prot · GX0981 · 2010-03-03 00:00:00 — Jag är dock besviken över att man inte vågat ta det avgörande steget och sälla sig till dem som är mycket tydliga i dessa frågor och vågar säga nej till de förskräckliga klustervapnen. När det gäller kärnvapennedrustningen är jag besviken och fundersam över att den nuvarande regeringen och riksdagsledamöter här i kammaren inte tyckt att frågan är så viktig. Vi vet att frågan har tonats ned . Det visar det positiva och tillåtande förhållningssättet till på och där flyttade fram sina positioner som kärnvapenstat. Det var ett steg som jag inte hade önskat se från den . Det står i kontrast till det vi önskar av nedrustning och begränsning. Vi tillsatte , och vi har sett många konkreta och bra förslag komma fram ur kommissionens rapport. Där visas också på möjligheten att arbeta tillsammans, vilket är ganska grundläggande om man vill nå framgångar i dessa frågor. Vi har dock varken sett ambitionen att ta tag i eller att vara aktiv inför och under NPT-förhandlingar . Inte heller i betänkandet har man från majoritetens sida redovisat några ambitioner. Det är kvar på mandatperioden, så det är nu eller aldrig om man ska visa och ge en strimma hopp i detta arbete. Det finns en ökad möjlighet globalt att nå framgångar. Man måste ta vara på det fönstret och se till att man från sida kan lyfta fram och driva på nedrustningsarbetet på ett konkret sätt. måste bidra till icke-spridning. måste bidra till nedrustning. måste bidra till att det blir en avveckling av massförstörelsevapen, såväl biologiska som kemiska. Vi måste ta vara på det renommé som vi har byggt upp i vår omvärld . Andra länder, organisationer och det civila samhället runt om i vår värld har förhoppningar och förväntningar på som vi inte har levt upp till . Vi rödgröna vill leva upp till det. Vi socialdemokrater lade i början av mandatperioden fram ett tolvpunktsprogram för att understryka och peka ut vår viljeinriktning. Det var möjligheter som majoriteten skulle ha kunnat kroka in i och ta vara på. Därför har vi lagt fram den här reservationen till betänkandet, och vi kommer att vara aktiva de månader som återstår av . Men vi vill också genom att lägga fram den här reservationen och understryka den i kammaren lägga grunden för en politik som jag hoppas att väljarna kommer att ta ställning för. Vi vill se ökade ambitioner när det gäller nedrustning med konkreta förslag från . Vi anser att ansträngningarna inte kan vänta och att ambitionerna inte kan vara tillräckligt stora när det gäller att kämpa för nedrustning och mot massförstörelsevapen. 124 HANS (): Vi har att debattera UU11 Vissa säkerhetspolitiska frågor. I ärlighetens namn får jag väl säga att betänkandet kanske inte är lika exalterande som rubriken antyder. De flesta av yrkandena i betänkandet har behandlats i förenklad motionsbehandling, och vi har i utrikesutskottet valt att fokusera på frågor om massförstörelsevapen och kärnvapen. Jag kan dock inte låta bli att inledningsvis kommentera en av de motioner som behandlats med förenklad motionsbehandling. I motion U329 kräver företrädare för samtliga fyra borgerliga partier att ska söka fullt medlemskap i . Det skulle innebära att skulle frångå grunden för svensk säkerhetspolitik . Det tycker inte jag kan passera i denna kammare utan att kommenteras. Företrädare för de fyra borgerliga partierna skriver i motionen att inte ska stå vid sidan om utan söka fullt inflytande som medlem. Det är en beskrivning som säger ganska mycket om borgerlighetens världsbild: Vi ska inte stå vid sidan om Nato. Hur kan alliansfrihet innebära att vi står vid sidan om en organisation som bara en ytterst liten minoritet av världens länder är medlemmar i? Ett tips på årets julklapp till borgerligheten är en atlas. Då kanske man ser att jorden inte slutar vid sund eller vid och att det kanske inte är vi alliansfria som står vid sidan om utan Nato och dess medlemsstater, detta fåtal av jordens länder, som har valt att ställa sig vid sidan om världsutvecklingen. får vi ett tydligt tecken på den avgrundsdjupa klyfta som finns inom borgerligheten när det kommer till svensk säkerhetspolitik. Från de borgerliga Natokramarna brukar vi få höra att Nato är en frihetsallians, kanske till och med en fredsallians. Men fråga irakierna i staden där amerikanska soldater dödade 24 civila och sedan kissade på kropparna om Nato har gett dem frihet. Fråga de många oppositionspolitiker som sitter fängslade i Natolandet om Nato har gett dem deras mänskliga rättigheter. Fråga också befolkningen i den afghanska byn där flygvapen fällde 250-kilosbomber över en bröllopsfest och sedan sköt flyende barn och kvinnor i ryggen om Nato har gett dem fred. För mig som vänsterpartist är trots allt inte Natos övergreppskantade historia det främsta argumentet mot ett medlemskap i krigsalliansen . Det främsta argumentet för mig som vänsterpartist mot ett Natomedlemskap är att vår alliansfrihet har tjänat oss och omvärlden väl och att vi ser att vår alliansfrihet har goda förutsättningar att tjäna oss väl både i och i omvärlden fram över. Därför är vi i den rödgröna oppositionen helt eniga om att ska vara alliansfritt och att vi inte under den kommande mandatperioden kommer att söka medlemskap i . När ska det fåtal borgerliga företrädare som har masat sig ned till kammaren ge samma klara besked om sin säkerhetspolitik inför kommande mandatperiod? har de borgerliga företrädare som finns här ett utmärkt läge att ge besked. Vad kommer den borgerliga säkerhetspolitiken att bli för nästkommande mandatperiod? Jag får erkänna att vi som talar om och är anhängare av alliansfriheten oftast talar om den i tämligen svepande termer. Vi glömmer ibland att prata om alliansfrihetens tydliga fördelar. Alliansfriheten i har bidragit till att generation efter generation har kunnat födas och leva sina liv i vårt land utan att behöva uppleva krigets helvete. Alliansfriheten har gett oss ett handlingsutrymme inom såväl utrikespolitiken som de viktiga nedrustningsfrågorna som bland annat pratade om här tidigare. Det har gjort att vi har kunnat gå före och vara drivande internationellt när vi har haft en regering med den politiska viljan. Ser vi ut över världen är det uppenbart att det råder en akut brist på alliansfria länder som står upp för fred, nedrustning och mänskliga rättigheter, oavsett var, när och med vilka motiv de kränks eller inskränks. skulle kunna vara ett sådant land, men en förutsättning för det är att vi behåller vår alliansfrihet. I detta sammanhang är det svårt att inte kommentera att den borgerliga regeringen har beslutat att ska stå värd för , en enorm militärövning med 9 000 soldater från 14 länder som just nu pågår i norra . Det är svårt att inte kommentera en sådan militärövning när vi står i kammaren och diskuterar svensk säkerhetspolitik. Bland deltagarna i denna militärövning på svenskt territorium märks bland annat som ska genomföra militära övningar tillsammans med svenska soldater på svenskt territorium, som vi vet att amerikanska soldater just i detta nu genomför militäroffensiver i södra som har krävt minst 26 oskyldiga civila afghaners liv. Den här typen av övningar hotar alliansfrihetens grunder, för hur ska någon uppfatta vår alliansfrihet som trovärdig när vi genomför så omfattande övningar på svensk mark tillsammans med krigsalliansen ? Oppositionen har en gemensam reservation där vi lyfter fram nedrustningsfrågorna och visar hur med en rödgrön regering aktivt skulle agera internationellt för att stoppa massförstörelsevapnen. I denna del instämmer jag helt i tidigare anförande. I mitt anförande skulle jag vilja fokusera på ett massförstörelsevapen, nämligen klustervapen. Klustervapen är kanske den vidrigaste formen av vapen som finns på jorden. När ett klustervapen exploderar sprids ett stort antal mindre sprängladdningar, inte olikt små minor, över ett mycket stort landområde vilket gör att det i praktiken är omöjligt att undvika civila dödsoffer. av alla som fallit offer för klustervapen beräknas också vara just civila enligt en undersökning av . av alla offer för klustervapen är barn. Oexploderad klusterammunition kan ligga kvar och kräva civila dödsoffer långt efter att konflikten tagit slut. Ett sådant tydligt exempel var anfallskrig mot . Långt efter att detta krig har tagit slut röjer FN fortfarande upp klusterammunition i södra . har man röjt hundratusentals oexploderade substridsdelar från klustervapen. Man beräknar att en sjättedel av alla som dog i anfallskrig mot 2006 dog på grund av just klustervapen. Man skulle kunna tro att det finns enighet över blockgränserna när det kommer till denna typ av oerhört vidriga vapen, en enighet bland sju partier. Men så är inte fallet. Även när det kommer till klustervapen ser vi en tydlig skillnad mellan en rödgrön politik och en blå politik. Medan den rödgröna norska regeringen agerat aktivt, nationellt men kanske framför allt internationellt, för att avskaffa klustervapnen har vi haft en passiv blå svensk regering. Den norska rödgröna regeringen tog initiativ till Osloprocessen för att förbjuda klustervapen, och man har lyckats få 104 länder att underteckna en konvention som just förbjuder klustervapen. ser vi hur den svenska borgerliga blå regeringen har valt att förhala processen runt Osloprocessen och hur man högst motvilligt trots allt och efter att ha valt att utebli från flera av mötena inom ramen för Osloprocessen till slut undertecknade konventionen . ratificerade det 30:e landet Oslokonventionen, och därigenom kommer denna viktiga konvention att träda i kraft . Tillhör då en av dessa 30 stater som har ratificerat Oslokonventionen? Svaret är nej. med den borgerliga regeringen i spetsen har aktivt valt att inte ratificera konventionen , och tyvärr tyder ingenting på att man kommer att göra så innan valet . Medan den rödgröna norska regeringen har varit aktiv internationellt för att förbjuda klustervapen ser vi alltså en blå regering i som fortfarande sitter och håller sina egna svenska klustervapen, bombkapsel 90, i ladorna. Jag ska avsluta med att säga att jag ber om ursäkt för att jag har dragit över tiden med en minut, men jag vill också säga att det är uppenbart att vi behöver byta regering i det här landet och att vi behöver få ett som bedriver en aktiv nedrustningspolitik. Därför vill jag yrka bifall till reservationen från den samlade rödgröna oppositionen. 125 (): Den här debatten handlar som bekant om ett antal säkerhetspolitiska frågor. Vi beslutar i samband med detta att avslå ett antal motionsförslag från ledamöter från alla riksdagspartier. De flesta behandlar vi med vad vi kallar ett förenklat förfarande, det vill säga, vi kommer knappast att behandla dem alls, åtminstone inte här i debatten, utan vi hänvisar till tidigare beslut . Den som vill veta mer om vad tycker om till exempel säkerhetspolitiska linje eller vårt samarbete med Nato kan med fördel titta på till exempel den förra debatten vi hade om detta . Jag vill med detta inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också säga att jag i första hand kommer att diskutera nedrustning och vårt gemensamma mål om en värld utan massförstörelsevapen. Denna debatt ligger väl i tiden, eftersom det är som frågorna om nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen står som allra högst på den internationella säkerhetspolitiska dagordningen. Det finns en rad anledningar till detta. För det första går de bilaterala förhandlingarna om ett nytt avtal mellan och om deras strategiska kärnvapen nu in i sitt slutskede. Tillsammans kontrollerar dessa båda länder av världens alla kärnvapen. Framför allt har på ett oroväckande sätt låtit kärnvapen spela en lite mer framträdande roll i försvarspolitiken. Det såg vi inte minst under de militära övningarna och Zapad som enligt öppna källor innehöll scenarier med användande av ryska taktiska kärnvapen i vårt eget närområde. Det är därför avgörande att båda parter och driver på arbetet med att verkligen minska sina kärnvapeninnehav. För det andra hoppas vi därför att som väntas presentera sin egen kärnvapenöversyn då också tar nya steg för att minska antalet amerikanska kärnvapen och gärna också fler steg mot en ratificering av fördraget om totalt provstopp. Om världen fick på plats ett avtal om totalt provstopp skulle förutsättningarna för framsteg inom nedrustningsområdet förbättras även gällande övriga frågor. För det tredje och kanske allra viktigaste äger översynskonferensen av icke-spridningsavtalet rum . Just i frågan om att hindra spridning av kärnvapen till fler länder befinner sig världen vid ett mycket viktigt vägskäl. Måhända lyckas vi nu ta kraftfulla steg framåt för att minska antalet kärnvapen och öka kontrollen vad gäller spridning av kärnvapen i världen. Det vore välkomna steg mot målet om en kärnvapenfri värld. Tyvärr riskerar vi tvärtom att gå åt rakt motsatt håll och se att allt fler länder kommer att försöka skaffa sig kärnvapen. Det är några av världens värsta regimer som försöker utveckla egna kärnvapen och missilkapacitet. Det riskerar att få katastrofala följder för vår värld. De två största utmaningarna just nu är att hindra och att utveckla egna kärnvapen. har verkligen hamnat i fokus , inte minst på grund av de mycket allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna som regimen där har gjort och fortsätter att göra sig skyldig till, men också på grund av regimens länge dolda men alltmer avslöjade planer på att utveckla kärnvapen. påstår nu att deras nukleära aktiviteter är fredliga med sikte på kärnkraft och inom ramen för existerande internationella avtal. Om så vore fallet skulle de ju inte ha några problem med att lägga alla kort på bordet och samarbeta fullt ut med internationella atomenergiorganet . Men konstaterade att man nu befarar att arbetar på att framställa sin första kärnvapenstridsspets och beskriver motstånd mot FN-inspektioner som oroande. agerande måste få konsekvenser. EU i synnerhet , och samt den höga representanten spelar en aktiv roll för att söka en för alla accepterad lösning på denna viktiga fråga. Ett med kärnvapen skulle få allvarliga konsekvenser för världen i allmänhet och i synnerhet där allt fler länder riskerar att följa deras farliga exempel och söka egna kärnvapen. Här måste världen agera. Världen måste också kraftfullt samlas kring ett gemensamt agerande gentemot . Även här handlar det om en av världens värsta regimer som fortsätter att trotsa det internationella samfundet med sina kärnvapen- och missiltester. Även här prövas världssamfundets samvete och samarbetsförmåga. Det provet måste vi klara. Den kanske största utmaningen ligger i att hindra att kärnvapen sprids till terrorister runt om i världen. Här är frågan om icke-spridning avgörande. Kärnvapenländerna måste nu gå före och ta steg framåt för att vi också ska få en trovärdig nedrustning och icke-spridningsprocess på plats. Oppositionen försöker som vanligt slå på stora trumman och angripa regeringen för att inte tillräckligt prioritera nedrustningsarbetet. Den kritiken är orättvis. Låt mig visa på några konkreta åtgärder utöver det löpande nedrustningsarbete som bedriver i FN och andra internationella sammanhang som denna regering har tagit initiativ till. För det första har regeringen i en rad utrikesdeklarationer lyft fram frågan om spridning av massförstörelsevapen som ett av de främsta hoten mot internationell fred och säkerhet. För det andra presenterade utrikesminister i ett linjetal i mycket konkreta förslag om hur frågan med kärnbränslecykeln skulle kunna hanteras. För det tredje har utrikesminister tillsammans med utrikesminister tagit initiativ till att även de taktiska kärnvapnen ska innefattas i en kontrollregim. Detta har bland annat starkt välkomnats av utrikesminister och den socialdemokratiska rödgröna regeringen i som bland andra lyfte fram som ett föredöme. I detta ligger vi tydligen väl i linje med vad norrmännen tycker är viktigt. Det beror på att detta är en viktig fråga, att också prata om de taktiska kärnvapnen, om vi nu på allvar ska ta tag i kärnvapenfrågorna. För det fjärde var utrikesminister en av endast fyra talare vid den senaste Global i . I sitt tal vädjade utrikesministern till kärnvapenländerna att öka sina ansträngningar att åstadkomma ytterligare reduktioner i sina arsenaler. Utrikesministern är också en av undertecknarna av Global Zero-deklarationen med målet att få på plats en rättsligt bindande verifierbar överenskommelse om att avskaffa alla världens kärnvapen. Det var också som fick ta debatten med den iranske chefsförhandlaren på den stora säkerhetspolitiska konferensen i . Det var ingen slump utan ett resultat av att vi har en svensk utrikesminister som världen gärna lyssnar på också i nedrustningsfrågor. Sist men inte minst: För det femte finns nedrustningsfrågorna med på dagordningen när statsminister och utrikesminister är på besök hos den ryska statsledningen. Kritiken om att regeringen inte är aktiv i nedrustningsfrågorna bedömer i vart fall jag som djupt orättvis. Sedan kan man alltid önska mer, och det gör denna opposition ofta och gärna. Hur skulle då en rödgrön regering med någon framgång kunna driva nedrustningsfrågorna? De rödgröna partierna har enats om ett antal principer, principer som jag tror att många i huvudsak delar. De säger sig vara överens. Men är de verkligen det? Det som vi nu ser är mycket av en plakat- och demonstrationspolitik i kärnvapen- och icke-spridningsfrågor som skramlar en del. Men vad skulle resultatet bli när oppositionen inte är överens om hur den till exempel ska använda vårt viktigaste utrikespolitiska verktyg i EU? Ett av partierna vill i själva verket inte ens att ska vara medlem i EU. Hur ser ni i oppositionen på möjligheter att påverka de stora länderna, och då inte minst , särskilt mot bakgrund av att är tydligt med att man inte vill prioritera den transatlantiska länken, som den borgerliga regeringen har gjort, som är viktig och avgörande för att vi faktiskt ska klara utmaningen att nå framsteg där de stora länderna går före och vi tillsammans når målet om en kärnvapenfri värld och en värld fri från massförstörelsevapen? (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU11 Socialförsäkringsbalk Kammaren biföll utskottets förslag. KrU7 En politik för det civila samhället 2 (Mål för politiken för det civila samhället) 1. utskottet 2. res. 1 (v, s, mp) Votering: 142 för utskottet 135 för res. 1 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 101 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UFöU3 Svenskt deltagande i EU:s insats utanför (Operation ) Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (Synen på statligt ägande och på försäljningar av statliga företag) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 135 för res. 1 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 101 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 139 för utskottet 16 för res. 2 123 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 75 m, 21 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 2: 1 s, 15 mp Avstod: 98 s, 5 m, 1 c, 19 v Frånvarande: 29 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 3 (AB:s ställning och roll generellt) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 135 för res. 4 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 4: 101 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 4 (AB:s roll beträffande utfasning av kolkraft m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 143 för utskottet 15 för res. 5 120 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 79 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 5: 15 mp Avstod: 101 s, 19 v Frånvarande: 28 s, 17 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 5 () 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 136 för res. 7 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 7: 102 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 28 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 6 (och ) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 144 för utskottet 19 för res. 8 115 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 8: 18 v, 1 mp Avstod: 101 s, 14 mp Frånvarande: 28 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp Punkt 7 (Ersättning till ledande befattningshavare) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 136 för res. 10 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 10: 102 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 28 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 Kammaren biföll utskottets förslag. TU13 Sjöfart Punkt 1 (Utveckling av sjöfarten) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 135 för res. 1 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 101 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 (Utsläpp av svavel- och kväveoxider m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 143 för utskottet 136 för res. 7 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 7: 102 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 28 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU26 Vissa vallagsfrågor Punkt 3 (Röstningsförfarande m.m.) 1. utskottet 2. res. (s, v) Votering: 156 för utskottet 120 för res. 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 21 c, 21 fp, 19 kd, 15 mp, 1 - För res. : 101 s, 19 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 8 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU27 Vissa författningsfrågor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. KU30 Minoritetsfrågor Punkt 4 (Äldreomsorg på de nationella minoritetsspråken) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 142 för utskottet 137 för res. 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd För res. : 102 s, 19 v, 15 mp, 1 - Frånvarande: 28 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU31 Allmänna helgdagar m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU25 Statlig förvaltning Punkt 2 (Fri programvara och öppna standarder) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 241 för utskottet 34 för res. 1 1 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 19 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 31 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Praktik inom statliga myndigheter) 1. utskottet 2. res. 3 (s, mp) Votering: 143 för utskottet 135 för res. 3 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 1 - För res. 3: 101 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 16 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU13 Medgivande för att ge kredit till () 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 259 för utskottet 19 för res. 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.