prot · GY0925 · 2010-12-01 00:00:00 — Då kan vi vara trygga med att det i alla fall finns en tydlig och stabil majoritet i riksdag för att behålla det svenska detaljhandelsmonopolet. Det är ju, som vi har varit inne på i den här debatten, en av de viktigaste hörnstenarna kring en svensk restriktiv alkoholpolitik. Så jag tackar för det svaret. 65 (KD): Alkohol är ämnet för dagens debatt om ett av socialutskottets betänkanden. Det är en ny alkohollag som vi nu ska ta beslut om och som avses att träda i kraft . Många tänker, kanske med rätta, på njutning och glädje och fest och nöjen när de hör ordet alkoholdrycker. Men är alkoholen, som är en del i det svenska samhällslivet, ett av våra absolut största sociala och medicinska problem. För som vi kan notera njutning, glädje, fest och nöjen har våldsbrotten, som vi förfasar oss över i vårt land och som det finns en stark opinion för att vi måste begränsa, ofta sin grund i en alltför omfattande alkoholkonsumtion. Barn som far illa är ofta barn som befinner sig en familjesituation där alkoholen dominerar. Man vet redan nu att hundratusentals barn tvingas leva även den här dagen med bekymmer för att missbruk har blivit en dominerande faktor i familjens liv och påverkar förutsättningarna. Vi vet också att det är stora samhällskostnader på grund av alkoholen. Det gäller sjukvårdskostnader, socialtjänst och produktionsbortfall. När vi nu diskuterar en ny alkohollag vill jag säga att alkohollagen är något av en balansakt. Det är det instrument som vi har när vi ska försöka klara ut de hot som finns och de möjligheter som andra människor ser genom restaurangnäring och annat. Det är viktigt att vi tar den här balansakten på allvar, och jag upplever att socialutskottets betänkande, som är framlagt, just är ett uttryck för det allvaret. Senast vi tog beslut om en ny alkohollag var i en riksdagsbehandling . Det har alltså gått dess. Därför är det väl motiverat med en översyn. Och jag vill säga att det är ett stort värde i att vi nu sannolikt vid omröstningen kan fatta besluten i ganska stor enighet här i . Jag vill också, som tidigare talare, markera uppskattning för en konstruktiv oppositionspolitik, inte minst från sida. Men jag vill också visa en uppskattning gentemot allianskamraterna för den respekt som vi har för varandra i det här arbetet, där det handlar om att just balansera det som vissa ser som möjligheter till glädje och fest och det som andra ser som ett hot och nästan som en förbannelse inför den dag som ligger framför dem. Den här frågan måste ges en behandling som innebär att vi klarar av den balansakten i ett modernt samhälle och att vi inte skuffar undan folkhälsoperspektivet och inte skjuter undan perspektivet för människor som lever i utsatthet. , som jag har följt den alkoholpolitiska debatten, har det funnits en frågeställning som har varit i fokus i nästan varje enkät som jag har sett besvarad eller när man har lyft upp alkoholpolitiken. Man har försökt ifrågasätta Systembolaget och detaljhandelsmonopolet. Ska vi ha det kvar, eller ska vi inte ha det kvar? Jag har upplevt att den debatten har varit ett försåtligt krypskytte mot en del av grundbultarna i den svenska alkoholpolitiken. Det lagförslag som vi nu har att ta ställning till innebär en modernisering på vissa områden. Det är bra och nödvändigt för att skapa legitimitet hos en bred allmänhet. Men för mig är detta det viktigaste med det här lagförslaget. Och genom propositionen och socialutskottets betänkande menar jag att vi faktiskt sopar undan den försåtliga debatten som har funnits om Systembolagets framtid. I utskottets betänkande finns en kristallklar skrivning som man inte ens med dimmiga glasögon kan tolka på mer än ett sätt. Det är vad som står på s. 24 i betänkandet: Detaljhandelsmonopolet är ett av de enskilt viktigaste inslagen i den svenska alkoholpolitiken och det bör därför försvaras och inte upphävas. Försvaras och inte upphävas så är skrivningen från socialutskottet. Jag vill hävda: Det är ord och inga visor. Det här beskedet kommer från ett enigt socialutskott. Inget parti hade invändningar på den här punkten. Och vi noterade nu att också var beredd att skriva under detta. Med glädje noterar jag att denna skrivning finns inför framtida debatter och inför opinionsbildning. För min del vill jag markera den skrivning som finns på s. 24 men också den som finns på s. 37 i betänkandet, där vi talar om och kommenterar ett eventuellt förslag om gårdsförsäljning och där vi från socialutskottet slår fast att det handlar om . Det handlar om ett bibehållande av Systembolaget och om ett värnande av folkhälsan. Det är grundbultarna för att kunna ta ställning till eventuella förslag från en kommande utredning. Det finns förutskickat redan i dagens underlag för beslut i , vilket jag gläder mig åt. Jag ser detta som viktiga delar för att kunna ta ställning och för att upprätthålla tilltron till den solidariska alkoholpolitik som vi har slagit vakt om. Det kan finnas enskilda delar även i detta lagförslag som organisationer och personer med ett stort socialpolitiskt engagemang hade önskat formulera på ett annorlunda sätt. Men för mig som kristdemokrat handlar det om propositionen i sin helhet och om socialutskottets betänkande, där den solidariska och restriktiva alkoholpolitiken manifesteras utifrån ett folkhälsoperspektiv. Det är detta med en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik som får mig att säga att det finns en stor framgång i det beslut som vi väntas ta i . Svensk alkoholpolitik får genom det här lagförslaget en fast grund där vi kan fortsätta bry oss om människor och visa solidaritet. Det är utgångspunkten för mitt engagemang. Det är också utgångspunkten för oss kristdemokrater när vi nu lägger fram det här och tillstyrker. Jag vill avsluta med, herr talman, att yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande SoU4. 66 (V) replik: Jag är precis som glad över att vi är så eniga om att sätta folkhälsan främst. Det handlar om en restriktiv alkoholpolitik och om att bevara försäljningsmonopolet hos Systembolaget, eftersom vi vet att det minskar totalkonsumtionen och skadeverkningarna av alkoholen. Det tänker vi kanske på när vi, som sade, använder alkohol . Det kan vara lätt att tänka: Vad trevligt det vore om jag kunde handla detta när jag köper mat, eller vad trevligt det vore om jag, när jag till exempel är turist på , kunde köpa med mig en flaska vin utan att behöva åka till närmaste systembolag. För så har Systembolaget fixat det; de lokala produkterna finns på de närmaste systembolagen. Då tänker man kanske inte på att det som man själv tycker är lätt och trevligt kan innebära att ett av de viktigaste instrumenten när det gäller en restriktiv alkoholpolitik äventyras. Trots att vi har slutit upp så tydligt från alla partier är jag orolig. När den första sade att vi inte kan ha gårdsförsäljning om vi ska slå vakt om Systembolagets försäljningsmonopol tillsattes nämligen en ny utredning. För mig innebär det att det finns de som väldigt gärna vill ha gårdsförsäljning. Jag tror att precis som jag läste debattartikeln som våra två partikamrater i och skrev under. Där säger man väldigt tydligt att det inte finns någon sådan lagom modell som gör att kan ha kvar Systembolagets försäljningsmonopol och sälja alkohol . S-parlamentarikern , som också skrev under, har också ställt frågan till och fått svar. Ska man göra detta måste man också sälja varor från de andra EU-länderna på samma sätt. Annars är det diskriminering. Jag vill ställa frågan till : Hur ser du på gårdsförsäljningen? 67 (KD) replik: Vi har satt upp kriterierna. Har man sagt A får man säga B. I det här fallet har regeringen i propositionen, socialutskott och förhoppningsvis manifesterat att vi hävdar att , ett bibehållande av Systembolaget och ett värnande av folkhälsan är grunden för att kunna ta ställning till eventuella förslag om gårdsförsäljningen. Då kommer det förslaget att ha ett mycket litet nålsöga att ta sig igenom. Jag har inte motsatt mig att vi får denna redovisning. Jag tror att den behövs för den allmänna debatten. Men det är viktigt att vi konstaterar, vilket jag försökt att göra i mitt anförande, att dagens diskussion här i kammaren och beslutet i är ett fastslående av att samtliga partier, vilket har deklarerats, står bakom att vi vill värna Systembolagets detaljhandelsmonopol. Det gör vi för folkhälsan och för att vi bryr oss om de hundratusentals som har bekymmer med konsumtionen och som inte upplever att det är fest och nöje. Det är omsorgen om dem som vi visar på det här sättet. Det är därför som jag inte tar lättvindigt på detta. Vi ska verkligen utifrån dagens betänkande pröva de förslag som kommer från utredare när nyårsafton är passerad. Det är utgångspunkten för mitt ställningstagande. Man kan titta på . Det kommer inte alltid fram hur det är där. Man talar om försäljningen av bär- och druvviner. försökte genomföra försäljning av gårdslikör. Man skickade det till notifiering i kommissionen och fick blankt nej. Då har man dragit tillbaka detta. Därför har förslaget inte lagts fram i den finska . Det tar jag som ett tecken på att finländarna redan på förhand har prövat de bekymmer man har när man ska kombinera det detaljhandelsmonopol som vi har i med att ha eventuella försäljningsmöjligheter. Det ska vi dra erfarenhet av. 68 (V) replik: Det är väldigt sant. Det är på samma sätt när EU-parlamentariker har ställt frågor. De har fått tydliga svar att det är diskriminering enligt att bara sälja svenska produkter vid gårdsförsäljning. Då måste man också ha samma regler för andra varor som finns inom EU. De har fått tydliga svar på det. Utredarens förslag kom och presenterades i , och utredaren själv svarade dessutom i en intervju i Riksdag & Departement. Man löser detta genom att säga: Då säljer vi också varor från EU-länderna. Det innebär att är det svensk så säljer vi från EU-länderna, och är det svenskt vin så säljer vi vin från EU-länderna och motsvarande med öl. Då har vi plötsligt utvidgat gårdsbutikerna till att bli något lite större än att sälja de egna produkterna. Det är möjligt att man kan komma till rätta med genom att göra detta i större skala än som var tänkt och i betydligt större skala än vad man har tänkt i . När detta presenterades såg jag tydliga reaktioner från kristdemokrater där man sade: Det här ställer vi oss inte bakom. Jag uppfattade också att i debattartikeln i tydligt sade: Det här ställer jag mig inte bakom. Jag vill därför ställa frågan till dig: Delar du de KD-synpunkterna eller inte? 69 (KD) replik: Jag har ett klart svar till dig, . Jag delar uppfattning och det han har framfört. Jag delar också uppfattningen att det man nu diskuterar är något helt annat än när vi tillsatte en utredning för att titta på om de gårdar som finns på , och en del andra ställen ska få möjlighet att sälja. Dessa gårdar har fått en första möjlighet genom att Systembolaget i tre butiker i närområdet kan leverera och ge möjlighet att man kan få köpa det ganska nära gården. Det är Systembolagets nuvarande erbjudande, som jag välkomnar, för att kunna ha den här delen av service och en legitimitet i samhället för vår alkoholpolitik. Det som skissas på är någonting helt annat. Det handlar om att vi i grunden förändrar. Jag vill redan nu säga för min del som engagerad i alkoholpolitiken ända sedan ungdomsåren och som engagerad i socialpolitiska frågor under mitt politiska arbete att vi inte är beredda att vare sig riskera Systembolagets detaljhandelsmonopol eller att hota folkhälsan med experiment som vi inte vet vad de leder till. Det är därför som vi utifrån dagens beslut och betänkande ska noggrant analysera det utredningsförslag som kommer fram. Jag vill påstå att jag är lite glad över betänkandet från socialutskottet. Även om har ett antal reservationer kan jag som socialpolitiskt engagerad inte annat än säga att jag är lite stolt över att vi på det här sättet lägger grunden för 2000-talets solidariska restriktiva alkoholpolitik. Vi visar omsorg om människor men på ett modernt sätt som kan få legitimitet bland stora delar av befolkningen. I det perspektivet vill jag ha den här grunden när jag går vidare och analyserar utredningens förslag . Det kommer att vara ett nålsöga att ta sig igenom. 70 (S) replik: Tack, , för ett konstruktivt arbete i utskottet! Jag delar den glädjen för betänkandet. Skrivningen om att detaljhandelsmonopolet bör försvaras och inte upphävas är ett sådant resultat av det konstruktiva samarbete vi hade då jag lyckades få in den skrivningen i betänkandet så att vi enigt kan stå bakom detta. Jag vill korrigera vad sade i sitt replikskifte med . Du må kanske vara hetsig, men du sade druv- och vindrycker. Det handlar om bär- och fruktdryck och inte vindruvor. Det är väldigt viktigt att man har med det i sammanhanget när man talar om gårdsförsäljning och hänvisar till den finska modellen. Även jag märker att det kan bli krångligt att hålla ordning på alla delar. Jag vill ställa en fråga till . När det gäller regler för alkoholreklamen anser jag att det är ett lapptäcke. Jag tog i mitt anförande upp att hade tittat på dessa frågor. Men regeringen valde att bara lyfta fram ett förslag. I övrigt säger man ingenting eller nämner bara summariskt vissa andra delar. Remissinstanserna har olika synpunkter på detta. Till exempel undrar näringen vad som krävs för att hänsyn till folkhälsan ska vara uppfylld i alkoholreklamen. Jag efterlyser att vi gärna skulle kunna ha en bred översyn av alkoholreklamen. Vi skulle då tydligt kunna landa i detta för att få hållbara och långsiktiga regler för alkoholreklamen framöver. Varför vill inte regeringssidan återkomma med ett samlat besked i alkoholreklamsfrågan? 71 (KD) replik: Först vill jag rikta ett tack till för tillrättaläggandet. Det är bär och frukt som man har i . När det gäller gårdslikörer har man prövat det genom att få en notifiering i . När man förstod att det var stopp där har det därefter inte blivit något riksdagsbehandlande i den finska . Jag går över till din fråga om reklam och marknadsföring. I det förslag som vi nu lägger fram finns det ingenting som innebär att man liberaliserar i förhållande till nuläget. Det tycker jag är en viktig del. Man talar ofta om att vi har en liberaliseringsutveckling. Men på den här punkten innebär det liggande förslaget att det inte är någon förändring när det gäller reklam och marknadsföring av alkoholdrycker. I stället markeras det att andra delar och andra medier som Internet när det gäller bilder också ska omfattas av samma lagstiftning som vi har för tidningar. Såtillvida är det en liten skärpning. På den punkten är jag beredd att som riksdagsledamot följa, tillsammans med dig och andra, vad som händer. Vi slår fast att de nuvarande reglerna inte liberaliseras. Vi behåller dem, och vi gör en liten skärpning när det gäller bilder och Internet. Inte minst gäller detta internationellt. Här användes ordförandeår i EU. Vår tidigare folkhälsominister, som också har ansvar för de socialpolitiska frågorna, , var aktiv och lyfte upp dessa frågor under ordförandeår i EU. Det ser jag som en viktig del i att skapa en gemensam hållning, vilket vi behöver på området i och internationellt. 72 (S) replik: Jag har också haft en del kontakter med näringen i frågan. Jag förstår näringens synpunkter om alkoholreklamen. Jag har också förstått att det är juridiskt krångligt att hålla ordning på alla möjliga regler och riktlinjer. Jag vet att också näringen har en ombudsman som granskar alkoholreklam på eget initiativ. Jag tycker nog att vi skulle ha en sittning med näringen för att riktigt få diskutera frågan om alkoholreklamen och de regler som ändå finns. På så sätt kanske man skulle landa i några gemensamma ståndpunkter som i sådant fall definitivt ger en tydlig inriktning som vi är överens om för vad som ska vara giltigt för alkoholreklam och med ett tydligt folkhälsoperspektiv i detta. Det är lite High Chaparral på området. Jag är medveten om att vi inte kan påverka de reklamkanaler som sänder från andra länder än . Där får vi stå ut med alkoholreklamen i den svenska televisionen, det vill säga att den kommer in via parabol, satelliter och så vidare. Vi skulle ändå behöva ha ett samlat grepp om detta för att ha en tydlig svensk ståndpunkt. När jag yrkade bifall till reservationen om marknadsföring efterlyste jag att vi kan sitta ned och få en gemensam överenskommelse som på ett tydligt sätt bestämmer inriktningen på den svenska marknadsföringen av alkoholdrycker. är det alltifrån små annonser till helsidor i och . Det är en stor spännvidd. Jag skulle önska att vi kunde ta oss tid att sitta ned och resonera och diskutera marknadsföring av alkohol. Jag hoppas att vi kan nå fram till ett gemensamt ställningstagande. 73 (KD) replik: Jag vill än en gång slå fast att i den alkohollag som vi nu tar ställning till finns två förbud mot användning av kommersiella annonser i marknadsföringen av alkoholdrycker. Det är i radio, tv och tidningar. Det är också markerat att särskilt måttfullhet ska iakttas, att reklamen inte får vara påträngande, uppsökande eller uppmana till bruk av alkohol och att reklamen inte särskilt får rikta sig till enskilda eller till barn och ungdomar . Vi har varit överens om restriktionerna för marknadsföringen. De slås fast också . I frågor som rör hur vi tillsammans med övriga EU-länder och internationellt ska hantera Internet ska vi vara beredda att söka vidare. Det är ingen enkel materia, men det är självklart att vi ska reglera vad vi kan. Det vi kan göra slås fast i lagförslaget som handlar om ny alkohollag. Det vi inte kan fatta beslut om bör vi söka olika lösningar för. På den punkten är jag beredd att vara med i en diskussion också . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 7 § Framtidens friluftsliv Föredrogs kulturutskottets betänkande 2010/11:KrU3 Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:237 delvis och prop. 2009/10:238). 74 (M): I detta betänkande från kulturutskottet behandlas proposition 2009/10:238 Framtidens friluftsliv och tre motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringen föreslår i propositionen en ny lag som innebär att uppgiften att fördela statsbidrag till friluftsorganisationer delegeras till den ideella föreningen från och med . I propositionen föreslås även en ändring i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen för att göra handlingsoffentligheten i tryckfrihetsförordningen tillämplig på de delar av Svenskt Friluftslivs verksamhet som avser fördelning av statsbidrag. Den nya lagen och ändringen i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås även ett mål för friluftslivspolitiken. Målet är att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. De uppställda målen innebär att naturen ska vara tillgänglig för alla, att personligt och ideellt engagemang står i centrum, att allemansrätten värnas, att det hållbara brukandet tar hänsyn till friluftslivets behov, att kommunernas ansvar för den tätortsnära naturen är fortsatt stark, att friluftslivet bidrar till landsbygdsutvecklingen och regional tillväxt, att skyddade områden är en tillgång för friluftslivet, att friluftslivet har en given roll i skolans arbete och att fysisk aktivitet och avkoppling stärker folkhälsan. Regeringen framhåller i propositionen att friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden. Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovården anges liksom kulturlivet och samhällsplaneringen som centrala. föreslår att bifaller propositionen. Utskottet föreslår även att gör ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett antal kompletterande mätbara mål för friluftslivspolitiken med anledning av motioner från Socialdemokraterna, och . Samtliga motionsyrkanden, förutom de som rör tillkännagivandet, avstyrks av utskottet. I betänkandet finns sju reservationer. lämnar jag vidare till mina kolleger. 75 (S): Jag ställer mig bakom samtliga S-reservationer. Jag yrkar bifall till Socialdemokraternas reservationer 2, 3 och 5. Vi ska debattera en kär fråga, framtidens friluftsliv. Det är ett brett ämne som sträcker sig över flera politikområden. Jag känner att vi politiker är överens om frågans vikt. Vi är dessutom överens om behovet av mätbara mål. Vi är kanske inte helt överens om vägen dit. är en nation fylld av grönt guld, berg och vatten. Vi har även fyra tydliga årstider som vi kan njuta av. I det gamla bondesamhället vistades man många timmar ute i det fria. Man gjorde det för att förtjäna sitt levebröd. Tiderna har förändrats, och arbetar merparten av oss i städer och i samhällen. Att vistas i naturen har för oss människor blivit en viktig källa för att samla tankar och kraft. Jag gillar personligen att jaga, fiska och åka skoter, men jag gillar även att åka pulka hemma i den kommunala pulkabacken. Det går bra därför att jag bor i och är privilegierad. Så är det tyvärr inte för alla. Friluftslivet rankas högre och högre av moderna människor. Promenader och utflykter upplevs av de allra flesta ha väldigt stor betydelse för livskvaliteten, och hälsovärdet av friluftslivet kan inte nog värderas. Vi kan om vi vill skapa förutsättningar för att alla i hela ska erbjudas livsmiljöer som skapar förutsättningar för rekreation, stärkt folkhälsa, minskad stress och därigenom ökad gemenskap. är ett långt land med mycket natur, men allt fler bor i städer och har varierad förmåga att ta sig ut i naturen. Välutbildade rör sig mer än sämre utbildade. Tjänstemän rör sig mer än arbetare. Sjuka och arbetslösa orkar inte ta sig ut i naturen. Det moderna samhället visar att det delade samhället nu finns även i skogen. läste jag en artikel i om som varit sjuk och utförsäkrad och som tack vare ett projekt mellan SLU och i har blivit ordinerad skogsbesök. Först trodde hon att det var ett skämt. Den första gången satt hon på ett liggunderlag ute i skogen och kunde inte tänka klart, för hon förstod inte vad hon gjorde där hon kunde ju göra någonting annat viktigt. Efter 24 besök kan hon nu sova om nätterna, och hon har fått möjligheten att arbetsträna. lyfter fram behovet av hälsofrämjande miljöer i sin rapport . Den analys som gör visar att det finns behov av att stärka det hälsofrämjande inslaget i våra livsmiljöer. Bland annat föreslår man att kommunerna inför en mer hälsoinriktad samhällsplanering, till exempel genom att skapa säkra och attraktiva friluftsmiljöer som främjar fysisk aktivitet. Det är viktigt att kommunerna ger faktiska förutsättningar att planera och levandegöra stadsnära skogar och parker. Det är väl inte direkt en fråga för dagen, men väldigt många kommuner underlåter att uppdatera sina översiktsplaner, som enligt direktivet ska uppdateras varje mandatperiod. Det gör att kommunerna inte tar sitt uppdrag på fullt allvar. En grundförutsättning för rekreation och friluftsliv är tillgången till attraktiva och uppskattade naturmiljöer. Friluftslivet har en underskattad betydelse som samhällsnytta. Politiken måste ge tydliga signaler och stifta lagar om att hänsyn måste tas till friluftslivets behov. Människor rör sig mindre än tidigare generationer. Spontanidrotten bland barn och unga har minskat. Det är viktigt att stärka förutsättningarna för barn och ungdomar att röra sig mer. Alla barn i alla skolor måste ges förutsättningar för mer spontana möjligheter till fysisk aktivitet. I vårt socialdemokratiska idrottspolitiska program föreslår vi att man ska stärka barns och ungas möjligheter att inom grund- och gymnasieskolan få ökad fysisk aktivitet . Övervikten bland unga ökar, och diabetes ökar, vilket kommer att bli ett framtida stort folkhälsoproblem om vi inte gör någonting. En viktig förutsättning för ett aktivt friluftsliv är att det finns goda möjligheter till fysisk rekreation i närområdet.