prot · GX09110 · 2010-04-27 00:00:00 — Det måste vara det viktiga. Jag konstaterar naturligtvis att det finns både ris och ros, både i kommunerna och med andra huvudmän. Tittar man över lag är det trots allt så att enskilda arbetstagare uppfattar sig som mer rådande över sin egen arbetssituation när de har någon annan än kommunen som arbetsgivare. Detta är naturligtvis en uppmaning till kommunerna att bli bättre arbetsgivare, och det tycker jag att vi ska ta på stort allvar. Jag är också glad för att vi har ökat statsbidragen till kommunerna med knappt 30 miljarder. Det är bra, för det hjälper till i krishanteringen. Men det ger naturligtvis också bättre förutsättningar för kommunerna att kunna hantera en del av de frågeställningar vi diskuterar. När det gäller jämställdhetsbonusen är den, liksom föräldraförsäkringen, beroende av tidigare inkomst. På det sättet ger jag gärna rätt: I grunden handlar det om att se till att vi får jämställda löner. Samma typ av arbete ska ge samma typ av lön, oavsett om man råkar vara man eller kvinna, svart, vit eller röd, gammal eller ung. Det måste vara grundförutsättningen. Det där är någonting som vi på olika vis alla har arbetat för och som åtminstone arbetstagarparterna har arbetat för. Men av olika skäl ser det inte riktigt ut på det sättet, varken i samma jobb eller när man jämför manliga arbetstagare med kvinnliga arbetstagare. Det sistnämnda beror oftast på att man arbetar med lite olika saker. Det är fortfarande, tycker jag, för få män i vården och för få kvinnor i tekniska yrken. Därför blir det viktigt hur man lockar ungdomar in i olika utbildningar och hur man på Arbetsförmedlingen och annat visar på var framtidens jobb ska komma och så vidare så att man aktivt stöder den utveckling som leder till att vi får fler män till exempel i vården och fler kvinnor i tekniska yrken. Det tror jag är en god utveckling. Sedan är det naturligtvis så i grunden att det är tufft att vara småbarnsförälder. Det är tufft att försöka få ihop allt som ska fås ihop. Det gäller både jobbet, dagishämtning, städning och vad det nu kan vara. När vi pratar om avdraget för hushållsnära tjänster syftar det ju till att lyfta av en del av familjernas gemensamma börda för att på det sättet se till att man har möjligheter att bättre dela på arbetsuppgifterna. Jag vet att ni inte gillar detta, och jag tycker att det är synd, för jag tror att det ändå gör barnfamiljernas liv lite lättare. Jag måste slutligen säga att jag naturligtvis delar analys och grundläggande vision om ett jämställt arbetsliv med ett delat föräldraansvar. Det är dit vi vill på olika vis. Tyvärr har vi arbetat för detta under ganska många decennier, och det går alldeles för sakta. Det är naturligtvis bekymmersamt. Jag kan ändå konstatera att det ser bättre ut än det gjorde . Det ser bättre ut än det gjorde , men det går för sakta. Därför tycker jag att man måste vara aktiv i att se vilka typer av stöd i skattesystemet och andra funktioner som man kan bidra med för att detta ska förbättras. Det kan till exempel vara, om man tar utgångspunkten i de kommunalanställda, att se efter hur man kan erbjuda heltidstjänster på ett vettigare sätt eller hur man på olika vis kan se till att man blir bättre som arbetsgivare, alldeles oavsett om man råkar vara en kommun eller en privat aktör som arbetar inom samma arbetsområde. 52 (): hoppas jag att jag kan få ställa en samvetsfråga till statsrådet . Jag undrar om ni inte håller er till sanningen eller om ni har brist på kunskap. Hur kan ni få det till att jobbskatteavdraget ökar möjligheten till att jämställdhetsarbetet går framåt? Eftersom vi vet att kvinnor som grupp tjänar mindre och vi vet att män som grupp tjänar mer blir det ju mer till männen än till kvinnorna med jobbskatteavdraget. Det vet vi. Därför undrar jag: Håller ni er till sanningen eller är det okunskap? Jag kan bara ta mig själv som exempel. När jag jobbar på en förskola med den lön man har där får jag inte samma jobbskatteavdrag som jag har som riksdagsledamot, och jag kan i alla fall räkna på dessa siffror. Jag tycker också att vi politiker har ett jätteansvar att fixa det man kan fixa, och det kan vi i den offentliga sektorn. Det är fullständigt oacceptabelt att kvinnor får en sysselsättningsgrad på . Jag vet inga män som har en sådan sysselsättningsgrad. Jag har inte fått svar på mina frågor om hur det blir ett bättre jämställdhetsarbete med jobbskatteavdraget, hushållsnära tjänster, vårdnadsbidrag, a-kassa och ofrivilliga deltider. Den gemensamma bördan för hem och familj vet vi att kvinnan tar i högre grad än männen. Vi vet också att när män får mer ledig tid gör de till sin egen, men när kvinnor får mer tid ger de den till den gemensamma bördan. Det talar all statistik för. 53 Arbetsmarknadsminister (): Procentuellt sett gynnar jobbskatteavdraget mest dem som tjänar lite. Återigen: är mer i procent av än av . Det är klart att eftersom fler kvinnor tjänar mindre så blir det mer i procent. Det tycker jag är det viktigaste. Man får mer över i procent helt enkelt. När det gäller hushållsnära tjänster är det så att om den gemensamma bördan minskar gynnar det kvinnor mest, eftersom de gör ett större arbete av den gemensamma familjehanteringen. Vi kan tycka vad vi vill om det, och jag vill gärna se till att det blir fler män som gör mer hemma, men varken eller jag kan gå hem till enskilda familjer och peka och säga att du, , måste göra mer än du, . Därför får vi försöka se till att med de incitament som vi kan påverka, nämligen avdragsmöjligheter, skattemöjligheter och annat, se till att vi försöker premiera dem som gör detta på ett mer jämställt sätt än annars. I grunden handlar det kanske mer om det faktum att kvinnor tjänar mindre, att de äger mindre och att de styr mindre än män. Då får vi försöka hitta de vägar som löser det på ett bättre sätt, och jag menar att en kombination av skatteförändringar i kombination med till exempel att man ser till att det blir fler kvinnor som startar företag och att det finns fler möjligheter till olika arbetsgivare som kan erbjuda anställning till den som så önskar egentligen är det som mest påverkar det slutliga utfallet av hur det ser ut i jämställdhetsarbetet. Jag ska inte skylla på någon annan, men parterna har ett ansvar för att följa upp att samma typ av arbete ger samma typ av lön. Det är nog många som behövs i det arbetet. Inte minst tror jag att det är viktigt att vi har en ordentlig diskussion om de här sakerna, för attitydförändringar är också viktiga. Därför var detta en bra diskussion. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:207 till socialutskottet /10:209 till trafikutskottet 11 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM64 Direktiv mot människohandel KOM(2010)95 till justitieutskottet 12 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /10:SoU16 och SoU24 betänkande 2009/10:CU14 betänkanden /10:SkU35 och SkU40SkU47 betänkande 2009/10:UbU16 betänkande 2009/10:TU20 betänkande 2009/10:FiU18 betänkanden /10:UU15, UU20 och UU21 Anmäldes och bordlades Skrivelse 2009/10:124 Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet Motion med anledning av skr. 2009/10:174 Redogörelse för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd 2009/10:U16 av m.fl. (s) betänkande 2009/10:NU17 Effektreserven betänkande 2009/10:TU17 Ändrade regler om ersättning vid sjukdom och ökad flexibilitet för anställning av sjömän betänkande 2009/10:UbU17 Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning betänkande 2009/10:JuU19 Integritet och effektivitet i polisens brottsbekämpande verksamhet EU-dokument KOM(2010)105 Förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad KOM(2010)176 Förslag till rådets beslut om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, snäckor och biprodukter av dessa från KOM(2010)179 Förslag till och rådets direktiv om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster 14 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2009/10:341 Länsstyrelsernas övertagande av djurskyddstillsynen av () till jordbruksminister () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2009/10:751 Föroreningen av sjön av () till näringsminister () 2009/10:752 Sanering av sjön av () till miljöminister () 2009/10:753 Klassning av bristande tillgänglighet som diskriminering av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2009/10:754 Frihandel och svält av () till statsrådet () 2009/10:755 2010 och mänskliga rättigheter av () till utrikesminister () 2009/10:756 och svenskt näringslivs demokratistöd av () till näringsminister () 2009/10:757 Privat ägande av svenska skolor av () till utbildningsminister () 2009/10:758 Infrastrukturen för biogas av () till miljöminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2009/10:713 Åtgärder mot nätbedrägerier av () till justitieminister () 2009/10:717 Ångerrätt för företagare av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2009/10:723 Misshandel av barn av () till justitieminister () 2009/10:725 Preskription av utdömda straff av () till justitieminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.