prot · GX09138 · 2010-06-16 00:00:00 — Både du och jag har varit kommunpolitiker och vet hur man emellanåt får prioritera väldigt hårt och ibland fatta beslut som man egentligen inte vill fatta och ser konsekvenserna för människors liv och vardag. Kommunerna har det tufft. De fick ett tillfälligt stöd, men alla vet att kommuner behöver långsiktighet och att vi har en lagstiftning som säger att de ska ha en ekonomi i balans. Då har man vidtagit åtgärder. Det är det Kommuner och Landsting beskriver i sin rapport. Vi ser konsekvenserna. Jag varit ute i många förskolor för att se hur det är på olika ställen runt om i landet. Jag kan säga att det finns väldigt stora barngrupper på en del håll 26 barn, 23 barn. Det är inte bra. Det är inte bra för barnen, det är inte bra för de anställda och det är inte bra för barns utveckling över huvud taget. Det behövs tillskott i kommunerna. Med den här bilden blir det tydligt. Lyft blicken, ! Vi har att ansvar att göra det här i . 198 () replik: Som jag sade har vi helt enkelt inte samma bild. Du kommer från en kommun norr om som har haft det extra tufft. I mina sörmländska kommuner är det inte en sådan bild. då jag själv var kommunstyrelsens ordförande gällde det uppsägning av personal, vilket man inte ser i någon kommun . Det finns kommuner som har upphandlat äldreomsorgen, kanske av verksamheten, till exempel som haft växlande majoritet mellan s och borgerlig. Man hade som mål att upphandla . landsting hade som mål att ha av primärvården ute i olika händer. Om man inte räknar med de anställda som följer med dessa verksamheter luras man ju. Man måste titta på helheten. Vi måste ändå lita på att det SKL säger är rätt. 199 () replik: SCB kom med en rapport för inte alls så länge sedan som visar att 80 000 arbetstillfällen försvunnit sedan de mätte förra gången, och tre fjärdedelar av dem innehades av kvinnor. Det säger något om var de arbetstillfällena försvann. säger 39 000 arbetstillfällen i kommunsektorn, och det ska vara rensat från privatiseringar. Det finns ett mönster som går igen. Även om du försöker blunda har antalet välfärdsarbetare minskat. Annars skulle inte heller antalet barn per anställd i förskolan öka, inte heller inom fritidshemmen och inte i förskoleklasser. Dessa siffror visar på en utveckling som går åt helt fel håll. De pengar ni använt till skattesänkningar skulle till exempel de här barnen behöva, eller varför inte eller sjukvården. Pengarna behövs bättre där än i dina och mina fickor, i form av skattesänkning. 200 () replik: De 17 miljarder som regeringen har stöttat kommunal- och landstingsverksamheten med har gett en väldigt positiv effekt. Den effekten ser vi nu delvis. börjar det till och med komma upp förslag om nya ishallar och nya idrottsanläggningar, och det var väl inte tanken. känner jag inte till situationen i just kommun, men jag känner till den i många andra kommuner. Jag har full förståelse för att en kommun som med utflyttning, minskat skatteunderlag och så vidare har det tufft, medan många andra kommuner har det bra. Vi kan inte säga att bilden är ensidig, att det är så illa som försöker påstå, utan den är faktiskt mer varierad. Jag erkänner villigt att det finns problem, men de måste man lösa på något sätt. 201 (): Sedan vänsterpartierna presenterade sin gemensamma politik står det klart och tydligt att det finns två alternativ till höstens riksdagsval. Vänsterpartierna vill tillföra kommunerna 20112012, varav 3 miljarder i riktade satsningar till skola och sjukvård. Javisst, 7 miljarder mer än regeringen kan vi låta vara, men då ska man också veta att deras ökade statsbidrag motverkas av flera faktorer. Kommunsektorns resurser kommer att minska om vänsterblocket kommer till makten eftersom färre arbetar, och det är därför att arbetsgivaravgifterna höjs och rehabiliteringskedjan luckras upp med deras politik. Det är tack vare regeringens tydliga arbetslinje och åtgärder för ett gott företagsklimat som långsiktigt stabila förutsättningar för kommunernas inkomster kan skapas. Vänsterpartierna kompenserar sin brist på arbetslinje med kortsiktiga bidrag. Det kommer att urholka resurserna till välfärden och hota jobben i vård, skola och omsorg. Vidare vill vänsterpartierna ta bort den sänkta arbetsgivaravgiften för unga upp till . Det är detsamma som att skapa en särskild ungdomsskatt, en straffskatt på att ha unga anställda. Att ta bort denna skattelättnad för att anställa unga är de röda partiernas i särklass största besparing i deras skuggbudget. Det handlar om nästan 20 miljarder totalt som de sedan smetar ut i olika former av bidrag till dem som inte jobbar. För kommunerna innebär det en ökad kostnad med och för landstingen med . För exempelvis , som ligger i mitt hemlän, innebär vänsterpartiernas politik att man får 33 miljoner i ökade statsbidrag, och det kan väl låta bra. Detta har också politikerna i den röda oppositionen i som utgångspunkt för sin skuggbudget. Men leder ungdomsskatten till ökade kostnader med 22 miljoner, vilket de förstås inte har tagit med i sina beräkningar. Det innebär alltså att två tredjedelar av statsbidraget äts upp direkt. Vänsterpartierna ger med den ena handen och tar med den andra. På vilket sätt gynnar det kommunen? I finanskrisens och den djupa lågkonjunkturens spår drabbades kommunsektorn hårt; det känner vi alla till. För att värna välfärdens kärna och förhindra uppsägningar har regeringen tillfört kommunerna och landstingen rekordbelopp. Enbart handlar det om , och totalt sett så mycket som har kommit kommunsektorn till del jämfört med nivå. En stor del av dessa satsningar har varit tillfälliga just därför att det är just det som har varit befogat i det rådande konjunkturläget. Regeringen aviserade inga ytterligare pengar till kommunsektorn i vårpropositionen, därför att kommunernas ekonomi blev bättre än vad regeringen räknat med, främst tack vare att fler människor kunde behålla sina jobb. Vi hörde nu också i redovisning att de till och med gått med plus 2009. ökar alltså skatteintäkterna rätt så rejält, tack vare att konjunkturen vänder och sysselsättningen ökar och att effekterna av sjukförsäkringsreformen har fått genomslag. Dessutom ligger den permanenta ökningen av det årliga statsbidraget på 5 miljarder, som regeringen har beslutat om , fast, vilket också kommer att gynna kommunernas ekonomi framöver. Jämför man den här konjunkturnedgången med 1990-talskrisen, då 150 000 jobb försvann i kommunsektorn, ser läget betydligt gynnsammare ut den här gången. Den uppgift som oppositionen sprider om 25 000 anställda nu har siffran tydligen devalverats ytterligare och som man har använts sig av i sin reservation stämmer inte. Det är förvisso sant att antalet sysselsatta i kommuner och landsting minskat så mycket och möjligtvis ytterligare, men då bortser oppositionen helt från de nya jobben som har tillkommit i de privata välfärdsföretagen. Enligt färska siffror från SCB har över 30 000 nya jobb tillkommit och . Verksamheten inom den kommunala sektorn kostar mycket pengar. Det finns undersökningar som visar att det inte finns ett självklart samband mellan högre kostnader och högre kvalitet, utan att det är vad vi gör och vad vi får för pengarna som spelar roll. Regeringen har öppnat den offentliga sektorn för välfärdsföretagare, vilket har lett till att fler kvinnor kommit i arbete och att det finns fler arbetsgivare att välja bland. Det underlättar också livspusslet för många barnfamiljer och äldre. Vi har helt enkelt genomfört en rad reformer som vi kan vara mycket stolta över. Det är reformer som ökar den enskilda människans självbestämmande och valfrihet. Det är reformer som effektiviserar och höjer kvaliteten. Det är reformer som syftar till att utveckla och förbättra vår gemensamma välfärd. Vårdvalsreformen, , tandvårdsreformen, apoteksregleringen, valfriheten inom äldre- och handikappomsorgen, reformen reformerad LSS-lag, tillsynsreform inom och förnyad socialförsäkring, trygghetsvård åt äldre ja, listan kan göras lång. Med vänsterpartierna vid makten hotas många av dessa reformer. Valfriheten och entreprenörskapet i välfärden kommer att minska. Regeringens politik har varit inriktad på att bryta monopolet inom vården och omsorgen. Människor måste få mer att säga till om själva. Därför har vi infört lagen om valfrihetssystem, LOV, inom äldre- och handikappomsorgen och vårdval inom primärvården. Min egen mor, som är , är frisk som en nötkärna och kan fortfarande göra sina egna val fullt ut. Det vill jag att hon ska få göra, och det vill hon också själv givetvis göra så länge kroppen klarar av det och inte krånglar. Men om det skulle vara så att hon behöver hjälp är det inte kommunkontoret som ska bestämma vem som ska följa med min mor in på toaletten. Nej, det tror jag att hon skulle vilja avgöra själv. Och det är heller inte som ska bestämma vilken läkare jag, hon eller någon annan ska behöva gå till när vi blir sjuka. Det vill vi göra själva. Därför har vi genomfört de här förändringarna. Och det finurliga med LOV och vårdval är att aktörerna konkurrerar med kvalitet och faktiskt inte med pris. Det är patienten som väljer vårdcentral. Det kan vara egen vårdcentral eller det privata vårdföretaget; patienten väljer det som passar honom eller henne bäst. Alla har olika behov, och därför behövs också olika lösningar. Hårda kvalitetskrav kan ställas på alla, men patienten avgör. har 181 nya vårdcentraler sett dagens ljus. Det är ett gott kvitto på en framgångsrik politik. Det viktiga är att de frihetsreformer som regeringen nu genomför ökar den enskilda människans möjlighet att själv bestämma över sin vård och omsorg. Och det är minst lika viktigt för personalen. Att vara hänvisad till en enda arbetsgivare har varit en återvändsgränd för många, speciellt kvinnor. Det har till och med känts omöjligt att byta anställning mellan landsting och kommun eller till anställning i annan kommun, eftersom man har varit livrädd för att mista turordningen i LAS. Det är också något som vi centerpartister vill ändra på, men det är en helt annan fråga som vi inte behöver prata mer om just . Medan andra kan byta jobb om man inte trivs eller kommer ihop sig med chefen har kvinnor i offentlig sektor varit instängda och fast i sin anställning. Detta har sedan avspeglat sig i sjukskrivningsstatistiken där offentliganställda kvinnor har varit överrepresenterade. Det är ingen som höjer på ögonbrynen när ett byggföretag som bygger äldreboenden går med vinst. Varför är det då så upprörande att företagen som driver själva verksamheten går med vinst? Det är hög tid att förstå sambanden. Utan vinst blir det inget företagande och heller ingen valfrihet. Vi vill kunna påverka våra liv och kunna välja. För att vi ska kunna göra det måste finnas något att välja mellan. Det behövs en mångfald av företag. Då måste det finnas etableringsfrihet och möjlighet att göra vinst. Det går inte att driva företag av ren välgörenhet. besökte jag Partnerskap för Vård i . De erbjuder sina tjänster inom , och vad jag förstod krävdes det en fantastisk effektivitet både i planeringen och i genomförandet av arbetet för att balansera ekonomin. Deras flexibilitet, effektivitet och plikttrogenhet mot uppdragsgivaren, som var kommunen, och kunden kan vara en drivkraft även för den offentliga verksamhetens vilja att utveckla sig. De konkurrerar med kommunens egen verksamhet både vad gäller pris och kvalitet i utförandet för att bli godkända av kommunen och valda av de enskilda kunderna. Har de dessutom förmågan att avsätta en vinst för kommande investeringar i företaget är det dem väl förunnat och dessutom ett måste för deras fortsatta existens. Ingen här i kammaren vill se en ojämlik vård. Vården ska vara solidariskt finansierad, och prioritetsordningen ska följas. Den som har störst behov ska gå först. Regeringen värnar välfärden, och därför stimulerar vi till arbete. Välfärden står inför stora utmaningar som åldrande befolkning, ökade krav på välfärdstjänster, dyrare behandlingsmetoder med mera. Därför kan vi inte fortsätta som förut med skygglappar mot omvärlden. Vi måste se problemen och åtgärda dem. Vi måste se vad som kan göras smartare och sedan göra det. Vi måste veta vilka åtgärder som är effektiva och vilka som inte ger önskat resultat. Därför satsar vi på evidens, öppna jämförelser och på att följa upp utvärderingar. Vi måste se hur vi får mest ut av skattepengarna. Slutligen vill jag understryka att vi inte har råd att säga nej till fler jobb. Som jag tidigare nämnde skapades det över 30 000 nya jobb i välfärdsföretag . RUT-avdraget, som gjort svarta jobb vita och lett till fler kvinnliga entreprenörer som gett många arbetslösa en ny chans på arbetsmarknaden och som underlättar livspusslet för många barnfamiljer och äldre, har skapat 7 000 nya jobb. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag att lägga regeringens skrivelse till handlingarna. 202 (): Det betänkande vi debatterar behandlar regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2009. Jag yrkar bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna och avslag på motionen. Betänkandet behandlar också rapporten om de kommunala finansieringsprinciperna som utskottet beslutade om 2007. Utskottet påpekar vikten av en uppföljning och utvärdering av läget i den kommunala sektorn. Jag vill påminna om vikten av att regeringen avsatte 17 miljarder i ett extra statsbidrag och att regeringen i vårpropositionen aviserade om ett höjt permanent statsbidrag på 5 miljarder. Utskottet vill påminna om att regeringen har uttalat att det finns anledning att komma med en förnyad bedömning, att följa utvecklingen och att återkomma vad gäller kommunsektorns framtid och möjligheter kommande år i samband med budgeten . Utskottet välkomnar att regeringen beslutat att tillsätta en utredning med uppdrag att främja en stabil verksamhet över konjunkturcykeln, det vill säga balanskravet. Jag vill också påminna om finansieringsprincipen som också behandlas i betänkandet. Finansiering ska åtfölja de ålägganden och åtaganden som kommuner och landsting ålagts. Hur såg det ut när lågkonjunkturen slog till? Många har vittnat om hur det är att vara engagerad i kommunpolitik. När vi tittar i backspegeln är det lätt att göra bedömningar av vad som borde ha gjorts och inte gjorts. Många kommunstyrelser och kommunfullmäktigeförsamlingar upplevde nog att de var som små barkbåtar på den stora ekonomiska oceanen när lågkonjunkturen slog till. Dagens debatt har påvisat att globala konjunkturnedgångar påverkar , även kommuner och landsting. Skatteunderlaget påverkas och även inkomster och utgifter. tog i sitt anförande upp SCB:s dagsfärska prognos. Den visar att det faktiskt ljusnar. Kommunernas årsprognos ser ganska ljus ut, trots allt. Av de 254 kommuner som besvarat SCB:s enkät anger att de kommer att få ett positivt resultat. ser kommunerna i olika ut. Jag kommer själv från en kommun som mitt i lågkonjunkturen sänkte skatten. Är det Alliansen som styr där? Nej, det är De rödgröna. Regeringen skriver i sin skrivelse att resultatet uppgick till och att av kommunerna och av landstingen uppvisade positiva resultat. Jag vill också hänvisa till den rapport som har kommit från Kommuner och Landsting, SKL. De har varit apostroferade , och man har återkommit till deras siffror om läget. kom en ekonomirapport som påvisade att det går betydligt bättre än vad man kunde förutse . Man får gå tillbaka till de goda för att finna så få kommuner med underskott. Det finns en rad andra påpekanden från SKL vad gäller den verklighetsbild som finns. Man drar också slutsatser av hur läget ser ut. Vilka lärdomar kan man dra vad gäller kommunsektorn i stort? Jo, i rapporten säger man att ordning i landets ekonomi ger möjligheter att klara och mildra konsekvenserna av en global konjunkturnedgång. Vidare slår man fast att det är svårt med ekonomiska prognoser. Varje kris har sin egen logik, dynamik och unika krisförlopp. Det finns låg träffsäkerhet i prognoser, i synnerhet i samband med större globala konjunkturförändringar. Man påpekar också i rapporten att det fanns en överdriven pessimism. har klarat sig bra jämfört med andra länder. I rapporten visar man att kommunerna gick drygt 14 miljarder plus i stället för det minus som prognosen pekade på. är prognosen ett överskott på 18,6 miljarder, inräknat det extra konjunkturtillskottet. är prognosen just nu 3,5 miljarder i överskott. Verkligheten förändras dock snabbt, och prognoser är prognoser. Därför är det viktigt att följa utvecklingen. Regeringen har också påpekat att det krävs nya bedömningar senare för att stämma av prognos, och det torde vara viktigt att också göra detta. Vad påverkar kommunernas ekonomi? Jag skulle vilja återkomma till de strukturella skillnaderna mellan kommunerna. Det finns kommuner som har det kämpigt och kommuner som går hyfsat väl. Vi har ett utjämningssystem som ska beakta de strukturella skillnaderna. Det pågår ett utredningsarbete som ska komma med förslag . Något som verkligen påverkar kommunsektorn, precis som staten, är naturligtvis antalet sysselsatta. Fler arbetade timmar innebär ökade inkomster. Det gäller inte bara kommunsektorn utan också staten och ålderspensionssystemet. Minskad arbetslöshet innebär minskat behov av ersättningar och bidrag, och både inkomst- och utgiftssidan förbättras. Är det här den enda lågkonjunktur som vi har varit med om? Jag minns också lågkonjunkturerna och 2001 och påfrestningarna på kommunerna då. resulterade det i skattehöjningar och omfattande besparingar. Vi har sett det här förut. Det gäller, som sagt, att dra lärdom av kriserna. Vi kan inte förutse varje kris och konsekvenserna av dem, men vi kan vidta de åtgärder vi tycker är rimliga. Jag vill återkomma till en annan frågeställning som rör kommunernas ekonomi och som också har varit föremål för debatt . Det handlar om kommunernas möjlighet att påverka sin egen tillväxt. Vi har hört talas om den så kallade medfinansieringen som kommer att finnas . Den har funnits även tidigare. SKL konstaterar att det rådde en medfinansiering på 400500 miljoner . Det är alltså ingenting nytt. Varför gjorde kommunerna det? Jo, man ansåg att man kunde påverka sin tillväxt. Man kan dra många lärdomar av läget. En sak är uppenbar efter dagens debatter: Om vi i har ordning i ekonomin har vi muskler för att klara och mildra konsekvenserna av globala konjunkturnedgångar. förmåga att klara av situationen under denna lågkonjunktur har varit beroende av regeringens insatser och förmåga att hantera en besvärlig situation. i backspegeln torde även oppositionen kunna medge att regeringens insatser varit adekvata. Det är inte bara nätterna som blir ljusare, utan även framtiden för . Välfärdens kärna har värnats och kommer att värnas. 203 (): Jag fick just höra att Alliansen vann fotbollsmatchen med 41. Alla kanske inte är lika glada över det, men för oss i Alliansen är det ju trevligt. Oppositionen skriver det i sin reservation, vi har hört det i partiledardebatten och vi har hört det från flera av oppositionens företrädare i många olika sammanhang, att det skulle ha försvunnit 25 000 arbetstillfällen i välfärdssektorn. Den faktauppgiften har åkt fast. Den fastnade i lögndetektor , tror jag, eftersom det helt enkelt inte är sant. Med egna ord behöver det inte ens vara så att så många jobb har försvunnit. Egentligen kan det vara tvärtom, säger man. Det är, som sagt, ord, inte mina. Det är synd att man inte håller sig till sanningen. Vi har gått igenom en väldigt svår kris. Det har drabbat människor. Vi har hört av tidigare talare i den här debatten att bilderna ser ganska olika ut beroende på var i landet man befinner sig. För de människor som har blivit arbetslösa och för dem som bor i en kommun som är hårt drabbad återstår fortfarande mycket hårt arbete för att de ska komma ur krisen. I andra kommuner har man gått igenom krisen och nästan varit fundersam över vad man läser om i tidningen eftersom man inte upplever krisen i sin vardag. Jag hoppas att vi kan koncentrera oss på de människor som faktiskt har kommit i kläm och inte försöka twista till de siffror som visar hur det ser ut i våra kommuner. En hel del av det som i statistiken ser ut som en minskning av antalet anställda det man skulle kunna kalla för färre händer i vården och omsorgen är egentligen något väldigt positivt. De som arbetar i kommuner och landsting har blivit friskare. De som arbetar deltid ofrivilligt har faktiskt fått erbjudande om att gå upp på heltid och nappat på erbjudandet. Det är inte jätteroligt för den som var vikarie, men väldigt viktigt för den som arbetade från början. Det finns mycket glädjande i redovisningen av utvecklingen i våra kommuner och landsting. Vårdgarantin har gjort att den som råkar ut för en olycka eller sjukdom inte behöver vänta . Vi har inte nått ända fram, men vi har kommit en bra bit på väg. Jag är glad att vi har ambitionen att fortsätta att banta köerna så att alla får vård inom den tid som vårdgarantin säger. Vi har också ambitionen att få ned väntetiderna på akuten. Man ska inte behöva vänta om man söker akutsjukvård. Vårdvalet har också varit en stor succé. Även om det kostar och innebär en ansträngning för kommunerna betyder det väldigt mycket för dem som får möjlighet att välja någon av de 135 nya vårdcentralerna, som det var 2009, eller 181 nya vårdcentralerna, som det är . Det är väldigt bra för dem som inte kände sig trygga med att gå till den vårdcentral som de blev tilldelade. Tack vare patientsäkerheten den insats som har gjorts har vi kunnat frigöra fler vårdplatser så att andra patienter slipper vänta eller ligga i en sjuksäng i korridoren. Det har också sparat 1,3 miljarder. Det har framför allt räddat människoliv. Människor som förut dog en undvikbar död, åtminstone undvikbar , har kunnat räddas. De har kunnat få en mycket bättra hälsa och de har sluppit långvarigt lidande. Även om en del saker i kommunerna har varit negativa, och även om det har varit tufft framför allt i de kommuner där man har drabbats väldigt hårt av arbetslösheten och biståndsmottagandet har ökat har vi nu lägre kostnader för socialbidrag än vad vi hade under den kris vi gick igenom . Något av det mest allvarliga i rapporten är hur det ser ut för våra ungdomar. går var tionde elev på sina håll färre än var tionde elev ut utan att ha behörighet till gymnasiet. Det är en av våra absolut viktigaste uppgifter. Vi har satt upp mål för vad varje elev ska kunna lära sig i . Det är vår skyldighet att se till att de får lära sig det. Det är inte barnen som misslyckas. Det är vi vuxna, och det är politiken den politik som har förts ända sedan de började skolan. Det är en stor utmaning att vända skolan så att vi får en skola som är så bra att alla elever går ut med fullständiga betyg. Jag vill passa på att tacka . Jag förstår att det här är din sista debatt i kammaren. Någon formulerade det så fint: Givet ditt partis åsikter har du genomfört ett mycket bra arbete här i . Tack för samarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning Föredrogs finansutskottets betänkande 2009/10:FiU32 Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning (prop. 2009/10:151). 204 (): I detta betänkande behandlas regeringens proposition Ett starkare skydd för den enskildes integritet vid kreditupplysning. Regeringen föreslår bland annat att beställare av kreditupplysning ska ha ett legitimt behov av informationen. Med andra ord ska inte vem som helst kunna begära kreditupplysning och granska individers ekonomi. Det är säkert någonting som vi alla kan ställa oss bakom och tycker är en självklarhet. Men varför har regeringen så bråttom att få igenom denna lag att man inte gör det på rätt sätt? Denna lag går troligtvis inte att ändra utan att först göra grundlagsändringar. Dessutom anses enligt detta förslag journalistiska ändamål inte vara något legitimt behov.