prot · GX0989 · 2010-03-17 00:00:00 — är det inte så, och med dagens tempo kommer det att dröja enligt Ekonominyheterna innan könsfördelningen i bolagsstyrelser uppnås . Men en ännu större dårskap är det att vi som har makten när det gäller lagstiftningen inte gör allt vi kan för att bryta mönster och normer som hindrar oss från att vara och bli den vi själva vill och på samma villkor. Ta bara artikeln i för någon vecka sedan som konstaterade att det finns fler personer som heter än kvinnor på börsbolagens vd-stolar! I betänkandet skriver den borgerliga majoriteten att utskottet anser att rådande förhållanden vad gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser inte är tillfredsställande. Förhållandena ger anledning till eftertanke. säger partisekreterare att partiets syn på jämställdhet har förändrats och ger ett tydligt besked att man är beredd att lagstifta 2014 om inte en tydlig förändring skett. Statsministern har också varit ute i frågan på samma linje. Det får mig givetvis att undra: Vad gäller egentligen, och hur har den borgerliga majoriteten avsatt för eftertanke? Enligt SCB:s statistik var av styrelseledamöterna män. fanns det sju kvinnliga verkställande direktörer i sammanlagt 294 börsbolag. Det kan inte vara så man bäst tar till vara kompetensen. Verkligheten talar sitt tydliga språk. fungerar det inte längre med hot eller eftertanke. Vi rödgröna vill ha en jämnare representation i bolagsstyrelserna. Då krävs det en lagstiftning om av vardera könet i styrelserna. Det ska gälla både de större offentliga bolagen och privata börsnoterade bolag. Jämställdhetsarbetet behöver en nystart. behöver en rödgrön regering. Ett jobb är inte bara en försörjning. Det betyder också oftast personlig utveckling, självständighet, yrkesstolthet, social gemenskap och en känsla av tillhörighet i samhället. En tuff arbetsmarknad utestänger dock många. En del tar saken i egna händer och startar företag som de driver tillsammans med andra på lika villkor. fick jag möjlighet att göra ett besök på Hunddagis. Det är ett socialt kooperativ där alla jobbar av sin egen förmåga med en verksamhet som imponerar stort. Det sociala företagandet kommer att få en allt viktigare roll . Vi anser att denna potential av nyföretagaranda måste utvecklas. En ny associationsform för socialt företagande skulle kunna stimulera människor att starta företag av denna typ. Det är viktigt att visa en politisk vilja att utveckla det sociala företagandet och anvisa ett klart och tydligt regelverk. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör ta de initiativ som krävs i frågan. Vi rödgröna vill att det ska bli lättare att starta eget tillsammans. 46 (): Association betyder sammanslutning. Det är inom associationsrätten som rättsregler beträffande olika former av samverkan för ekonomiska eller ideella syften behandlas. Många av dessa samverkansformer har mycket gamla traditioner. Det märks bland annat när vi försöker förändra hur det ser ut med jämställdheten och könsfördelningen i bolagsstyrelserna. Jag kommer att uppehålla mig vid könsfördelningen i bolagsstyrelserna. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 1, även om vi naturligtvis också står bakom den andra reservationen. Vi måste göra allt för att uppnå en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa. Jämställdhet är också att ta till vara allas kompetens. Regeringen och civilutskottets majoritet verkar tro att kvinnornas kompetens är lägre, vilket gör kvinnorna mindre lämpade att sitta i bolagsstyrelserna. I betänkandet hänvisar utskottsmajoriteten till det pågående nationella styrelseprogrammet för kvinnor. Jag och är övertygade om att kvinnorna inte behöver utbildas för att ta plats i bolagens styrelser. Kvinnorna är för det första mer utbildade än männen. För det andra är det kvinnornas representation som vi vill ha. Kvinnornas generella kompetens ska bli representerad. har vi debatterat hur det ska bli jämnare könsbalans i bolagsstyrelser, såväl inom den offentliga sektorn som i det privata näringslivet. När tidigare jämställdhetsminister , socialdemokrat, hotade med lagstiftning började det hända saker i näringslivet. Men när det trycket försvann i och med regeringsskiftet stannade den utvecklingen av. Det fanns ett färdigt utredningsförslag som den förra regeringen tillsammans med och tagit fram. har i denna utredning kommit fram till att det är möjligt att införa en kvotering om av vardera könet. Det skulle kunna ha genomförts . Utredningen innehåller flera förslag som jag inte tänker gå in på i detalj, men en viktig sak är att utredaren konstaterar att hennes förslag inte innebär någon inskränkning av äganderätten. Äganderätten var borgaralliansens och Svenskt Näringslivs favoritargument för att såga utredningen. Förslaget om kvotering kallades av Alliansen för kvalificerat vansinne. Här är det snarare alliansregeringen som visar prov på kvalificerat vansinne. I stället för att ta vara på förslagen och därmed stärka jämställdheten och könsfördelningen i bolagsstyrelserna skickade regeringen denna utredning direkt i papperskorgen. har vi 2010, och vi har tappat viktiga år för en ökad jämställdhet i samhället och i bolagsstyrelserna. I de aktiebolag där staten har bestämmande och inflytande hade den tidigare regeringen ställt upp delmålet att andelen kvinnliga styrelseledamöter skulle vara . Målet nåddes genom ett kontinuerligt och systematiskt nomineringsarbete. var den genomsnittliga andelen kvinnor i helägda statliga bolag . Detta kan jämföras med statistik från som avsåg förhållandena . Enligt den var av styrelseledamöterna i privatägda aktiebolags styrelser kvinnor. Det finns med andra ord flera skäl till att vi ska behålla våra statliga företag och använda vår ägarstyrning för ökad jämställdhet. Det är fortfarande ont om kvinnor i börsbolagen, trots att det är fler kvinnor än män som tar akademisk examen. Den mest aktuella siffran som finns är väl att nu är av styrelseledamöterna i de börsnoterade företagen kvinnor. Staten nådde målet att ha kvinnor i sina bolag 1998 efter ett medvetet politiskt arbete. I de drygt 1 100 kommunala bolagen är kvinnor. Landstingen har färre bolag och bättre kvinnorepresentation. I deras 45 bolag är andelen kvinnor . I de politiska organen är kvinnorepresentationen betydligt bättre. I kommunernas nämnder och styrelser är andelen kvinnor , i landstingen . I har man numera en lag om kvotering i de börsnoterade bolagen. Därmed har andelen kvinnor i styrelserna ökat från år . Det finns inga hinder för att detta ska kunna ske även i . Regeringen påstår att det är ett problem att det finns så få kvinnor i styrelserna, men den lösning som presenterats är en utbildningssatsning och kvinnors egna initiativ. Så länge vi män som grupp inte vill släppa ifrån oss makten kommer vi aldrig att få någon jämställdhet, vare sig i bolagens styrelser eller någon annanstans. Ett annat argument som flitigt används i debatten är att en lag om kvotering skulle minska kompetensen i styrelserna. Det skulle helt enkelt inte finnas tillräckligt många kompetenta kvinnor att rekrytera. Vet allianspartierna att, som jag tidigare nämnt, av dem som tar examen vid våra universitet och högskolor är kvinnor? Ser man till kompetensen borde det rimligtvis vara fler kvinnor än män i styrelserna. Alliansen vill, som sagt, inte ta problemet på allvar. I stället pratar de om att kvinnor ska få lättare att starta företag i vårdbranschen som om det skulle bryta den manliga dominansen i redan existerande företagsstyrelser! Jag yrkar än en gång bifall till reservation 1. Enligt vår mening bör regeringen lägga fram lagförslag som innebär att andelen kvinnor i privatägda aktiebolags styrelser måste vara . 47 (): betänkande 13 om associationsrättsliga frågor behandlar kvotering till bolagsstyrelser, regler för socialt företagande, nya företagsformer, arbete i bolagsstyrelser samt en del om revision och årsredovisningar. Som alla åhörare säkert redan har kunnat konstatera finns det även i det här betänkandet två gemensamma reservationer från den rödgröna oppositionen. Jag yrkar naturligtvis bifall till dem båda men står också bakom den miljöpartireservation som finns i betänkandet. Som utskottsmajoriteten konstaterar i sitt ställningstagande på s. 6 i betänkandet anser man att de rådande förhållandena när det gäller könsfördelning i bolagsstyrelserna inte är tillfredsställande. Jag har, precis som , konstaterat att man exempelvis skriver att förhållandena ger anledning till eftertanke. Jag har, i likhet med , funderat på vad det betyder, inte minst i skuggan av de uttalanden vi har hört från ledande moderater. Det är framför allt som verkar ha ett växande bekymmer med att alla de åtgärder man försöker vidta från Alliansens sida inte tycks ha någon nämnvärd effekt när det gäller andelen kvinnor i bolagsstyrelser. Jag förstår att det är svårt för att locka till sig kvinnliga väljare när man inte vågar ta kvinnornas parti på ett tydligt sätt i en sådan här fråga. Mest förvånad är jag över de gamla socialliberalerna i . Jag är förvånad över hur de kan stå ut med den nya marknadsliberalismen i sitt parti där jag tycker att jämställdhetsfrågorna helt har mönstrats ut. Det argument som antijämställdhetsminister, som jag väljer att kalla henne, använder sig av är att det vore ett orimligt ingrepp i äganderätten att lagstifta om en jämn fördelning. Jag tycker att det är ett platt argument. Det finns ju redan massor av regler som sätter ramar för äganderätten inte bara i bolag utan också i många andra sammanhang. Man får till exempel inte vare sig använda eller utrusta sitt hem, sin bil eller sin båt som man vill. Det finns emellertid en stor valfrihet inom de ramar som lagstiftningen sätter. För den som äger en skogs- eller jordbruksfastighet finns det mängder av restriktioner. Att just ramarna för aktieägande skulle vara så heliga tror jag är svårt för de flesta att förstå. Jag har egentligen heller aldrig sett några ordentliga argument för varför det skulle vara så. Det sägs bara som om det vore en naturlag. Självklart ska aktieägarna tillsätta den styrelse som de önskar, men inom de ramar som lagstiftaren anser vara rimliga. Där kan definitivt kön platsa som ett kriterium. Det finns många begränsningar i lagstiftningen gällande vilka personer som ägarna kan utse till ledamöter i en bolagsstyrelse. Att komplettera den ganska långa kravlista som finns i exempelvis 8 kap. aktiebolagslagen med ytterligare en regel en om könskvotering har jag svårt att se skulle betraktas som avgörande för ägarnas frihet att tillsätta den styrelse man vill. Jag tycker egentligen att argumentet är ganska löjeväckande. Det har inte hänt särskilt mycket när det gäller kvinnors intåg i bolagsstyrelser sedan hotade med att lagstifta om könskvotering. Om vi inte kontinuerligt hade haft den här debatten om problemet att kvinnor nästan är utestängda från bolagsstyrelser och en diskussion i samhället om könskvotering som en möjlig väg att påverka och förändra hade förmodligen ännu mindre hänt än det lilla som har skett. Sedan införde sin ganska tuffa lag om könskvotering uppfattar jag att frågan har fått ökad aktualitet i . Jag hoppas att det bland ledamöterna även i allianspartierna finns några som vågar låta hjärtat vara med när man ska rösta. i debatten kommer från mitt parti att prata speciellt om varför vi bör lagstifta om en könsfördelning i bolagsstyrelser. Jag lämnar därför den frågan nu och yrkar bifall till reservation 1. Majoriteten väljer tyvärr att göra det väldigt enkelt för sig när det gäller motionsförslagen om att utveckla nya företagsformer för socialt företagande. Man redovisar egentligen inte några motiv till sitt avslag. Det är ändå rätt länge sedan frågan behandlades i det dåvarande lagutskottet, 2003 eller möjligen 2004. Den lagstiftning som majoriteten hänvisar till i betänkandet är . Om de positiva effekter som efterfrågas när det gäller nyföretagande för sociala företag inte har kommit kanske det vore mer seriöst av majoriteten att verkligen titta på förslagen och inte bara avslå dem utan kommentarer. Vi i den rödgröna oppositionen anser att det så kallade sociala företagandet kommer att bli en mycket viktigare och växande del i det samhälle vi bygger för att klara de klimatutmaningar och resursproblem som framtiden innebär. Det gamla slit-och-släng-samhället måste ersättas med något nytt där sociala värden får ökad betydelse och där alla får möjlighet att delta och bidra. En företagsform där de sociala vinsterna är drivkraften skulle kunna underlätta en sådan utveckling. Det är beklagligt att majoriteten inte vågar tänka nytt. Jag yrkar bifall till reservation 2. Jag kan inte låta bli att passa på att kommentera motionsförslagen under punkt 5 i betänkandet. Det är ju inte en partimotion från ; därför väljer jag att inte yrka bifall till reservationen. Jag står naturligtvis bakom den, men besparar kammaren den omröstningen. Jag vill ändå säga några ord om förslagen. Vi är några miljöpartister som anser att reglerna för arbete i bolagsstyrelser skulle kunna skärpas för att skapa ett ännu bättre företagsklimat. Vi menar att det är orimligt att styrelseledamöter ska kunna sitta i hur många bolagsstyrelser som helst. Det borde finnas något sätt att reglera detta enligt lag, där det sägs att man inte kan sitta på hur många stolar som helst. Inom politiken försöker vi miljöpartister att sprida det inflytande som vi får som resultat av de allmänna valen genom att engagera så många människor som möjligt och se till att de får olika förtroendeuppdrag i stället för att några få medlemmar sitter på många stolar. Vi är några miljöpartister som anser att näringslivet borde ta efter detta och tillämpa samma filosofi och sprida uppdragen. Vi har uppfattningen att det till och med skulle gynna företagen om styrelseledamöterna inte satt på för många stolar. Det kan rimligen inte vara så att en människa kan klara av hur stora ansvarsområden som helst. Sedan kan man fundera på jävsfrågan . Det gör vi när det gäller det offentliga, och det kan man göra i företagsvärlden också. Tyvärr händer det ibland att helt olämpliga personer sätts in i bolagsstyrelser. kanske det sker av misstag. Men vid åtminstone några tillfällen har det kanske varit medvetet och att målvakter har fått ta straffen när oegentligheterna sedan har avslöjats. För att undvika sådant och underlätta rekryteringen av fler kvinnor i bolagsstyrelserna menar vi att ett körkort för styrelseledamöter skulle kunna vara en bra modell. Det skulle kunna innebära en mindre grundkurs och någon form av lämplighetskontroll. Det skulle kunna bli en inkörsport för dem som är intresserade av att axla styrelseansvar som det kan bli en form av ventil mot olämpliga. Förmodligen är det bästa att näringslivet självt utformar utbildning, körkort och granskning. Det tror jag absolut inte att politikerna ska lägga sig i. Men genom lagstiftning skulle man kunna besluta om att detta verktyg ska finnas i näringslivet. Man skulle kunna säga att dessa två förslag utgör ytterligare en form av begränsning för friheten för aktieägarna att besluta över sin egendom. Men på samma sätt som när det gäller kravet på könsfördelning i styrelserna är vi övertygade om att detta är inskränkningar av ägarnas frihet som faktiskt är av godo. Vi är övertygade om att företagen, näringslivet och även investerarna vinner på detta förslag. Vi menar att politiskt beslutade ramar för näringslivsverksamhet inte måste vara av ondo för näringslivet. Genomtänkta ramar och tydlig styrning kan faktiskt både bidra till och underlätta förnyelse och framgång. Vi kommer att fortsätta att driva dessa frågor och liknande idéer därför att vi är övertygade om att det är bra för . 48 (): I civilutskottets betänkande 13 behandlas ett tjugotal motionsyrkanden som är förknippade med associationsrättsliga frågor. Ungefär hälften av dessa motionsyrkanden berör en och samma sak, nämligen att nå en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. Där finns ingen motsägelse. Vi vill väl alla ha en jämnare fördelning. Jag är dock inte beredd att tillmötesgå motionärerna som vill lagstifta om att andelen kvinnor i privatägda aktiebolags styrelser måste vara . För att nå dit är det viktigare att först se till att andelen kvinnor ökar som företagare och på olika chefsnivåer och även i våra valberedningar för att man därifrån sedan ska kunna rekrytera styrelseledamöter. Ett annat bra sätt är regeringens mentorprogram Styrelsekraft, som har nämnts här av tidigare talare. Det är en lansering som har gett 200 välkvalificerade kvinnor tillgång till nätverk inom olika styrelser. Det finns ett stort intresse för detta, och över 1 400 kvinnor från hela landet sökte om att få delta. Syftet är inte, som påstod, att utbilda dessa kvinnor, utan syftet är att lyfta fram och synliggöra kvinnor som har styrelsekompetens detta är redan kompetenta kvinnor och underlätta för valberedningar i deras rekryteringsarbete. Vi kvinnor måste ta för oss mer. Genom Veckans Affärers uppmärksamhet runt jämställdhet i näringslivet, som nämndes här tidigare, har ett jämställdshetstänk väckts hos några tunga namn i näringslivet. Det är en ständig diskussion om kvinnliga styrelseledamöter och kvinnors kompetens. Det finns mycket att hämta om detta på . Jag tror att detta är en framkomlig väg. hade en glädjande nyhet om att jämställdheten ökar i våra styrelser. Det är en mäktig kvinna som har suttit i valberedningar som har stor del i denna utveckling. Jag hoppas och tror att det efter vårens bolagsstämmor ser annorlunda ut. Vi kan se att trenden med sociala företag fortsätter i positiv riktning. De är för mig ett bra exempel på komplement till den reguljära arbetsmarknaden med särskilt fokus på att hjälpa de människor som har det svårt att göra sig gällande. Många människor kan se fram emot en bättre framtid. Människor som har varit arbetslösa har äntligen fått en ny mening med livet. Människor som har varit beroende av bidrag i olika former har fått en egen lön och kan försörja sig. Människor som har drabbats av hemlöshet och missbruk har fått en ny start. De positiva exemplen är många. konstaterades det i denna kammare att den lagstiftning med det regelverk som fanns för sociala företag var tillräcklig. Man kan tycka att mycket kanske har hänt . Men några omfattande reformer ansågs inte nödvändiga då, och det anser vi inte nu heller. Bland annat kunde man då peka på att den kooperativa företagsformen stärkts och även fått likvärdiga arbetsvillkor i jämförelse med andra företag. fick fyra myndigheter dåvarande , , och uppdraget att ta fram förslag på insatser som kan bidra till att fler sociala företag kan starta och tillåtas att växa i vårt land. De presenterade ett programförslag för fler och växande sociala företag. Jag är övertygad om att samhällsnyttan är stor och fortsatt har mycket att vinna på de sociala företagens arbete. Trygghetssystemen i vårt samhälle ska givetvis också omfatta de människor som verkar inom dessa företag. Kopplingen mellan arbetsmarknaden och de människor som står långt ifrån den förstärks genom de sociala företagen. Däremot är jag mer tveksam till att införa ytterligare lagstiftning på området. Det finns ibland en övertro på lagstiftningens makt och möjlighet att påverka. I stället ser jag gärna att vi går mot en utveckling där kunskapen om de sociala företagens roll i samhället ökar genom att fler människor som drabbats av utanförskap och arbetslöshet kan få en möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet genom de sociala företagens insatser. Då krävs det också en tydligare och mer tillgänglig information om deras arbete, något som regeringen också har avsatt resurser till. Jag hade tänkt säga något även om revisionsplikten. Men eftersom min röst är lite beslöjad av en långvarig förkylning överlämnar jag med varm hand till mina alliansvänner att ta upp detta. Slutligen vill jag säga något om den motion som behandlar arbete i bolagsstyrelser. Där föreslår en begränsning av hur många styrelseuppdrag en person ska kunna ha. anger också att regeringen bör inrätta en styrelseutbildning. Det finns tydliga regler inom lagstiftningsområdet som reglerar hur ett bolags styrelse ska formeras via aktiebolagslagen. Det är upp till den person som är stämmoordförande att innan styrelsevalet äger rum hämta information om vilka möjliga övriga uppdrag som en potentiell styrelseledamot innehar. Om det skulle uppstå en intressekonflikt inom ramen för detta bör det rimligen också finnas möjligheter att lösa detta på ett tillfredsställande vis. är det inte ovanligt eller anmärkningsvärt att en person innehar uppdrag i flera olika bolagsstyrelser. Bedömning av arbetsbörda, tidsbrist och andra faktorer som spelar in vid dessa val kan knappast politiker utifrån bestämma över. Låt oss i stället utgå från att de människor som kandiderar till en styrelsepost i ett företag gör det med både kunskap och goda intentioner. Jag yrkar avslag på samtliga motioner i betänkandet. 49 () replik: Regeringsföreträdarna säger sig dela oppositionens problembild, vilket är glädjande. Men precis som vanligt och som i många debatter tidigare fokuserar man på äganderätten och ägandeförhållandena det är inte mitt företag, inte ditt företag och så vidare. Om det var så att de som kämpade för kvinnlig rösträtt hade nöjt sig med att konstatera att de som sitter på beslutandemakten kommer att inse att det blir bättre beslut om även kvinnor får sitta med, när tror då att vi hade fått kvinnlig rösträtt? Vad vill företrädarna för den moderatledda regeringen säga till de kvinnor som känner sig förbisprungna av män trots att kvinnornas meriter och utbildning vägt tyngre? Vad vill ni säga till min dotter och alla andra småtjejer som växer upp i dagens samhälle? Är det att de ska vänta till för att få samma rätt som sina killkompisar? Nej, jag är helt övertygad om att vi behöver en lagstiftning som bryter mot det konservativa mönster som gör att kvinnor är underrepresenterade i bolagsstyrelser och om att vi behöver en regering som tar detta på allvar. 50 () replik: Jag vet inte om någon i denna kammare hört mig säga någonting om äganderätten eller om det står något om äganderätten i betänkandet. Jag får väl gå tillbaka och läsa lite noggrannare. Jag har inte yttrat mig i frågan. Jag hoppas att lilla får samma möjligheter utan att det kvoterats eller lagstiftats om att hon ska få det. Jag hoppas alltså att de möjligheterna är naturliga när hon blir vuxen. Jag har själv gått en styrelseutbildning. Styrelseakademien Sydost har utbildningar för styrelseledamöter. Jag hade möjlighet att delta i både och annars passade det inte ihop med mitt riksdagsarbete. Om kvinnor nu ropar efter styrelseuppdrag förvånar det mig att kvinnorna själva inte anmäler sig till styrelseutbildningar. Jag vet att det är många som bromsar. Jag tycker ändå att vi är på god väg att få ett mer jämställt samhälle. Vad som ännu mer förvånar mig är att Socialdemokraterna och oppositionen över lag så mycket värnar om jämställdhet i fråga om styrelseuppdragen. Varför värnar ni inte lika mycket om en jämn könsfördelning inom barnomsorgen och äldreomsorgen? Vilken lagstiftningsväg kräver ni där? Om fler män var aktiva och deltog där skulle det utgöra ett lyft för dessa arbeten; det skulle höja statusen och kanske också lönerna. 51 () replik: Man är inte nöjd, och man skriver i betänkandet att det krävs eftertanke. Men ni kan inte på allvar mena att problemet är att , , saknar kompetenta kvinnor och att det krävs mer styrelseutbildningar att bara vi åstadkommer detta kommer alla strukturer på området att förändras. Varför kan man se en så tydlig förändring i efter det att lagstiftning där genomförts en förändring från en väldigt dålig kvinnorepresentation till en representation som är sådan att den faktiskt genomsyrar hela samhället? Jämställdheten är viktig och då inte bara på det här området.