prot · GY0932 · 2010-12-10 00:00:00 — Vi kan konstatera att de ambitioner som till exempel finns i Cederschiöldsöverenskommelsen har föregåtts av , och i har det varit Adelsohnöverenskommelsen och i Hulterströmsöverenskommelsen och. Det har varit goda intentioner. Men tyvärr har det varit så många administrativa hinder att allt för lite har blivit verklighet av detta. Det menar jag är det största problemet med den samlade storstadspolitiken. 41 Statsrådet (C): Jag kan börja med att konstatera att när efterfrågar en samlad storstadspolitik påminner det ganska mycket om vad den tidigare socialdemokartiska regeringen gjorde. Den bedrev en nationell storstadspolitik som utanförskapet i storstäderna växte. Att endast ha en politik som kallas för nationell storstadspolitik löser inga problem. har studerat tillväxten i och i regioner. De har konstaterat att de svenska storstadsregionerna i stor utsträckning är motorer för tillväxt i hela landet som landsbygderna har betydelsefulla resurser som städerna är beroende av. pekar på att det är viktigt att stärka länkarna mellan städerna och våra svenska landsbygder. Det är precis vad regeringen gör. Vår politik syftar till att utveckla storstadsregionerna liksom andra typer av regioner och att stärka den utvecklingskraft som finns lokalt och regionalt byggt på regionernas egna unika förutsättningar. Det handlar om att stärka den stadsregionala dimensionen i den regionala tillväxtpolitiken. Jag håller med om att våra svenska städer är fantastiska, och jag är helt övertygad om att det är på regional nivå som man själv bäst vet vilka åtgärder som krävs för att utveckla den egna regionen. Därför har vi mycket medvetet från regeringens sida både tillfört mer pengar och ökat ansvaret regionalt för den regionala tillväxtpolitiken. Om man ser till vilka insatser som görs är det viktigt att konstatera att det i de regionala strukturfondsprogram som finns runt om i landet och som omfattar också de tre storstadsregionerna finns inklusive medfinansiering till förfogande för utvecklingsinsatser . Om man till det lägger det faktum att storstadsregionerna också omfattas av de insatser som den europeiska socialfonden kan göra när det gäller projekt som främjar kompetensutveckling och motverkar utanförskap är det ytterligare . Därutöver finns offentlig medfinansiering. Jag tror att har en viktig poäng: Det handlar om att lyfta blicken och skåda mot horisonten och fundera på vad det är för stadsmiljöer och livsmiljöer som vi erbjuder människor i våra stora städer. Just därför har regeringen bedrivit ett medvetet och konsekvent arbete för att stimulera utvecklingen av hållbara städer. Som jag nämnde inledningsvis har vi genom Delegationen för hållbara städer fördelat till viktiga projekt i , , , , och . Alla dessa insatser har starkt bidragit till att både höja intresset för och stärka de svenska städernas arbete med hållbar utveckling. Inte minst har i europeiskt hänseende en framskjuten roll när det handlar om att skapa hållbara goda livsmiljöer för sina invånare. 42 (S): Jag måste säga att det är lite smått komiskt när man säger att man tidigare hade en nationell storstadspolitik, och så växte utanförskapet. Är det någon förändring på den punkten , då, oavsett om man har haft en storstadspolitik eller inte? Utanförskapet, och den mycket speciella form av utanförskap som man ofta behöver ha nationella insatser till, har inte förändrats i någon mening. Det är detta som är det motsägelsefulla när man pratar storstadspolitik; sysselsättningsgraden är hög i våra storstäder, men utanförskapet är också mycket grymmare. Vi har dem som har väldigt långa arbetslöshetsperioder bakom sig, bland annat till följd av att många är nyinflyttade till våra storstäder och har svårt att få en plats där. Jag valde att inte ta upp infrastrukturen i mitt första inlägg. När vi diskuterar frågor om lands- och glesbygd brukar man ofta säga att förutom alla de åtgärder som behövs behöver vi förbättra infrastrukturen. När man pratar till exempel om Åre har detta varit ett viktigt krav från denna region, och många andra regioner säger samma sak. Jag instämmer gärna i det. Infrastrukturen är en oerhört viktig sak. Förutom det som handlar om bostäderna är infrastrukturfrågorna kanske det som hindrar tillväxten i våra storstäder. Detta har redovisats . Låt mig ta ett exempel för att visa vilken fientlig inställning regeringen har till storstäderna. Jag kan konstatera att det inte finns någon redovisning av de trängselavgiftspengar som har kommit in och som partiledarna i de borgerliga partierna sade att man skulle avsätta till att bygga Förbifart . Man vet inte hur mycket pengar som har kommit in. Detta kommer att behandlas här i kammaren . Det är helt enkelt så att dessa pengar inte finns på . Det tycker jag är intressant i sammanhanget. Jag menar att det alltid är bra att ha en politik som handlar om den svenska lands- och glesbygden. Men det är lika viktigt att ha en tydlig politik när det handlar om de svenska storstäderna. Regeringen har ingen sådan politik. Den har ingen politik när det handlar om att utveckla storstäderna. Jag fick en hänvisning i svaret till en skrivelse, som bara den skulle kunna föranleda en särskild debatt. Den kommer att behandlas här i kammaren under budgetdebatten. Det står egentligen inte så mycket där; det är en ganska beklaglig skrift. Man hänvisar till att , , och nämns där. Det satt långt inne; det handlar om två rader. Jag skulle ironiskt kunna säga att jag är jätteimponerad över hur mycket man tänker på våra storstäder från regeringens sida. Storstäderna är en viktig tillväxtregion. Därom är vi eniga. Men i övrigt finns det inget påtagligt som regeringen har gjort. Jag kommer i mitt sista inlägg att ta upp det mycket konstiga förslaget om nedsatta arbetsgivaravgifter i vissa av våra storstadsområden. Om man föreslår något sådant vet man inte särskilt mycket om storstäder. 43 Statsrådet (C): Jag är glad att och jag kan vara överens om att det är bra att vi har en kraftfull politik för utveckling av gles- och landsbygden liksom att det är viktigt att vi har en god politik för att utveckla våra städer. När det handlar om våra stora städer instämmer jag gärna i att en av de stora utmaningarna är att vi har ett utbrett utanförskap. Det är ett utanförskap som regeringen målmedvetet har arbetat med och som vi steg för steg ser till att minska. När det gäller utanförskap i den här kontexten är det viktigt att lyfta fram det arbete vi har gjort i och med det utvecklingsarbetet. Vi har tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner som bidrar till en positiv utveckling i dessa stadsdelar. Detta görs helt enkelt för att man ska se till att använda ordinarie resurser på ett effektivt sätt genom samverkan mellan olika aktörer. En insats inom denna ram är den verksamhet som regeringen har initierat när det handlar om nystartskontor. Det har så här långt visat sig vara framgångsrikt, och det underlättar inte minst nyanlända svenskars kontakter med det offentliga . Jag håller gärna med om att en viktig fråga för stora städer som växer snabbt är bostadsfrågan. Det är en utmaning som vi kommer att behöva arbeta med framöver att lösa den bostadsbrist som finns inte minst i . I sammanhanget är det viktigt att lyfta fram att det är viktigt med en mångfald i boende- och upplåtelseformer. Det gäller att se till att homogena hyresbostadsområden kan blandas upp. Vi vill bidra till att även de som bor i våra ytterområden och det som kanske lite slarvigt kan beskrivas som utanförskapsområden har möjlighet att göra boendekarriär utan att behöva flytta från de områden där de redan bor. Vi har från regeringens sida gjort en rad insatser inom arbetsmarknadspolitikens ram just för att minska utanförskapet. Vi har arbetat med jobb- och utvecklingsgarantin. Vi arbetar med jobbgarantin för unga, med instegsjobben och inte minst med nystartsjobben som har visat sig vara framgångsrika när det gäller att erbjuda människor med utländsk bakgrund ett fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. Om man ska ta sig in i det svenska samhället är ett fotfäste på arbetsmarknaden helt avgörande. nämnde nystartszonerna i sitt anförande. Det stämmer att vi i regeringsförklaringen och i budgetpropositionen har aviserat att vi tänker tillsätta en utredning som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, så kallade nystartszoner. För min del är det alldeles uppenbart att när det i genomsnitt kan ta sju från det att man har anlänt till till dess att man har ett fotfäste på den svenska arbetsmarknaden måste vi vara beredda att pröva, med svenska mått mätt, lite okonventionella metoder. Nystartszoner är en sådan metod som har prövats framgångsrikt i flera andra länder och som kan göra det möjligt för människor i utanförskapsområden att få ett fotfäste på den svenska arbetsmarknaden som de annars inte hade kunnat få. 44 (S): Jag ska kommentera ett par saker. Först gäller det nystartszoner. Jag har min bakgrund i stadsdelen där jag bland annat har varit ordförande i stadsdelsnämnden. Det är klart att vi ska prova lite alternativa möjligheter och lite kontroversiella möjligheter i vissa sammanhang. Det håller jag fullständigt med om, men man vet inte vad man pratar om här. Det bor 30 000 personer i , och det jobbar 30 000 personer i . Problemet är att nästan inga bor och arbetar i . Det är det stora problemet. Det finns ingen brist på företag och arbetsplatser runt omkring dessa områden och väldigt ofta inte heller i områdena. Problemet är någonting annat som ligger betydligt djupare, och då hjälper det inte att bara sänka arbetsgivaravgiften. Detta måste vara en skrivbordsprodukt som jag hoppas att denna utredning kan avvisa. Det verkar som om man inte har tänkt över huvud taget. Låt mig peka på en annan väsentlig del av regeringens regionalpolitik. Det finns ett ganska stort och väl utarbetat samarbete mellan storstäderna runt . Varför har man inte med det? Det ska utvecklas på något annat sätt. Storstäderna finns inte med som ett perspektiv i detta trots att det finns ett antal storstäder. Slutligen vill jag också säga att jag tycker att det är beklagligt att regeringen inte kan sätta ned foten och säga att en förutsättning för att våra storstäder ska utvecklas är att man utvecklar infrastrukturen. Det utgör tillsammans med bostäderna de två största problemen. 45 Statsrådet (C): Jag är glad att håller med om att utmaningen ibland är så stor att man måste pröva också kontroversiella metoder. Metoder som kan fungera i en del av landet fungerar inte i en annan del av landet. Det är just därför som regeringen arbetar med både generella och riktade insatser i gles- och landsbygder, i våra mellanstora städer och i våra storstäder. Vi behöver generella insatser och ibland insatser som är specialdesignade för att lösa ett visst problem. Delegationen för hållbara städer är ett sådant väldigt tydligt och konkret exempel. väljer att nämna , men man skulle också kunna nämna andra utanförskapsområden där det finns en ganska stor avsaknad av både arbetsplatser och närvaro av företag. Det finns forskningsresultat som pekar på att just närvaron av arbetsplatser och människor som går till jobbet varenda dag i själva utanförskapsområdet spelar stor roll för att människor ska komma i arbetet och komma in i det svenska samhället. Det kan säkert se olika ut. Det handlar inte bara om att sänka arbetsgivaravgiften, utan det handlar om att göra flera olika saker. Jag tar gärna en diskussion med om infrastrukturen. är tiden för kort för detta den här gången men som mycket väl känner till dammsög regeringen de planeringsprocesser och de planerade projekt som fanns när lågkonjunkturen och den finansiella krisen slog till. Det gör att vi runt om i hela kan se hur spadar sätts i jorden. Det är lite svårt att komma fram på vägar därför att vi faktiskt bygger ut infrastrukturen för att anpassa den till en växande huvudstad och se till att vi har en storstadsmiljö där människor kan ta sig till sina arbetsplatser . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:38 till utbildningsutskottet 10 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:AU1 betänkanden /11:UU1 och UU2 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2010/11:UFöU2 Anmäldes och bordlades betänkande 2010/11:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet betänkande 2010/11:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2011 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:119 Ökad barnfattigdom av (S) till finansminister (M) 2010/11:120 Odling av specialgrödor av (S) till landsbygdsminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:158 Pensioner för scenkonstens aktörer av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:159 Makten över äldreomsorgen till de äldre av (C) till statsrådet (KD) 2010/11:160 Ökad tillgänglighet av (V) till statsrådet (KD) 2010/11:161 Samlat grepp kring socialförsäkringar av (KD) till statsrådet (M) 2010/11:162 Uppföljning av minoritetslagen av (FP) till statsrådet (FP) 2010/11:163 Finansieringen av Coompanions fortsatta verksamhet av (S) till närings- och energiminister (C) 2010/11:164 Fackelgas av (S) till miljöminister (C) 2010/11:165 Telefoni på landsbygden av (S) till statsrådet (C) 2010/11:166 Nationella riktlinjer för förskrivning av hjälpmedel av (V) till statsrådet (KD) 2010/11:167 Arbetsbördan vid landets miljödomstolar av (V) till justitieminister (M) 2010/11:168 Arbetsmarknadskunskap i skolan av (S) till utbildningsminister (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2010/11:128 Ränteavdrag för bostadslån av (V) till finansminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.