prot · GX09126 · 2010-05-26 00:00:00 — Det är också i huvudsak innehållet i den reservationen jag ska hålla mitt anförande om. Det sägs väldigt mycket fina ord från regeringens sida om att vi ska få en bredbandsutbyggnad i världsklass och så vidare. Vi konstaterar att det finns väldigt lite. Man kan säga på varje område att det ska bli i världsklass. Frågan är vilka åtgärder som krävs och vilka resurser som ska till. Det är en hel del som saknas från regeringens sida och som man måste utveckla om det ska bli trovärdigt. var det ett seminarium på i på inbjudan av ett stort känt företag i branschen, och dendigitala underklassen. Där visas att av Internetanvändarna i som har förgymnasial utbildning kommunicerar till exempel med myndigheter via Internet. Nästan hälften av all förskolepersonal och av alla grundskollärare bedömer sin egen IT-kompetens som mindre bra eller inte alls bra. Detta visar att det finns en del att göra. Även om säkert fortfarande ligger långt framme visar PTS senaste undersökning att vi antingen inte marscherar lika fort framåt eller att andra länder kommer i kapp. Det är i och för sig bra att andra länder också utvecklas på området. Men om vi ska leva upp till målsättningen att vara ett land i världsklass när det gäller IT-frågor krävs det nog ett lite bättre batteri av handlingsprogram och åtgärder för att det ska kunna ske. I det här sammanhanget som i alla andra sammanhang betonar vi att man måste ha en mer tydlig strategi för hur man ska få hela landet att leva, som vi brukar säga även när det gäller dessa frågor. Man kan bara konstatera att man om man så envetet tror på marknadslösningar som regeringen gör även i detta fall lämnar en stor del av landet. Om man tror att marknaden ska fixa detta kommer man att få problem. Då ska tydligen eventuellt staten komma in som sista instans och fixa till det. Vi tycker att hela landet är värt god och fungerande IT och elektronisk kommunikation. Oavsett om det gäller bredband, fast telefoni eller mobil telefoni är det rimligt, även för en riksdagsledamot som har abonnemang, att man kan ringa och ta emot samtal om man befinner sig någonstans i norra , till exempel någon mil utanför staden . Det är ytterst tveksamt om man kan göra det om man inte har tilläggsabonnemang. Så kan det bara inte vara. Man kan leva med det om man råkar ut för det då och då. Men om man bor och jobbar i de här trakterna är det rimligt att ha väl fungerande kommunikation, inte minst om man bor utanför de större städerna. Inte minst där är det oerhört viktigt både för enskilda och för företag att det fungerar. Man kan inte bara prata i allmänna termer om att vi ska ligga i världsklass. Hur ska det här gå till? Jag hoppas att infrastrukturminister , som glädjande nog är här , kan utveckla resonemanget lite grann. Vad krävs för att ska bli ett land i världsklass? Eller jag kanske ska säga förbli, för vi ligger redan ganska högt. En annan sak som oroar är att det har kommit vissa propåer om att regeringen kommer att gå vidare och sälja ut hela Sonera. Då vill vi gärna ha ett svar: På vilket sätt kommer det att bidra till att vi får en väl fungerande elektronisk kommunikation i hela landet? Finns det någonting som tyder på att privata aktörer, som väl är alternativet om någon ska köpa upp Sonera, skulle ha speciellt mycket större intresse av att fixa till de problem som finns ute i landet? Det finns fortfarande vita fläckar där de elektroniska kommunikationerna fungerar mindre bra. Vad finns det för garantier att man vid en sådan förändring säkerställer att det ska fortsätta att gå i rätt riktning och inte bara stanna av och kanske gå åt fel håll? Avslutningsvis, herr talman, poängterar vi i en reservation att man bör ta fram en nationell strategi vad gäller IT och miljö. Vi tror att det finns mycket mer att göra här, så att man kan använda IT-kommunikation på ett sådant sätt att det bidrar till att vi får mindre behov av transporter, till exempel genom att ha möten och konferenser via elektronisk kommunikation. Här tror jag att det finns mycket mer att göra. Även här behöver regeringen sätta ned foten och föreslå faktiska åtgärder för att vi ska kunna bli ett land i världsklass när det gäller IT och miljö. 54 (): Vi diskuterar viktiga frågor kring elektroniska kommunikationer. Frågan om delaktighet har lyfts upp tidigare, och jag vill också börja med att lyfta upp den aspekten. De elektroniska kommunikationerna och Internet används till oerhört mycket , och det är en fantastisk utveckling som gagnar oss alla på massor av olika sätt. Tyvärr är inte alla i lika delaktiga i det här. Det kan skapa problem, dels för att man blir utanför en struktur som finns och som används av många, dels för att man missar de möjligheter som finns. Det handlar om att vara delaktig i den demokrati vi har och den utveckling som sker men också om att arbetsmarknaden ställer högre krav på att man ska veta vad som händer och vara delaktig i den elektroniska utveckling som sker. Det är då oerhört viktigt att se att vi för att ha ett bra samhälle måste få med många fler i utvecklingen. Där är regeringen alltför passiv. De initiativ som jag känner till som har gjort mest är på lokal nivå och i . Det är klart att det här måste utgå från lokal nivå och från människor. Men det är väldigt konstigt om regeringen inte ser att det är en nationell fråga där man från statligt håll skulle kunna stödja de lokala initiativ som finns kring bibliotek, folkbildning, föreningsliv och många andra saker. En annan fråga i betänkandet gäller tillgången till Internet. Även om man vet hur man ska använda det och känner att man har koll på vad som sker gäller det att man också har den fysiska möjligheten. Det finns andra saker än Internet att ha fysisk tillgång till, och det är väldigt oroande att vi ser att utvecklingen går mot att en del av kopparnätet avvecklas. Det blir alltså omöjligt för vissa att ringa med fast telefon därför att den möjligheten tas bort. Det skapar också mindre chanser att ta sig ut på Internet via fast lina, som är det i särklass snabbaste och tryggaste försörjningssättet med minst avbrott och liknande. Man kan förstå att det är oerhört dyrt att dra ledningar ut till glesbygd och landsbygd där de inte redan finns. Men det skulle vara förvånande om man i stor skala avvecklar kopparnätet. Vi tycker att det borde vara mycket tydligare att alla faktiskt ska kunna ha tillgång till fungerande Internet och fungerande telefon. Det har sagts från utskottets majoritet, och är på gång, att det finns mobiltäckning och så vidare. Det finns mobiltäckning på många ställen, men det fungerar på grund av de fysiska förutsättningarna i just de områden där människor har bott . Om det ligger berg i vägen eller vad det kan vara kan det bli oerhörda problem. Innan man tar bort kopparnätet borde man se till att det finns möjlighet för människor att få tillgång till omvärlden. Det är positivt att regeringen sätter upp mål för hur stor del av landet som ska ha tillgång till Internet och så vidare, men det krävs också att man vidtar konkreta åtgärder så att det händer någonting. Att bara kommunicera ett mål gör inte att det händer någonting, utan någon måste följa upp det. Man kan hoppas att olika aktörer får för sig att tycka att detta mål är bra och att de ska jobba enligt det. Så kommer kanske att ske, men det rimliga är väl att man från statens sida är med och försöker se till att det sker på ett mer konkret sätt. Jag vill också prata lite kort om IT och miljö. Här säger regeringen att det är bra och att man vill använda IT för att främja en bättre miljö. Det är utmärkt. Jag har i mitt liv inte stött på någon som är emot detta. Då kan man tycka att väldigt mycket redan borde vara gjort, om ingen är emot och allting har skett. Men tyvärr är det inte så. De positiva möjligheter som finns utnyttjas i väldigt liten utsträckning i förhållande till vilka möjligheterna är. Om det beror på allmän konservatism på olika ställen, ovana, ovilja eller något annat är svårt att veta. Men det är rimligt att man i planer inte bara sätter upp mål om att det ska ske utan också kräver att åtminstone myndigheter ska jobba utifrån detta. Det går till exempel att jobba med telekonferenser i stället för att göra en massa resor och liknande. Den här utvecklingen har skett i större utsträckning i , där man har oerhört mycket resande. Om vi skulle börja gå dithän skulle vi kunna minska vårt resande och därmed miljöbelastningen ganska mycket om det började hända någonting. Det är möjligt att dessa planer nu äntligen får effekt med den allmänna miljödebatt vi har, men det är ändå rimligt att vi från kräver att regeringen gör någonting mer aktivt. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 2 och 3. 55 (): Jag älskar IT! Informationsteknik och elektroniska kommunikationer finns i så många aspekter av våra liv, och de kan användas på så många olika sätt för att uppnå så mycket. Informations- och kommunikationsteknik är viktig för ekonomisk tillväxt, för utveckling, för hållbarhet, för konkurrenskraft och för innovation. Den är viktig för människor i deras arbete, i skolan, på deras fritid och spelar även en stor roll i våra sociala kontakter. IT har till och med förändrat politiken och demokratin och har mycket stor betydelse när det gäller statlig förvaltning. effektiviserar administrationen och förbättrar servicen för medborgarna, till exempel genom olika e-tjänster. IT kan bidra till produktivitetstillväxt och är en viktig motor som driver hela ekonomins tillväxt. Statens och politikens roll är att skapa bra förutsättningar för utveckling. Eftersom vi tror på en marknadsstyrd IT-sektor har den största utmaningen varit och är fortfarande att säkerställa att vi har en väl fungerande konkurrens på telekommarknaden. Vi har till exempel uppdaterat LEK, lagen om elektronisk kommunikation. Vi har reformerat överklagandeprocesser och infört möjlighet till funktionell separation av en dominerande aktör på marknaden. har bra förutsättningar för fortsatt utveckling och ekonomisk tillväxt. Med Alliansens regering har vi ordning och reda i offentliga finanser. Vi har också bra bredbandstäckning. Enligt Post- och 2009 har av de svenska hushållen tillgång till bredband med en överföringshastighet på eller mer. Fibernätets täckningsgrad ökar, från år . Mobilt bredband baserat på tekniken HSPA har också fått en ökad täckningsgrad, från 94 till . Det är en mycket positiv utveckling, men vi nöjer oss inte med det. Våra ambitioner är att ska ha bredband i världsklass och att av hushållen och företagen i hela landet bör ha tillgång till bredband med en hastighet på . De här ambitionerna formulerades i Bredbandsstrategin som presenterades av regeringen . vill vi att de här ambitionerna även återspeglas i våra IT-politiska mål. Därför vill vi från Alliansens sida ha ett nytt delmål, att ska ha bredband i världsklass och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska kommunikationer och service via bredband. Hur ska vi uppnå detta? Framför allt genom välfungerande marknader där det finns konkurrens utan snedvridningar, där tydliga, långsiktiga och teknikneutrala regler främjar investeringsviljan och leder till tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. För fortsatt utbyggnad av bredband behövs det en aktiv dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Ett verktyg som ska hjälpa till med detta är Bredbandsforum, som initierades av regeringen . Dessutom kan jag nämna att PTS på uppdrag av regeringen leder ett koordineringsarbete som syftar till att förenkla rutiner, koordinera hur medel används och öka informationsutbytet mellan olika aktörer, både privata och offentliga. För att snabba på bredbandsutbyggnaden beslutade regeringen att ta bort kravet att man enbart får stöd för kanalisation vid utbyggnad av annan infrastruktur, till exempel när man gräver för elledningar. kom beslutet att PTS får disponera till projekt för framtidssäkra bredbandslösningar. Dessa medel ska användas till etablering av ny passiv IT-infrastruktur i områden där det saknas vilja för marknadsmässig utbyggnad. Nya spännande möjligheter öppnas i samband med trådlösa tekniker. Människor är mer mobila än någonsin förut, och man vill kunna vara uppkopplad när som helst och var som helst. Vi i Alliansen tycker att effektiv spektrumförvaltning är nödvändig, och därför moderniserar och effektiviserar vi nu reglerna för tillstånd att använda radiosändare i LEK, alltså lagen om elektronisk kommunikation. beslutar vi här i bland annat att den som har tillstånd att använda radiosändare inte ska behöva något särskilt tillstånd för varje enskild radiosändare. Med de nya reglerna minskar vi den administrativa bördan både för operatörerna och för tillståndsmyndigheten, vilket kan leda till mycket minskade statliga kostnader och förhoppningsvis lägre slutkundspriser. När efterfrågan på frekvenser överstiger utbudet ska ett allmänt inbjudningsförfarande gälla. Tillstånd för vissa frekvenser ska inte kunna förlängas, däremot kan tillstånd att använda en viss radiosändare förlängas . Det kommer även att finnas möjlighet att hyra ut tillstånd att använda radiosändare, allt detta i syfte att öka användningen av frekvenserna och öka dynamiken på marknaden. föreslår vissa ändringar jämfört med propositionen. Vi föreslår att lagändringarna ska träda i kraft och att övergångsbestämmelserna kompletteras. Vi förtydligar också att det när det gäller regler om särskilda tvistlösningar i LEK gäller tvister som grundar sig på just denna lag. En effektiv spektrumförvaltning kommer att förbättra tillgängligheten och förhoppningsvis främja även nya trådlösa lösningar för mobilt bredband. Ju mer vi använder oss av elektroniska kommunikationer, desto mer sårbara blir de, och toleransen för störningar i näten minskar. Därför lägger vi stort fokus på säkerheten och robustheten i IT-infrastrukturen. I budgeten hade vi inom anslaget för Politiken för informationssamhället ett nytt anslag till driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation på . Det är dock viktigt att komma ihåg att IT-säkerhet innebär ett ständigt pågående arbete. är aktivt när det gäller IT-frågor även på EU-nivå, och vi får synliga resultat. För sedan, , antog en Digital Agenda för , vilken är en ny färdplan för EU:s gemensamma IT-politik. Den baserades på Visbydeklarationen från vår ordförandeskapskonferens i . leder också i olika internationella rankningar. Till exempel ligger vi etta i EU-kommissionens Broadband Performance Index, etta i Internationella teleunionens rankning av IT-utveckling, etta enligt och etta enligt . Vi har också många toppositioner i många andra internationella jämförelser, där vi ligger på andra eller tredje plats. Men vi vill ha tillgängliga, välfungerande elektroniska kommunikationer inte bara för att få de högsta placeringarna i olika internationella jämförelser. I slutändan handlar det om att elektroniska kommunikationer ska finnas till för människor och underlätta vardagen för människor och företag. Elektroniska kommunikationer ska möjliggöra att vardagen går ihop i våra krävande tider med höga prestationsförväntningar och högt tempo. Informations- och kommunikationsteknik har också förändrat och revolutionerat företag och företagande. Bredband kan bidra till stärkt konkurrenskraft när kostnadstrycket ökar från låglöneländer. Vi i Alliansen vill att fler små företag använder sig av IT och de möjligheter som kommer med IT. Ett steg i denna strävan är att regeringen gav i uppdrag till KTH, , att utarbeta ett förslag till handlingsprogram för att stimulera småföretagens IT-användning. Elektroniska kommunikationer hjälper oss också att möta olika stora utmaningar, till exempel globalisering, klimatförändringar och en åldrande befolkning. Globaliseringen ställer krav på ökad konkurrens och innovationsförmåga. Standardisering och kompatibilitet har blivit allt viktigare. Ett ständigt ökande antal Internetanvändare och antal enheter kopplade till Internet innebär problem med så kallade IP-adresser. Lediga adresser i det nuvarande systemet, IPv4, börjar ta slut och andra lösningar, till exempel ett nytt Internetprotokoll, IPv6, måste implementeras för att säkerställa Internets utveckling. Infrastrukturen måste också anpassas till framtida kapacitetskrav. Vi ser tydliga trender på utveckling av molnbaserade tjänster, det vill säga att mer och mer av information sparas på servrar på nätet, allt fler tjänster tillgängliggörs och applikationer körs direkt via Internet. Allt fler personer använder Internet alltmer och allt oftare. Vi måste alltså titta på kapacitetsproblemen redan nu och framtidssäkra våra nät. Vi har mycket att vinna på detta långsiktigt, speciellt på områdena miljö, vård och omsorg. IT kan göra våra hus energisnålare och våra transporter smartare eller till och med minska behovet av resande. Med moderna IT-lösningar inom sjukvården och vård på distans kan vi möta framtidens utmaningar i samband med en åldrande befolkning. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på alla reservationer. I detta anförande instämde och (båda m), () och (). 56 (): Tillgängliga elektroniska kommunikationer är namnet på betänkandet vi nu debatterar. För de allra flesta av oss är tillgängligheten till elektroniska kommunikationer en oerhört viktig del av vardag och arbete. Detta tillsammans med kunskapen att också använda grejerna är grundläggande. Jag tror att det var som talade om den digitala klyftan. Vi kanske i hög grad har kommit bort från den och är inne i det som Iva, , kallar den digitala trappan där vi har olika kunskapsnivåer. Många behöver ta trappsteg upp i den digitala trappan, men det råder inget tvivel om att ligger bra till i alla internationella jämförelser. När jag tar tåget från till och eller är det numera så att det på de flesta platser i vagnen sitter människor och arbetar en del kanske roar sig med sina laptoppar i knät. Om inte har man framme sin mobiltelefon eller Iphone, en mobil multimedietelefon, en så kallad smartphone, med Internetuppkoppling, multitouch-skärm och ett grafiskt gränssnitt där man kan göra det mesta som man också kan göra på en dator, läsa och skriva e-post, kolla nyheter, göra inlägg på Facebook eller vad det nu kan vara. Och så kan man också ringa, för den som nöjer sig med detta. På våra kontor finns det väl knappast en arbetsplats som inte har en dator. Jo, jag läste faktiskt i att på kontoret hos i LO-borgen, LO:s ordförande, finns det ingen dator. Hon klarar sig tydligen ändå, men hon är nog undantaget som bekräftar regeln. Hur beroende vi har blivit av elektroniska kommunikationer demonstrerades väldigt tydligt för oss i ledamotshuset här i . När alla satt på sina rum och arbetade gick plötsligt strömmen. På fylldes korridorer och fikarum av oss alla som plötsligt inte riktigt visste vad vi skulle hitta på. En del var mer förtvivlade än andra därför att de hade glömt att spara sina dokument. De var förtvivlade och slet sitt hår. Vad de med mycket möda och stort besvär arbetat med hade plötsligt försvunnit i rymden. Det är något som vi alla har varit med om, antar jag. kom strömmen tillbaka och det mesta återgick till ordningen, utom då för dem som tappat allt klokt och välformulerat som de skrivit och inte sparat. Det händer mycket inom IT-området. Det har flera talare tidigare understrukit. Att tekniken går blixtsnabbt framåt är naturligtvis lika spännande som glädjande. Av propositionen som vi behandlar i detta betänkande framgår tydligt att regeringen arbetar aktivt och framsynt med dessa frågor. Det är en påtaglig skillnad jämfört med hur det var en gång för oss som har varit med . En del av ledamöterna i kammaren minns löftena om 98 procents täckning som gavs i samband med den med pukor och trumpeter lanserade IT-propositionen för precis . Då hette ministern . Han hade insett att Internet inte bara är en fluga. Men inte ens vid regeringsskiftet var löftena från IT-propositionen , , uppfyllda. har mycket hänt, och ligger i alla mätningar bland de allra främsta när det gäller antalet IP-adresser och täckning med bredband i hela landet, och så vidare. vision om en digital allemansrätt närmar sig, även om vi inte ska slå oss till ro. Kraven på bandbredd stegras . har vi fått en bredbandstrategi på plats, och med beslutet som följer av denna proposition och detta betänkande slår vi nu fast det offensiva delmålet om bredband i världsklass. Vi bör, som framhöll, förbli ett land i världsklass. Det tror jag att vi är överens om. Viktigt är att marknaden känner förtroende för den IT-politik som förs. Kortsiktiga politiska nycker bör vi undvika. Bredbandsstrategin anger att bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst . Alla hushåll och företag i ska ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Det råder inget tvivel om att en hög användning av IT och Internet är bra för på många sätt, inte minst för tillväxt, konkurrenskraft och innovationer och för ökad miljöhänsyn och en bättre miljöteknik. Det är lätt att fascineras av den snabba utvecklingen och de stora möjligheter som följer av IT-utvecklingen. Men även om vi kan läsa i tidningarna om att svenskarna nu ringer fler samtalsminuter i mobilnäten än i fasta telenätet är den fasta telefonin för väldigt många människor en trygghet och en tillgång som måste värnas, precis som var inne på i sitt anförande. Inte minst finns väldigt många äldre människor som har svårt med den nya tekniken och som självklart ska ha rätt och möjlighet att använda den gamla vanliga fasta telefonen. Det finns också ett stort antal elöverkänsliga människor som inte kan använda ny och trådlös teknik och som också måste ha rätt och möjlighet att lita till den fasta telefonin. Tillgång till fast telefoni är en fråga som i hög grad berör människor på landsbygden och äldre människor. Det teknikskifte vi nu upplever skapar på sina platser oro. Jag vill, som också betonas i utskottets betänkande, understryka vikten av att förändringarna i det fasta telenätet ska ske kontrollerat så att ingen ska stå utan kommunikationer med omvärlden. Det råder inget tvivel om att underhållsbehovet av dagens fasta telenät med många små stationer och långa stolplinjer är stort, men det måste skötas och skötas väl så att också denna del av kommunikationerna fungerar. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 57 (): ska ha bredband i världsklass, och alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet ska i första hand uppnås genom väl fungerande marknader. Detta är något som oppositionen ondgör sig över, och man skriver i sin reservation att regeringen inte lämnar egentliga besked om hur det höga målet ska nås. Därför föreslår man avslag på förslaget till mål. Jag vill ta några exempel på vad regeringen har gjort. presenterade man en bredbandsstrategi för som säger, som en del har sagt tidigare här i kammaren, att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband av minst . bör dessutom ha tillgång till bredband med denna hastighet . Utöver dessa två mål ska man ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. har regeringen givit följande uppdrag till PTS. Detta är bara några exempel. PTS, som är vår myndighet på området, ska i samråd med relevanta myndigheter utreda och ge förslag på hur tillgång till bredband kan säkerställas. PTS ska följa bredbandsutbyggnaden i och rapportera resultatet till regeringen. Efter samråd med relevanta myndigheter ska man ta fram förslag på hur utvecklingen mot målen i bredbandsstrategin ska följas upp.