prot · GX0964 · 2010-01-27 00:00:00 — Sedan efterlyses någon form av skälighetsprövning. Det fattas några led i det resonemanget, för skälighetsprövningen framgår ju av reglerna i utsökningsbalken. Sammantaget kan man säga följande: De regler som ger borgenären möjlighet att driva in skulder måste naturligtvis balanseras mot gäldenärernas behov av skydd och rättssäkerhet. All utmätning ska föregås av en bedömning av om åtgärden är försvarlig. Enligt bestämmelserna i utsökningsbalken ska i första hand utmätning ske av sådan egendom som förorsakar minst skada för gäldenären. Kronofogden försöker också i det längsta att undvika att utmäta bostäder. Det är bara om annan utmätningsbar egendom saknas eller om den inte räcker till för att betala skulden som bostadens utmäts. måste således i varje enskilt fall göra en bedömning av om det är försvarligt att utmäta en gäldenärs bostad. Det saknas därför skäl att nu vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandena. I sammanhanget vill jag ändå peka på regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Ett av målen innebär att antalet vräkningar ska minska och att inga barn ska vräkas. Denna strategi och målsättning ligger helt i linje med motionsönskemålen även om den inte har någon direkt bäring på eller något motsatsförhållande till utsökningsbalkens regler. Utskottsmajoriteten är alltså inte beredd att föreslå någon åtgärd från med anledning av de aktuella motionsyrkandena som gäller utmätning av bostäder. Jag går över till frågan om överskuldsättning. Där vill jag särskilt nämna att i regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera de problem som leder till att personer har svårt att komma ur sin skuldsituation och som till följd av detta riskerar att bli så kallade evighetsgäldenärer. Man fick också i uppgift att lämna förslag till åtgärder. Förslaget redovisades genom en skrivelse . Där togs ett antal olika punkter upp som i allt väsentligt motsvarar de motionsyrkanden som finns på detta område. Man föreslog att preskriptionsreglerna för civilrättsliga fordringar ges en liknande utformning som för det allmännas fordringar, det vill säga en absolut preskription. Man föreslog att det i utsökningsbalken skulle införas regler som sätter en bortre gräns för hur länge indrivning av skulder vid får ske. Man föreslog också att det i utsökningsbalken införs regler som innebär att frågan om preskription av en fordran kan komma under prövning även om gäldenären inte har gjort invändningar härom, alltså att självmant ska pröva om preskription har inträtt. Man hade också ett förslag om att krediteringsreglerna vid indrivning utformas så att kapital krediteras före ränta och att ett räntetak införs. Det pågår arbete efter ett antal undersökningar, avgivna rapporter och utredningsförslag utöver skrivelse som jag har redogjort för . Man kan under alla förhållanden konstatera att långvarig överskuldsättning skapar sociala problem och utanförskap, vilket i sin tur leder till kostnader för samhället. Det är därför angeläget att lagstiftningen har den samhällsekonomiskt mest effektiva utformningen. Men när man prövar vad som är den mest effektiva utformningen är det viktigt att man väger in de motstående intressen som kan finnas. Jag kan nämna insolvensutredning, vilken inte jag ska redogöra för, utan det kan min utskottskollega göra i stället. Jag kan också nämna en utredning med förslag som kommer från och som gäller utmätning av lön. Allt detta är föremål för beredning inom . Utöver detta har regeringen aviserat en mer allmän översyn av utsökningsbalken. Det finns därför inte någon anledning att föregripa det arbete som pågår genom några åtgärder från sida. Därför bör motionsyrkandena avslås. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 15 () replik: Jag tänkte ta upp frågan om utmätning av bostad. säger att det inte behöver ha med de nya reglerna att göra att antalet utmätningar har ökat. Men vi har fått signaler från själv att det har att göra med de nya reglerna. Man kan också se att det skedde ett rejält skutt uppåt direkt efter att reglerna infördes och att antalet utmätningar har hållit sig på ungefär samma nivå . Sedan är det klart att krisen inte underlättar. Men jag tycker ändå att det är intressant att det är själv som ger denna signal. menar också att det har funnits en regel som innebar att om man genom löneutmätning kunde få in skulden gav man sig inte på de övriga tillgångar som den skuldsatte har, innefattande bostaden. Men den regeln togs bort . Då blev det fritt fram att även ge sig på bostaden. Därför finns det självklart ett samband mellan ett ökat antal utmätningar av bostäder och borttagandet av denna regel. föreslår också själv att man ska se över det som kallas beneficieregeln. Det handlar om både språket i lagen och vad som innefattas i hemmet om man talar om husgeråd. Det är alltså ett gammaldags språk. Men framför allt handlar det om när det inte finns något skydd när det gäller fast egendom, alltså när människor äger sin bostad bostadsrätt eller egnahem. Däremot finns detta skydd när de har en hyresrätt. Det innebär att man inte kan ta ifrån människor en hyresrätt för att de är skuldsatta så länge de betalar sin hyra. Men där föreslår själv ett skydd även för dem som har egnahem och bostadsrätter. Det är många som bor runt om i landet där det inte finns några hyresrätter och som inte har något val. Jag tycker därför att det finns ett problem här. 16 () replik: Jag undrade ett tag vad jag skulle svara på när i sin replik polemiserade mot . Men så var det uppenbarligen inte. När det gäller varför antalet utmätningar har ökat får man titta på hur stor ökningen har varit i förhållande till hur nivån var tidigare. Jag tror inte att man kan säga att det beror på nya regler. Om man har ändrat någon del i regelverket får man väl i brist på andra uppgifter utgå från att det handlar om föreskrifter och att det ligger på den nivån. Som jag sade i mitt anförande har man i propositionen Förenklat utmätningsförfarande pekat på att just detta att man fastnade i löneutmätningar var ett problem när det fanns andra tillgångar som kunde realiseras. Svårigheten är att blunda för ett underlag som omfattar en gäldenärs tillgångar när det finns tillgängligt. Det var också ett av skälen till att man föreslog dessa ändringar som trädde i kraft . Jag kan alltså inte säga att har rätt i sina påståenden, utan oftast när det gäller sådana här saker försöker man måla upp en allmän bild utan att kanske kunna hänföra sig till konkreta fall. Visst kan det finnas konkreta fall där det har blivit en effekt som man kan ha synpunkter på. Men det är inte säkert att det beror på det som påstås här. När det talas om beneficieregeln vet jag att det finns förslag i denna mängd av utredningar och annat som pekar just på att det ska finnas incitament för att kanske öka sina inkomster. När man inte gör det tar kronofogden inte precis allt i en löneutmätning. Båda parter ska tjäna på detta, både borgenär och gäldenär. 17 () replik: Jag ber så mycket om ursäkt för mitt misstag tidigare. Jag menade naturligtvis . Jag blev lite distraherad när jag hörde att också skulle upp och tala. Men jag och är helt överens om det mesta. När det gäller detta med tak över huvudet som det ytterst handlar om tycker jag att det är värre för den enskilde att förlora sin bostad och tak över huvudet än att ha löneutmätning . Visserligen får man kanske leva lite snålt under detta år, men man har i alla fall bostad . Har man familj har den tak över huvudet. När året sedan har gått och skulden förhoppningsvis är betald har man sin bostad kvar. Dilemmat är om man har förlorat sin bostad, och det kan vara för relativt små skulder. I de värsta fallen blir det mycket besvärligt för den enskilde att dessutom vara registrerad i kronofogdens register med den börda som det innebär att söka ny bostad. Man är inte så populär på bostadsmarknaden i den situationen. Risken är att man förlorar stora belopp när lägenheten säljs på exekutiv auktion. Det blir inte samma pris som när man säljer den på egen hand. Det innebär mycket långtgående konsekvenser för dem som drabbas. Därför borde det göras väldigt tydligt att det är mycket mer betungande än löneutmätning att förlora sin bostad. Jag tycker alltså tvärtom, , i det avseendet. Mina uppgifter är inte tagna ur luften, utan själv har gett de här signalerna. Där tycker man att skyddet ska utökas när det gäller bostaden en tak-över-huvudet-garanti även för dem som har bostadsrätt eller egnahem. Vi är helt överens om incitamenten, drivkrafterna, för att ta sig ur skuldsituationen och få lite över efter betalning. Men det har inte lagts fram något förslag om det. Ett sådant förslag efterfrågar vi. 18 () replik: Jag börjar med att säga några ord med anledning av det sade i sin tidigare replik när det gäller beneficieregeln och frågan om hyresrätt. Jag förstår inte riktigt vad det har med detta att göra. I den delen vill jag påpeka att har ett ansvar när någon riskerar att vräkas från en hyresrätt, så det är inte bara så att man får lämna bostaden på grund av obetalda hyror. Det finns möjligheter att rädda situationen. Men en hyresgästs viktigaste förpliktelse är just att betala hyran. Jag vill inte föra in något skuldresonemang här. Trots allt finns det alltid två parter när någon är skuldsatt. Det är klart att man på grund av omständigheter som man inte råder över kan hamna i en väldigt olycklig situation. Kanske tvingas man sälja sitt hus och försäljningen inbringar ett väldigt lågt marknadsvärde, en låg köpeskilling, vid just det tillfälle då huset säljs som man har stora lån och därigenom blir skuldsatt. Kanske blir man också av med jobbet. Jag har full respekt för att människor kan hamna i den typen av situationer. finns det trots allt ett ansvar när det gäller situationer som man i någon mån kan kontrollera, vilket också är viktigt i sammanhanget och något som påpekas från gäldenärssidan. Om människor inte tar ansvar drabbas alla låntagare och alla gäldenärer. Men det finns också andra möjligheter. I anlitas en mäklare när en fastighet ska säljas exekutivt. Det menar man leder till en högre köpeskilling än vid en försäljning på exekutiv auktion som i . Det finns alltså även andra alternativ. 19 () replik: ska jag diskutera med justitieminister . Men det kunde vara intressant att från höra hur företrädarna för regeringen och de borgerliga partierna här i kammaren ser på och på de förslag som den kommit med liksom på de enorma förväntningar som finns på genomförandet av förslag. Det är många som jobbar med de här frågorna. Vi vet att det, naturligtvis, finns stora förväntningar och önskningar framför allt från evighetsgäldenärerna själva när det gäller möjligheterna att lättare få en skuldsanering och att få skuldtiden nedräknad till för att på så sätt smidigare komma ur sina skulder. Vi vet också att även många av dem som i vårt land jobbar med de här frågorna budget- och skuldrådgivare och personal som jobbar med skuldsanering har enormt stora förväntningar. Genom har det kommit bra förslag. som här representerar civilutskottet har naturligtvis stor kunskap på området och ett stort förtroende för att de här förslagen blir genomförda. Tyvärr ser vi att den aviserade propositionen utifrån är vad som kan kallas för en tummetott och knappt det, vilket är mycket beklagligt. Dock vore det intressant att från och er andra som här i företräder regeringen och majoritetens åsikter höra om vad som faktiskt inte sker, om varför förslag inte genomförs. 20 () replik: Jag börjar med att svara i allmänna ordalag. I och för sig är jag väl av uppfattningen att jag inte under några förhållanden kan tillfredsställa med mina svar. Jag ska i alla fall göra ett försök. Vad det handlar om är att finna de samhällsekonomiskt bästa lösningarna. Naturligtvis innefattas ett ganska brett perspektiv när man tittar på de negativa konsekvenser som uppkommer med så kallade evighetsgäldenärer. Detta med att förlora hoppet om och tron på att någonsin kunna leva på ett mer anständigt sätt i sitt liv är naturligtvis ett väldigt hårt slag för människor som oförskyllt drabbas. finns det en motsida här det är vad allting handlar om; det gäller att hitta en balanspunkt. För att kunna komma vidare i de här frågorna har får senare här svara på det avlämnat ett antal konstruktiva förslag om möjligheterna att komma vidare, om att ta sig ur situationer som samhällsekonomiskt är negativa. Sedan finns det olika uppfattningar om var balanspunkten ska ligga. Det är väl egentligen det som diskuteras. Man kan väl säga att det inte handlar om antingen eller, om att den ena eller den andra sidan har rätt, utan om att man hittar fram till en avvägning som är sådan att båda sidor gagnas av den lösning som väljs. Detta är inte alldeles enkelt. Det fordrar ganska mycket arbete inom . Just det arbetet pågår. Precis som säger finns det också många andra viktiga komponenter. Det gäller då skuldrådgivning och information i samband med att kreditavtal ingås. Även en mängd andra saker har stor betydelse. Att det finns en ambition att göra någonting åt de problem vi kan se råder det ingen tvekan om. 21 () replik: När vi ser på riskerna med att egentligen inte något av förslag kommer att genomföras blir det allt tydligare att vi har en moderatledd regering i , att det är inflytande och intressen i regeringen som dominerar. Det handlar om vilka värden som värnas, om de viktiga värden som vi ser och som har belyst och lagt fram förslag om. har här i gett balanspunkten ett ansikte. Det är ganska intressant att vi alltid återkommer till balansen mellan borgenärsintressen och gäldenärsintressen. I finns det ändå en stor förståelse för gäldenärernas situation. Men uppenbarligen är det som genom sina förslag och beslut är avgörande i frågan om att stödja borgenärsintressena i samhället. Mycket tydligt visar man detta. Därför är det både intressant och viktigt att få ställa frågor till en moderat företrädare här i en moderat som naturligtvis står för regeringens majoritetsintressen i landet och i . Mot den bakgrunden tycker jag att det är viktigt att och ger ett svar på varför förslag inte genomförs. I stället bollas här frågan över till utredaren . Uppenbarligen finns det även i regeringen motstridiga intressen beträffande balanspunkten. 22 () replik: Det är klart att det kan finnas olika uppfattningar om balanspunkten också mellan personer i ett och samma parti visst är det så. Det beror på att det handlar om ganska svåra frågor. Men det innebär inte att det på något vis finns väsensskilda uppfattningar. Både och jag kan nog mycket väl föreställa oss hur det är att hamna i en situation som den jag tidigare beskrivit. Jag har full förståelse för att det hela är väldigt olyckligt. Det är klart att jag också tycker att man ska finna någon form av lösning på detta, men jag kan inte därmed säga att inga av förslag ska genomföras. Jag kan inte säga det . Om man försöker politisera detta, vilket ändå gör en viss ansats till, handlar det om att vi förment skulle styras av olika intressen. Jag skulle vilja säga att vi är i varje fall ett av de partier som genom alla år tydligast har sett den enskilda människan. Det gäller inte bara godtycklig behandling från myndigheters sida, utan ett paradnummer det kan jag uppriktigt säga för vårt parti har varit att peka på utsatta människor som står i någon form av relation till . Det finns många andra situationer i livet då man kan hamna i motsvarande situation. Det kan vara att man blir otillbörligt utnyttjad av exempelvis en oseriös kreditgivare. Det kan också handla om att man blir väldigt osjyst behandlad av en privat arbetsgivare. Det finns alltså korrektiv på dessa områden, och det måste det finnas eftersom den enskilda människan är viktig. Om man ska finna den sammantaget bästa lösningen ur samhällsekonomisk synpunkt kan man dock inte förenkla problematiken, och det har och jag också debatterat . Vi har en ambition som jag tror överensstämmer, i alla fall i mångt och mycket. 23 (): Jag vill börja med att citera en tidigare statsminister: Den som är satt i skuld är icke fri. Det är nog så sant. Därför är det pågående arbetet i med propositionen om bättre möjligheter till skuldsanering mycket viktigt, och det är angeläget att en förändring kommer till stånd. Det finns för många människor i som har tappat sin framtidstro på grund av att de inte har någon möjlighet att bli av med sina skulder utan får leva på existensminimum under resten av livet. Ett tungt vägande skäl för en förändring, utöver livskvaliteten, kan vara rättvisan. Jag jämför då med aktiebolag, där man från till en annan kan bli helt skuldfri. Livet går sedan vidare för företagsägaren, som kan starta om på nytt. Konkurs ger nämligen den möjligheten. Det blir rent bord. Det är dock andra förutsättningar för en privatperson eller om man driver enskild firma. Okej, man kan gå i konkurs, men man blir inte av med sina skulder. Däremot finns skuldsanering, men precis som med ackord för företag finns det en skuld kvar att betala. För att det ska vara meningsfullt måste både fordringsägare och betalare se till att det är en lyckad lösning. Regelverket är kanske onödigt hårt , och det kan behövas vissa lättnader, både för att de som är skuldsatta ska kunna få en dräglig tillvaro under sin livstid och för att fler ska få betalt för åtminstone delar av sina fordringar. Däremot vill jag mycket tydligt markera att det inte får bli så enkelt att bli skuldfri att det minskar riskbenägenheten och att folk struntar i att betala sina skulder. Det är också skillnad på dem som inte vill och det finns sådana och dem som inte kan betala. Dessutom är det så som sade, att det finns fordringsägare som vi också har att ta hänsyn till i lagstiftningen. Det är inte kul att bli blåst på pengarna när man har utfört ett arbete eller när man har sålt en vara. Det finns förlorare på den sidan också. En av våra viktigaste uppgifter som politiker är ju att väga olika intressen mot varandra och på så sätt skapa en bra balans i samhället. är det kommunerna som har hand om skuldsaneringen åt enskilda. Som centerpartist tycker jag om att tänka nytt. Det är kanske dags att öppna för privata alternativ. Det är kanske så att många fler skulle våga vända sig till privata företag för att få hjälp med att klara upp sin besvärliga ekonomi. Det finns dessutom en mellangrupp som inte är i behov av gode män och som inte uppfyller kraven på skuldsanering. Med rätt råd och rätt hjälp skulle man dock kunna rädda många och förbättra läget för dem. Jag har ett exempel där jag själv ryckte in . Det var en ung människa som av olika anledningar hade fått skulder på upp emot . Han hade inte betalat sin hyra och blev följaktligen av med sin lägenhet. kartlade vi skulderna, och eftersom den här personen hade arbete och dessutom anhöriga som var beredda att gå i borgen för ett lån löste vi upp hela situationen. Med lite hjälp och med viss kunskapshöjning om konsekvenserna av att inte sköta sin ekonomi har det därefter fungerat alldeles utmärkt. Jag tror att det finns många fall som liknar detta och där ett tidigt ingripande skulle kunna rädda många från att hamna i en skuldfälla som de sedan inte kommer ur. Jag tycker synd om framför allt de ungdomar som drabbas på grund av att de under sin uppväxt inte har fått den kunskap de behöver när det gäller pengar. Jag har tidigare motionerat här i just om att privatekonomin behöver föras in på schemat i skolan, och jag har kvar den uppfattningen. Min bedömning är att samhällskostnaden för utbildning, tidiga insatser och skuldsanering är långt mycket lägre än de kostnader som uppstår i form av försörjningsstöd, bostadsbidrag, underhållsbidrag med mera. Till det kan vi lägga kostnader för sjukskrivningar, för det är faktiskt många som mår dåligt på grund av sin dåliga ekonomi. Därutöver finns det ett antal detaljer i olika lagar, eller kanske förordningar, som kan behöva ses över. Det ska kanske vara så att det alltid är den ursprungliga skulden som ska betalas först. Det ska kanske vara möjligt att betala av de små skulderna i sin helhet först, för att därefter koncentrera sig på de större allt för att få ned räntekostnader och avgifter. Det ska kanske inte med automatik utgå ränta på ränta på utmätningskostnader och andra avgifter. Med sådana ändringar tror jag dessutom att en hel del oseriösa inkassobolag skulle försvinna, och det är väl ingen som skulle sakna dem. Det finns ett flertal motioner om att det inte ska vara möjligt att mäta ut en bostad om det rör sig om mindre belopp. Jag tycker att det framgår mycket tydligt av texterna i betänkandet att det är så både i lagstiftningen och i den praktiska handläggningen på . Det finns därför inga skäl att förändra lagen i den delen. är det rimligt att familjer ibland får acceptera att flytta till en billigare bostad om de inte har skött sin ekonomi. Återigen: Det finns en motpart som har förlorat pengar, och varför ska den fortsätta förlora pengar för att någon inte vill? Däremot tycker jag att det finns ett bra förslag i motion, nämligen att de som bor i egnahem ska ha samma skydd som de som bor i bostadsrätt. Jag har aldrig förstått att man ska ta hänsyn till barn som bor i bostadsrätt men inte till barn som bor i villa. Det ska inte vara någon skillnad. När vi nu dessutom har infört en ny upplåtelseform, ägarlägenheter, är det än mer motiverat att göra en översyn av lagen och tillämpningen. Jag utgår ifrån att regeringen tar till sig denna typ av skiljelinjer och arbetar för en förändring även om det är så att vi inte behöver göra något tillkännagivande. , fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner och reservationer. 24 (): Jag ska börja med att berätta om en av alla de skuldsatta jag har haft kontakt med . Jag har talat eller haft korrespondens med åtminstone ett par hundra stycken. är lite och sjuksköterska. startade hennes man ett företag och lånade pengar i bank. Både hon och mannen skrev på borgen i banken. kom en viss kris som vi alla känner till, och företaget gick i konkurs. Sedan ungefär mitten av 90-talet har och hennes man haft utmätning i lön och betalat av räntor på den här skulden som inte är till banken utan har överlåtits så där två till olika finansbolag. Trots löneutmätningarna växer skulden . Detta är den typiska evighetsgäldenären, enligt den uppfattning jag har fått av den utredning jag nu har bedrivit under . Det är denna typ av personer som behöver en skuldsanering så fort det över huvud taget går att genomföra. Den utredning som jag har drivit och de förslag som jag lagt fram om lättnader i skuldsaneringen tände ett ljus hos och hennes man och hundratals andra gäldenärer. Det kanske en del av er tycker är egendomligt, men skillnaden mellan att betala och att betala är oerhört stor för dem som har levt med löneutmätning i kanske . Det är därför viktigt och centralt att det enligt de förslag som jag lade fram i och där gör jag fortfarande allt jag kan för att försöka få till stånd det i lagstiftningen verkligen blir en betalningsperiod . Då kan de här personerna se fram emot en ny framtid under ordnade ekonomiska förhållanden. Jag berättar det här om för att jag vill ta bort lite grann bilden av att gäldenärerna skulle vara som de personer som uppträder i Lyxfällan i tv. Jag är bekymrad över det tv-programmet, för det har förstört för de verkliga evighetsgäldenärerna, som mitt hjärta talar för. Å andra sidan fyller det programmet en stor funktion, för folk måste lära sig att hantera sin ekonomi. Jag vill påpeka att förutom detta med betalningstiden skrev vi i utredningen, som vi lade fram för regeringen, att man skulle titta på två saker till i den översyn av utsökningsbalken som jag tycker är absolut nödvändig och som måste bli ett nästa steg. Det ena var att man skulle ändra avräkningsreglerna så att kapital räknas av först och räntorna sedan. Det skulle vara en lättnad av betydelse.