prot · GY0927 · 2010-12-03 00:00:00 — I det här fallet måste vi först se vad som egentligen har hänt i . Det finns många andra fall ute i världen där det är viktigt att få information, att klargöra och se hur det ser ut innan man agerar. Det sätt som regeringen arbetar med den här frågan på är på ett generellt plan. Det var också därför det var viktigt för oss att under ordförandeskapet lyfta frågan på ett tydligt sätt och också se till att fortsatta ordförandeskap driver frågan vidare. När det handlar om CSR har vi också ett väldigt bra samarbete med flera andra EU-länder, som , och med , som inte är med i EU. Det gäller framför allt nordiska företag som verkar i . Det var också en fråga om biståndet. Där ska jag vara ärlig och säga att jag inte har något specifikt svar på den . Men jag kan mycket väl ta reda på det och återkomma till . 71 (V): Jag tackar ministern för hennes svar, och jag tackar särskilt för den goda viljan att ta reda på uppgiften om skulle vara aktuell för informationsmedel från biståndsbudgeten. Jag menar att det finns ett grundläggande trovärdighetsproblem för när vi i internationella förhandlingar hävdar att man ska ha ett humanitärt ansvar och ett ansvar för mänskliga rättigheter från stora företag som vi har ett svenskt företag som står inför sådana här grava anklagelser, som är fallet med . Som ministern mycket riktigt påpekade utreds detta nu av den internationella åklagarkammaren i , som har inlett en förundersökning om huruvida det har begåtts brott mot den humanitära rätten i och om det finns en svensk anknytning till de här brotten. Självklart kan varken jag eller en minister föregripa en rättslig prövning av om någon kommer att bli fälld eller inte. Men jag skulle ändå vilja ställa två mer principiella frågor. Om företrädare för , styrelseledamöter, fälls efter den här utredningen, kommer regeringen då att kräva av att de bidrar ekonomiskt för att gottgöra offren? Kommer man då att agera, så att säga, för att de ska göra det? Som vi alla i den här kammaren vet var en av styrelseledamöterna i utrikesminister jag säger var, för han sitter inte längre i styrelsen. Kan fortsätta att vara utrikesminister om företrädare för fälls för brott mot humanitärrätten? 72 Statsrådet (M): Frågan om är en hypotetisk fråga. Som jag ser det får regeringen ta ställning till detta och besluta hur man ska agera när man har all information och när utredningen är färdig. Men i frågan om biståndet återkommer jag till . Jag ska titta vidare på de detaljerna. Det är inte min portfölj. Därför har jag heller inget detaljsvar . Jag anser att den och inte minst de svenska företagen, generellt, har en hög svansföring när det handlar om CSR, Corporate Social Responsibility. Den har också framhållit detta i arbete ute i världen. Förutom de processer som jag har nämnt tidigare i mitt svar till kan jag passa på att nämna att stöder organisationen , Transparency Initiative, som ett led i att få ökad transparens för att se till att man får in mer Corporate Social Responsibility i gruvindustrin, främst, som också är ett stort problemområde i många . Regeringen arbetar mycket med de här frågorna. Och vi är stolta över våra svenska företag, generellt, ute i världen som arbetar på ett väldigt bra sätt med de här frågorna. Men som jag sade tidigare: Vi ska inte handla med alla överallt. Majoriteten av våra företag beter sig på ett föredömligt sätt, men det kommer naturligtvis alltid att finnas undantag. Däremot kommer regeringen inte att gå in i specifika företagsfrågor när det gäller detta, utan det handlar om att driva frågan framåt när det gäller vikten av CSR, mänskliga rättigheter, arbetstagarens rättigheter, antikorruption och miljöhänsyn. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2010/11:81 om insatser för ökad export 73 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att vidta några konkreta åtgärder för att stärka svensk export och hur jag avser att säkerställa att även med minskade anslag ska kunna leverera en kompetent och omfattande rådgivning inför små och medelstora företag. Exportfrämjandet spelar en viktig roll för svensk export och är därmed en viktig del av regeringens politik för en bättre tillväxt och sysselsättning i . (2008:90) slog fast att det svenska statliga exportfrämjandet motsvarar företagens behov och täcker marknadsmisslyckanden. Det här är välkommet, men regeringen strävar givetvis ändå efter att förbättra exportfrämjandet ytterligare. Grunden för en framgångsrik svensk export utgörs av ett gott näringsklimat, global frihandel och en öppen inre marknad inom EU. Regeringen har genomfört en mängd åtgärder för att förbättra de grundläggande villkoren för företagen. Det handlar bland annat om stärkt rådgivning, satsningar på företagande bland kvinnor och invandrare, regelförenkling, privatiseringar av statliga bolag, ökad valfrihet i vård och omsorg, satsningar på infrastruktur, bättre utbildning samt viktiga skattereformer. En är givetvis även prioriteringen av långsiktigt hållbara offentliga finanser. Det statliga anslaget för exportfrämjande föreslås i budgetpropositionen bli . Det motsvarar ungefär två tredjedelar av anslaget , då det uppgick till 301,5 miljoner tack vare olika tillfälliga medel. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen meddelade vårproposition att de tillfälliga medlen inte skulle förnyas, varmed anslaget skulle ha halverats. Den tillträdande borgerliga regeringen beslutade därför att skjuta till . skjuter regeringen nu till ytterligare , och vi har inga planer på att sänka anslag från den nivån. Exporten har flera viktiga funktioner. Den betalar för importen och bidrar till ökad konkurrens, produktivitet och tillväxt. Den svenska exporten domineras av storföretagen, och lejonparten sker till och . finns det en stor potential för ökad export, tillväxt och sysselsättning i små och medelstora företag. visade att dessa företag har behov av information och rådgivning, om export och olika exportmarknader, för att våga ta steget ut i världen. Därför utgör dessa uppgifter en viktig del av statliga uppdrag. Exportfrämjandet lyfter också samlat fram områden där har en särskilt stor kompetens och där en tydlig potential finns för ökad export. Därför satsar regeringen särskilt på exportfrämjande inom bland annat miljöteknik, livsmedel och svenskt kunnande inom hälso- och sjukvård. Likaså satsar vi på att utnyttja kompetensen och nätverken hos kosmopoliter, företagare med utländsk bakgrund. Regeringen prioriterar i främjandet tillväxtmarknader som BRIC-länderna, och . Ett bättre och effektivare samarbete mellan svenska främjandeaktörer som , Invest , med flera eftersträvas. Ett starkt varumärke för stärker oss såväl politiskt som ekonomiskt och kulturellt. En del av exportfrämjandet består i att ge statliga exportkrediter och exportgarantier i samband med svenska exportaffärer. Till följd av finanskrisen förstärkte regeringen genom att höja garantiramen . Likaså har AB förstärkts med ett kapitaltillskott om totalt ca , samt nya inlåningsmöjligheter i Riksgälden. Därmed har svenska exportörer haft tillgång till finansiering på konkurrenskraftiga villkor, trots problemen på kreditmarknaderna. Näringslivet har påmint om den betydelse som regeringens skyndsamma och beslutsamma insatser hade för deras exportmöjligheter. Genom det så kallade exportlånet har regeringen även sett till att små och medelstora företag aktivt informeras om dessa finansieringsmöjligheter. 74 (S): Tack, handelsministern, för svaret! Dess värre blir jag inte jätteimponerad av det. Det beror främst på bakgrunden, det mål som handelsministern har satt upp i handelspolitiken om att fördubbla exporten . Utifrån att man satt upp det här målet hade jag nog, herr talman, hoppats på att få höra om lite mer konkreta åtgärder, exakt vad ministern har för avsikt att göra för att de här målen ska uppnås. Att vi vill öka exporten från svensk sida, det som som litet land är så oerhört beroende av, är vi helt överens om. Det är också det som ministern säger i sitt svar. Men jag ska börja lite grann i en annan ände. Ministern säger i sitt svar att grunden för en framgångsrik svensk export utgörs av ett gott näringsklimat, global frihandel och en öppen inre marknad inom EU. Jag delar den uppfattningen men vill framför allt lägga till, utifrån hur vi socialdemokrater ser på frihandel, att vi vill att företagare, arbetstagare och konsumenter går hand i hand. Detta kopplat till den svenska modellen och våra trygghetssystem gör att vi i och i har haft sådana framgångar när det gäller att lyckas med vårt företagande och exporten. Just framgångarna med den svenska modellen omnämner inte ministern över huvud taget, och där är vi inte riktigt överens. Där finns ju en ideologisk skiljelinje. Sedan ni tog över makten har regeringen gjort neddragningar som gör att anslagen till export- och handelspolitiken mer eller mindre har halverats. Man försöker här bolla med siffror och säger att det är en satsning, men i själva verket utgår satsningen från en gigantisk neddragning från början, och det är på det sättet man målar upp sin bild av att man nu gör satsningar. Jag har själv en bakgrund inom livsmedelshandeln och vet precis hur man arbetar med att marknadsföra sina produkter för att konsumenterna ska handla mer. Jag ser att det finns ett liknande mönster i handelsministerns sätt att försöka visa på de satsningar som har sin grund i väldigt stora neddragningar från början. Det som kan oroa är naturligtvis att har tappat marknadsandelar rent generellt vad gäller exportpolitiken. Frågan är då hur vi ska nå ut och bli bättre. Jag har till exempel kunnat konstatera att underleverantörerna i har tagit initiativ till Undexo, en egen organisation , vilket förvisso staten och framför allt landstingen är delägare i. Även finns med, men inte handelsministern. Jag ska heller inte glömma handelskammaren som också finns med i det här arbetet. Hur kan det komma sig att det startas ytterligare en organisation från ett underifrånperspektiv och att inte handelsministern är med på banan? Det visar ju ändå att det finns ett behov av hjälp från samhällets sida. 75 (FP): Jag får tacka statsrådet för ett utmärkt svar på en angelägen interpellation, av den anledningen att vi har en finanskris runt om i världen som mest av allt utmärks av att det i alla länder slaktas olika slag av stöd, inte bara till kulturen utan också till exportfrämjande åtgärder. Man sparar och sparar, och detta ställer väldiga krav också på att anpassa sig till den situationen. Jag tycker att den här interpellationen inte så mycket är partipolitisk, eller jag hoppas att den inte är det, utan den handlar om det som säger och som statsrådet instämmer i: att vi är ett väldigt litet land i förhållande till den stora marknad som vi har att arbeta över. Ta bara att försöka arbeta i det stora landet som heter förenta stater! Bara det är en oerhörd påfrestning för många företag. Man måste prioritera väldigt hårt. Jag tycker för min del att vi ska vara glada över att många stora svenska företag är väldigt exportintensiva i sig själva, även på handelssidan. Sådana företag som Hennes & och är väl de bästa exemplen på sådana företag som har skaffat sig stora utlandsmarknader där de kanske vid det här laget inte är lika kända för att vara svenska som för att företräda väldigt god kvalitet och konkurrenskraftiga produkter. Jag var på Skogsindustriernas seminarium om forskning, innovationer och affärer. Också ett sådant område är väldigt viktigt när det handlar om att förädla våra produkter. Att vi som litet land måste se till att vara duktiga i förädlingsledet kan nämligen vara viktigare än själva marknadsföringen i ett inledningsskede. På tekniksidan har vi haft väldiga framgångar med och . Läkemedelsindustrin är ett annat sådant område. Där kan det behövas mycket starkt statligt och offentligt stöd för att komma ut på de nya marknaderna. Där är det inte lätt, för där är konkurrensen stenhård vill jag påstå. Till exempel på tekniksidan har ju många länder borta i oändligt mycket större hemmamarknader än vi någonsin kan tänka oss i grund och botten. Så är det, även om det är trångt på tunnelbanan i . Jag tycker alltså att det är väldigt glädjande att vi har den inriktningen på exportfrämjandet, nämligen att det i första hand är företagen själva, framför allt på handelssidan, som måste se till detta. Men vi måste också se att varje Volvo- eller eller något annat som säljs ofta behöver ett finansieringspaket bakom sig för att vi ska kunna hävda oss. I den här meningen tror jag att vi är på rätt väg och att det egentligen i grund och botten inte finns så oändligt stora partipolitiska skiljaktigheter. När det gäller förädling och utveckling har jag en fråga till statsrådet. Där tror jag att det behövs mer till exempel på skattesidan, och där är inte ansvaret statsrådets riktigt, just när man tar fram nya produkter. Då är det väldigt viktigt att man kan skjuta skatteproblemen framför sig, och jag skulle vilja fråga om man kan tänka sig att samverka på exportsidan och på produktionssidan i vårt land. 76 Statsrådet (M): Först och främst vill jag tacka för en väldigt viktig interpellation och inte minst för hennes stora och genuina engagemang i företagarfrågor. Vi har haft flera interpellationer och många skriftliga frågor, och det är alltid lika trevligt att se vilken kunskap och vilket engagemang står för. Konkreta åtgärder för att fördubbla exporten handlade det om. Det är ett ambitiöst mål. Jag är helt medveten om det när jag säger att jag vill fördubbla exporten . Bryter man ned detta ser man att det handlar om att öka exporten . är vi bara på , 2010, men det ser ut som att vi ska kunna nå målet på . Sedan handlar det om att fortsätta på den inslagna vägen, där den svenska modellen som vi är överens om är en viktig del för att lyckas i exporten. Men sedan handlar det naturligtvis också om att använda alla de verktyg som vi har för att kunna lyckas med export. En viktig del i detta är naturligtvis offentligt främjande. En annan viktig del är att vi fortsätter att utveckla Internet, att vi ser till att det blir säkert, enkelt och bekvämt att kunna handla, alltså både köpa och sälja, på Internet för både konsumenter och företagare. Det här är inte minst viktigt för småföretagare och de företagare som befinner sig i glesbygd i . Tänk vilken skillnad det gör om man också kan använda nätet direkt! Det är ett litet klick, och sedan är man ute i världen på export. En annan viktig fråga handlar om att också försvara de immateriella rättigheterna och att vara tydlig med den frågan eftersom också är ett land med väldigt många innovatörer. Det gäller inte minst den fråga som är brännande nu och som också kommer att tas upp som handlar om EU-patentet, det vill säga att se till att göra det billigare för små och medelstora företagare att få ta ett patent över hela , till skillnad från hur det ser ut när det är dyrare att kunna ta patent i hela EU jämfört med i eller något annat större land. Nästa verktyg är att använda våra kosmopoliter, alltså företagare med utländsk bakgrund, som har unika kompetenser vad gäller både språk, nätverk, kultur och kännedom om sina forna hemländer. Därmed kan de också vara goda vägvisare för export och underlätta för andra svenska företagare som ska ut på export. Jag var med och invigde organisationen . De uttalade då sitt tydliga mål om att de vill fördubbla exporten. Jag var med på mässan i , precis när organisationen offentliggjordes. Det är bra om det finns flera olika departement som är med och stöttar på olika sätt i frågorna. Regeringen samarbetar på ett bra sätt. Budgetresurser för exportfrämjande kommer inte bara från utan det kommer också resurser från , som anslår till exportfrämjande avseende livsmedel. anslår ca 30 miljoner till svensk miljöteknik, och anslår flera miljoner när det handlar om life science. Vi arbetar på ett bredare sätt i departementen och inte genom stuprör. 77 (S): Jag vill börja med att lugna med att vi visst är överens om själva målet. Det är väl möjligen resan dit som kan skilja sig lite grann, rent ideologiskt och kanske lite ekonomiskt. Vi från De rödgrönas sida är beredda att lägga mer pengar just på , så att det går att få rådgivning så nära småföretagarna som möjligt. Det är framför allt de som behöver hjälp, allra helst de som inte har varit ute på en exportmarknad. De behöver hjälp med att göra affärsplaner för export och för att se vilka marknader som fungerar för just deras produkter. Det var särskilt roligt att skogsindustrin nämndes. Det är i stor utsträckning skogs- och pappersindustrin som har hållit på fötter under finanskrisen. Det är också viktigt att ha i minnet. Låt oss koppla ihop exporten och världsekonomin. Då kan vi se att håller på att gå om , kanske till och med redan har gått om . Det ökar kraven och ställer nya krav på våra företag att få marknadsandelar i global konkurrens. Det är därför vi tycker att det är viktigt att göra speciella insatser via till exempel . Det är vårt organ. Det är viktigt att vi har de lokala rådgivarna som småföretagarna kan gå till. Det är därför man funderar över att underleverantörerna har tagit ett eget initiativ. De ställer krav. Ett av deras krav, vilket de måste ha framfört till handelsministern när hon var i , är att de vill ha ett åtgärdspaket och offentligt stöd. Det kan vara bra om ministern här kan ge ett besked till underleverantörerna i om deras möjligheter att få ökade marknadsandelar eller att över huvud taget komma ut på exportmarknaden. Det kan vara viktigt att här i kammaren säga att vi har oerhört många underleverantörer runt om i landet som håller på med produkter, till exempel i plast, som kan vara små i storleken men ingår i avancerade produkter som vi använder , till exempel för att rädda liv eller vad det än må vara. Det är viktigt att de får möjlighet att växa som företag. Det kan väl vara bra om ministern kan ge någon form av besked till exempelvis Undexo. Regeringen har de facto gjort neddragningar i främjandet av handelspolitiken. För att nå målet om en fördubbling av exporten krävs fler åtgärder än de som ministern redogjorde för här . 78 (FP): Det finns en viss ideologisk skillnad på hur man ska se på exportsatsningen. Det har runnit mycket vatten runt sedan dömde ut Volvos USA-satsning. Man behöver inte gå så långt tillbaka. Det är viktigt att i första hand säga till företaget att man måste lita till sin egen styrka och med hjälp av vinster skapa nya marknader. Det gäller inte minst på produktutvecklingens sida. Tiden är kort i en sådan här interpellationsdebatt, men jag skulle vilja vända något på perspektivet. Statsrådet och jag har tidigare haft diskussioner om de ryska exporttullarna på virke. De har höjts per kubikmeter. Helt plötsligt menar man från ryska hållet att de ska sänkas till per kubikmeter. Vilken bedömning gör statsrådet av det för den svenska skogsnäringens konkurrenskraft? Det är en intressant fråga. Det är egentligen den omvända frågeställning som tar upp, men den handlar ytterst om samma sak, nämligen hur vi stärker de svenska företagens konkurrenskraft. 79 Statsrådet (M): Jag tänkte börja med att kommentera det tog upp i sitt första inlägg. Det gällde bland annat våra relationer med när det gäller handel och skogsindustrin och sedan virkestullar, förädling och utveckling. Sedan vill jag kommentera vad sade om åtgärdspaket och offentliga stöd. Regeringen har avsatt 2,45 miljarder för företagande och innovation, vilket i sig är mer resurser än någonsin just för att stärka bron mellan innovation och affär. Det är där som behöver mer resurser och kraft. Vi är ett av världens bästa länder på innovationer, men vi är inte världens bästa land på att sedan göra affärer. Där behöver vi bli bättre. När det handlar om handelsrelationen med har vi från svensk sida uttryckt att detta är en otroligt viktig länk. Jag har själv tidigare uttalat att jag ser framför mig dock långt in ett närmande av ett frihandelsavtal mellan och . Vi ska nu ha ett tätt samarbete med . Det är en otroligt viktig handelspartner. Vi ska tillsammans se till att riva hinder och tullar samt försvara immateriella rättigheter. Det är en oerhört viktig del för både EU och . Båda står för forskning, utveckling och innovationer. Sedan var det frågan om en föreslagen sänkning av virkestullarna till per kubikmeter. Det handlade i detta fall om björk. Det ser jag som ett stort framsteg, framför allt att vi har lyckats få in det inom ramen för inträde i WTO-förhandlingarna. Det allra viktigaste i den frågan är att det blir långsiktigt och stabilt för svensk och finsk skogsindustri, att man vet vad man räknar med. Just den industrin är beroende av att kunna planera . Det handlar om fem- till tioårsperioder för att få bra struktur på företagen. Det stämmer att svensk skogsindustri stod stabil under finanskrisen. Det är också intressant att se vilka exportsektorer som ökade under finanskrisen. Det fanns några sådana lysande undantag mitt i den djupa svacka som världen befann sig i. För svensk del handlade det om livsmedel, läkemedel och upplevelseindustrin. I dessa sektorer ser jag också en enorm potential till att öka och fördubbla vår export inom fem års tid. Därför tittar vi nu också på dessa sektorer lite mer specifikt: Hur ska vi kunna göra ett så effektivt offentligt främjande som möjligt i detta? Vi ska inte glömma bort vår basindustri, med verkstad, maskiner, IT, telekom, miljöteknik och så vidare, mycket hög teknologi. Men vi behöver också bredda vår export för att lyckas. Här kommer man naturligt in på att det är många fler små och medelstora företag som står för dessa sektorer. har också fått i uppdrag att tydligare ägna sig åt små och medelstora företag, att se till att man har produkter som passar för små företag när små företag vill ut i världen. Detta tillsammans med , Invest och , där man nu arbetar gemensamt på ett tydligare sätt när det handlar om främjande och att hjälpa svenska företag ut i världen, visar att vi har ett bra och effektivt exportstöd . Allting kan naturligtvis göras ännu bättre, men vi har kommit en bra bit på väg. 80 (S): Tack, handelsministern, för debatten! Och särskilt tack för det som handelsministern sade allra sist angående att har fått en tydligare uppgift vad gäller inriktningen mot små och medelstora företag. Jag tror att det gläder oerhört många småföretagare runt om i landet, utifrån att man ibland har känt att man inte riktigt passar in i profilen därför att det har varit mer en inriktning mot stora företag. Det är alldeles utmärkt. Det jag också skulle vilja passa på att omnämna är det som handlar om WTO, utifrån att det inte finns något avtal. Ministern hade uppe detta med , och det är lite bekymmersamt. Vi är väl medvetna om, både handelsministern och vi socialdemokrater, att skulle vi få till ett handelsavtal via WTO, där alla medlemsländerna är med, skulle detta öka tillväxten och handlandet mellan länder på ett sätt som alla skulle tjäna på. Just nu känns det tyvärr som att det inte är någon het fråga den är inte uppe på agendan. Jag vill avsluta med, med anledning av det mål som ministern har satt upp, att alla mål ska vara realistiska och mätbara. Det som möjligtvis oroar mig lite grann är var man satte grunden för målet i förhållande till slutmålet. Under detta år har det ökat , vilket ministern redogjorde för. Men om man sätter det i relation till hur det var , mitt under finanskrisen, blir inte den 15-procentiga ökningen så stor som man skulle önska. Kanske jag kan få ett lite mer konkret besked om hur målet ska mätas. Tack för debatten! 81 Statsrådet (M): Jag vill också tacka för debatten. Jag kan glädja med att diskussionerna i WTO nu är i gång igen på tjänstemannanivå, i mindre grupper. Man har delat upp det i fler sektorer för att se om det finns möjlighet att nå framsteg någonstans. Det är alltså i gång igen, och det är någonting som man har sagt ska pågå för att se om det finns möjlighet att nå framsteg.