med skattelagstiftning, som jag tror att man måste ha respekt för, är att den som lämnar uppgifterna gör det under straffansvar. Lämnar man felaktiga uppgifter i skattefrågor begår man en brottslig handling. Det är faktiskt det enda området i den svenska lagstiftningen där det är så. På andra områden när det gäller brottsutredningar är man aldrig skyldig att lämna korrekta uppgifter. Eftersom man då inte kan hantera skatten på det sätt som föreslog valde man att göra en schablonisering av avfallsskatten. Det var på detta sätt den kom att utformas. Schabloniseringen gjorde att den inte hade någon som helst styrande effekt. Den enda effekten var att vi så att säga fick mer transporter mellan kraftvärmeverk kontra andra sådana verk. I grunden finns här ett problem som man inte kan komma ifrån. Så länge vi inte har någon plockanalys och inte kan styra med skatten mellan de olika materialen som återlämnas har vi inte en fungerande modell. Där har det inte hänt någonting. Vi har inte kommit förbi det på något sätt, utan den grundläggande svårigheten föreligger. Givet att vi då har en skyldighet för den skattskyldige på det sätt som den tidigare regeringen erkände hamnade vi i en sits där standardisering var den enda lösningen. Därmed blev avfallsskatten icke-styrande. Jag är övertygad om att det faktum att vi finansierade avfallsskattens avskaffande med en höjning av koldioxidskatten gjorde att det gav en nettomiljövinst. Den ena skatten hade ingen effekt, och det är alldeles tydligt att koldioxidskatten har det. Det har inte heller skett någon förändring på EU-nivå som ändrar dessa förhållanden. Det finns ett förslag från EU som är ute på remiss. Det finns alltså ännu inte vare sig någon rådsbehandling eller arbetsgruppsbehandling av detta som är avslutad. Beslutsläget är i det avseendet exakt detsamma som vi hade efter . Vi har alltså inte funnit något sätt att utforma en effektiv beskattning av avfallsförbränning. Skulle vi hitta ett sådant får frågan naturligtvis prövas på nytt. Jag delar utgångspunkt att en bra och styrande miljöskatt som verkligen styr på ett sådant sätt att vi underlättar materialåtervinning och minskar förbränning och utsläpp är positiv. Men vi är inte i den situationen att vi har ett sådant alternativ. Om man kan hitta ett sådant är jag naturligtvis beredd att förnya diskussionen. Men där är vi inte. 38 (): Jag ska börja med kompensationen för höjningen av koldioxidskatten. Sanningen är att man först sänkte koldioxidskatten för att sedan höja den med samma ettöring så att vi nu har samma koldioxidskatt som vi hade tidigare. Beslutet fattades och trädde i kraft . Det är sanningen kring den frågan. Det är en teknisk lösning som man har valt. Men sanningen är att ingen höjning av koldioxidskatten har skett generellt. Jag är mycket medveten om att skatter ska användas som styrinstrument. Det har varit problematiken när det gäller avfallsförbränningsskatten. Jag har inte hävdat att det var en bra skatt. Men jag tycker ändå att kretsloppsfrågorna när det gäller att kunna sortera, ansluta sig till avfallshierarkin, återanvända och återvinna ska gå före förbränningen. Det tycker jag är viktigt. Förbränningen ökar av hushållsavfall, vilket jag ser som ett problem. Jag vet att inte alla delar min uppfattning. Men jag ser det som ett problem. Vår generation har ändå möjlighet att lämna över till nästa generation utan att ha använt för mycket resurser. Vi kan dela med oss till kommande generationer. Den förra kretsloppspropositionen lades fram och antogs 2003, det vill säga . Det är anmärkningsvärt att den nuvarande regeringen har suttit vid makten , men den har inte lagt fram ett enda förslag när det gäller kretsloppsfrågan eller avfallsfrågan. Jag vet att det inte är en fråga som faller under . Men jag utgår från att ni pratar med varandra och att ni diskuterar denna fråga, till exempel i samband med att avfallsförbränningsskatten togs bort. Det är naturligtvis en komplicerad fråga. Den påverkar alla. Detta är svårt. Hur mycket ska man sortera, vad ska man sortera, hur ska man kontrollera och så vidare? Det är en viktig fråga för att vi ska kunna lämna över ett samhälle som i alla fall har löst de stora miljöfrågorna. Jag hade hoppats att jag skulle få ett bättre svar från finansministern. Hans parti gick för sedan ut med att man nu var de gröna . Då borde man kanske fundera lite grann kring dessa frågor också. Jag kan efter finansministerns inlägg konstatera följande: Miljömålen handlar inte längre om vad naturen tål utan om vad förmår. 39 Finansminister (): Jag har egentligen inga andra utgångspunkter i denna diskussion än vad har. Det som är komplikationen här är att den skatt som vi hade på grund av den schabloniserade utformningen hade som främsta effekt att skattepliktigt hushållsavfall transporterades till kraftvärmeanläggningar, medan icke skattepliktigt avfall kördes till värmeproduktion. Det blev alltså ökade utsläpp på grund av ökade transporter men ingen styreffekt på materialåtervinningen. Detta är svårigheten. Jag vill inte på något sätt antyda att den förra regeringen valde den schabloniserade metoden därför att man inte delade och mina utgångspunkter när det gäller att öka materialåtervinningen. Jag tror helt enkelt att när man vägde detta behov mot den grundläggande svårigheten att en skattelagstiftning med straffrättslig verkan förutsätter att folk ger korrekta uppgifter kunde man inte finna en bra kombination av detta. Att ha en bred plockanalys hade helt enkelt inte fungerat med rimliga kostnader. Vi vet att det finns svårigheter på de här områdena. När vi har viktbaserade hushållsavgifter ser vi att mängden sopor som lämnas in minskar kraftigt, men det förefaller mest bero på att man hanterar soporna i annan ordning lägger dem i hyresfastigheter, dumpar dem eller bränner dem i annan ordning. Det är ingen vinst med det. Vi är ett stort land, och vårt system bygger mer det vet vi som bor på landet på att människor känner förtroende för och har en vilja att följa lagarna än på att det de facto finns en kontroll. Jag delar alltså utgångspunkt. Skulle man hitta ett sätt att utforma en avfallsförbränningsskatt som var effektivt styrande mot avfallshierarkin och förenlig med våra grundläggande rättssäkerhetskrav på en skattelagstiftning vore det naturligtvis en fråga man ska ha beredskap att pröva. Varje skatt som ger oss en skatteintäkt och motverkar ett för samhället oönskat beteende är någonting vi bör pröva och överväga. Vi är inte där . Jag kan bara beklaga att vi inte har hittat en utformning för detta. Experterna i såväl som har ju landat i att den gamla skatten var så långt man kom, och tyvärr hade den inte den styreffekt man önskade. 40 (): Avfallsförbränningsskatten hade ju inte bara till syfte att öka sorteringen utan också att jämställa avfallsförbränning med andra värmeverk och så vidare. Avfallsförbränningsanläggningarna fick då en mindre skatt, precis som de naturligtvis får nu igen. Sedan blir jag lite förvånad, även om man lite raljerande kan uttrycka sig så, när finansministern talar om medborgarnas sorteringsvilja. Jag upplever nog att man försöker och gör så mycket man kan. I alla system, det må handla om skattesystem eller om att sortera sopor, finns det alltid någon som inte vill följa de regler och lagar som gäller. Det kommer vi nog aldrig ifrån, vare sig det gäller avfall eller någonting annat. Jag som har jobbat med dessa frågor i upplever dels att sorteringsviljan är stor, dels att människor blir duktigare och duktigare. Man behöver inte gå längre än till sig själv; det är ingen lätt fråga var man ska lägga olika saker. Men det är framför allt när jag träffar dem som jobbar med den här typen av frågor som jag märker att mycket har hänt . Det kan handla om nystartad verksamhet för att återanvända eller återvinna gamla sopor eller om att ta fram system för att hantera matavfall. Här har det hänt otroligt mycket. Därför menar jag att när man nu väljer att ta bort skatten, vilket jag kan förstå argumentationen för, borde man ha kommit med nya förslag som för frågan framåt. Det har man inte gjort. 41 Finansminister (): Grundproblemet med den gamla avfallsskatten var som sagt att dess effekter inte var de önskade. Det gällde dels att man transporterade skattepliktigt hushållsavfall till kraftvärmeanläggningar, dels att skatten hade en utformning så att hushållens träavfall skattades utan hänsyn till att det i praktiken är ett biobränsle. Detta var två oönskade effekter det tror jag att även erkänner som gjorde att det fanns skäl att ta bort skatten. Jag vill verkligen inte raljera över hushållens sopsortering.