prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Det hade varit klädsamt om De rödgröna också hade haft pengar till den renoveringen. 72 (S) replik: hela argumentation faller redan från början. Den innebär att vi inte behöver någon gemensam kulturpolitik därför att var och en kan betala för sig, eller också kan det finansieras i varje landsända eller län. Men då är det en tidsfråga innan det återigen kostar pengar att låna böcker. Det kan också gälla någonting annat som är gemensamt drivet. Att anmäla sig till en studiecirkel blir tio gånger dyrare exempelvis. Särskilt med anledning av den debatt vi tidigare haft här trodde jag att vi ändå hade någon sorts gemensam värdegrund kring vad som är poängen med kulturpolitik, nämligen att göra den tillgänglig för människor. Vägen dit är inte att skilja mellan dem som har pengar och dem som inte har pengar. Vi måste ha fler idéer om hur vi tillgängliggör. förstår jag att inte är intresserad av det utan tycker att det är helt okej att människor är vandrande plånböcker och att de mycket väl kan betala sina museibesök. Men då blir nästa steg att vi snart ska betala för boklånen. Därmed visar tydligt sitt ansikte. Jag är tacksam för att jag fick höra det i debatten här . 73 (M) replik: Det är spännande att höra argumentation. Eftersom inte har rätt till ytterligare replik kan jag inte nu ställa frågor till henne. sade att det åter kommer att kosta att låna böcker. Eftersom detta inlägg, fru talman, är det sista i vårt replikskifte undrar jag bara när det har kostat att låna böcker och vem som föreslagit något sådant. Det är inte en diskussion som det är seriöst att föra. Precis som företrädaren för i sitt anförande här gav oss svar på frågan om vad framtida politik kommer att vara hoppas jag på ett svar också om Socialdemokraternas framtida politik. Vi ser fram emot det tillfälle då ni socialdemokrater visar detta så att vi därmed har någonting att diskutera. De diskussionerna ser jag alltså fram emot. 74 (SD) replik: Det var en strid ström av anklagelser och också, tycker jag, en del motsägelsefulla passager. säger att vi inte ska styra människors kulturkonsumtion. Hon anklagar mig för att vi vill dra ned på stödet till litteratur och kulturtidskrifter. Men är det inte med det stödet så att man, i stället för att låta människorna själva bestämma över sina köp av tidskrifter, lyfter fram vissa tidskrifter som mer värdefulla och som något som staten ska stödja? Om det nu är så att vi inte ska styra människors kulturkonsumtion undrar jag varför är så ivriga att fortsätta med den mångkulturella politik där man säger till kulturinstitutionerna att all verksamhet ska präglas av mångkulturella inslag och där man säger att vi ska ha mångkulturkonsulenter och vet vad därför att människor måste ta del av mångkulturella utbudet. Ska vi styra människors kulturkonsumtion eller ska vi inte göra det? Den frågan skulle jag vilja ha ett svar på. 75 (M) replik: hade ju jag ställt några frågor till . Han valde att inte svara på dem, men det kanske han kan göra i sitt nästa inlägg. Det är möjligt att det finns motsägelser, men det beror på att det är svårt att läsa ut vad den sverigedemokratiska politiken är. Det är klargörande att vi nu får reda på det. Vi diskuterade museerna och att styra konsumtionen. Det är självklart, , att vi säger att det ska vara fri entré för barn för att de ska få del av kulturarvet. Det är jätteviktigt. Sedan ska människor själva välja om de vill gå på museer eller inte. Det är museerna som är de som ska avgöra om man kan ha avgiftsfritt eller inte. i , till exempel, är ett fantastiskt museum som visar kulturyttringar som både jag, och alla andra kan ha stor nytta av. Bland annat har man haft en utställning om och de fynd som man vid arkeologiska utgrävningar har hittat och fört till . Det pågår en diskussion om huruvida vi ska återföra dessa samlingar eller inte. Många människor har sökt sig till museet för att titta på det fantastiska kulturarv som detta är. Varför ska inte det få finnas? Människor tar av sina egna pengar för att betala för att se detta. Vad är det för fel på det? 76 (SD) replik: Det är inte bara de som väljer att gå dit av egen fri vilja som betalar, utan alla skattebetalare betalar eftersom detta är ett museum som finansieras av staten. Det vet också. ställde ett antal frågor som egentligen liknade anklagelser i sitt anförande. Du anklagade oss bland annat för att ha en tunn politik och för att vilja satsa 200 miljoner mer än regeringen. Det var ju knappt någonting att orda om, tydligen. Men vi gör också ganska stora omfördelningar inom anslagen. må tycka att vår kulturpolitik är tunn och att den innehåller för lite pengar. Men faktum är att vi har blåst liv och skapat nerv i den svenska kulturdebatten på ett sätt som ni har misslyckats med . Den borgerliga kulturpolitiken är sömnig och handlar till stora delar mest om att förvalta en tidigare socialistisk kulturpolitik. När det gäller frågan om statskultur sade jag aldrig statskultur, utan jag sade majoritetskultur. Du anklagar oss för att vilja bevara eller återskapa den. Jag undrar då: Vad är er lösning? Vad vill ni göra för att komma till rätta med rotlösheten, segregationen och de etniska motsättningarna? Ni har inga lösningar. Ni har bara mer av samma gamla verkningslösa medicin. 77 (M) replik: Jag vet inte var var förra mandatperioden. Då tillsatte alliansregeringen den första kulturutredningen . Det har sällan varit så mycket kulturdebatt som då. Det tillsattes till och med en parallell kulturutredning som initierades av kulturarbetare. Det diskuterades i koja och slott, kan jag garantera. Vår ambition är att förändra kulturpolitiken till någonting som gör att kulturen kommer ut till alla människor. De begrepp som ofta diskuteras, fin- och fulkultur, ska smälta samman. Kulturen ska ger mer verkan ut i samhället. Vi ska använda kulturen och kulturuttrycken både när det gäller integrationen och i sjukvården för att använda kulturens kraft i mycket större utsträckning. Vi har avsatt betydligt större medel för att just renovera vårt kulturarv och digitalisera det för att det ska bli tillgängligt. Om hade gått igenom våra förslag och de åtgärder vi har vidtagit skulle han ha sett att stora förändringar har gjorts. Och ännu mer är på gång lita på det! 78 (FP): När kom till från Brandenburg för att bli drottning tyckte hon att hennes nya land var väl kulturellt fattigt. Den nya drottningen initierade därför en hel del saker för att lyfta landet som kulturland. Hon tyckte inte att det passade en blivande stormakt i att vara så kulturellt fattig. Hon gav uppdrag till musiker och konstnärer. Hon bidrog tillsammans med sin dotter till att fick förnyad kraft i teatertraditionen och så vidare. Allt detta finns väl beskrivet i Augustbelönade bok. har växt kraftigt kulturellt. Men det har gått i perioder. Ofta har det också skett i samtal med omvärlden. Om det är något som har varit tydligt för svensk kulturs utveckling har det varit just denna dialog med omvärlden. Däri ligger mycket av den styrka och kraft som har utvecklat till ett starkt kulturland. Just nu är vi ett förhållandevis starkt land. I debatten fokuserar man ofta på de brister som finns. Men vi ska komma ihåg att just nu ligger svenska musiker, svenska tonsättare och svenska musikproducenter i topp på många listor runt om i världen. Vi har författare som har bestsellers såväl i som i . Vi har dansare och sångare som har gjort succé i omvärlden. Vi har svensk film, som hyllas på galor runtom i världen. Jag tror att skulle ha varit mer positivt inställd till om hon hade kommit just . Framtiden kräver av oss att vi lyfter fram positionerna ytterligare. Beslut som fattas nu kommer att avgöra ställning framöver. Precis som behövde mer av kultur och mer av bildning för att bli en europeisk stormakt behöver också , när vi möter globaliseringens utmaningar, mer av kultur och mer av bildning. Vi behöver använda kulturens kraft bättre. Vi måste själva också bli mer kreativa. Där kan vi också använda kulturen till att bättre förstå vår omvärld. I hyllade bok , som har varit mycket omdiskuterad i , sägs det om en av huvudpersonerna att han saknade en övergripande berättelse i sitt liv. Hans liv handlade mer om att överleva och att hålla sig vid liv. Jag tror att författaren här fångade en viktig bild av vad det är att vara människa i en modern värld. Vi har så många nya möjligheter, livet är lite mer komplicerat och samhället är ständigt föränderligt. har vi lyckats befria oss från många av de gamla strukturer som hindrar människan men som också gav lite ordning åt livet. För att orientera sig i denna nya värld tror jag att människan behöver mer av bildning och mer av kultur. Det är redskap för att ta makten över sitt liv. Skickliga konstnärer är som forskare. De undersöker, de testar gränser och de visar saker som vi andra annars inte skulle se. De skapar på så sätt ny kunskap till oss om vårt samhälle och vad det är att vara människa i detta samhälle. Det handlar om att vi bildar oss och att vi vidgar våra vyer, att vi ökar vår förmåga att ta eget ansvar och ökar vår egen makt över vårt liv. Detta kulturperspektiv behöver bli ännu tydligare i framöver. Det blir viktigare i samhället. Därför måste också kulturen och kulturpolitiken ta större plats i samhället och i politiken. Det är också detta som är det övergripande temat i regeringens kulturpolitik: Kulturen ska ta större plats i samhället. I den budget som debatteras syns det bland annat genom utbyggnad av Skapande skola. kom en ny utvärdering av Skapande skola som visar att det är en väldigt lyckad satsning. Den förbättrar kunskapsresultaten och ökar kreativiteten, och den gör också att arbetsmarknaden för professionella kulturutövare förbättras. I budgeten finns också nya initiativ för att stärka och lyfta fram design och form. En analysmyndighet ska studera kulturens effekter på samhället. Initiativ tas för en ny modell för fördelning av statligt stöd till regional kultur och så vidare. En annan viktig del i det förslag som nu tar ställning till är tillsättandet av en ny bokutredning. Det är nu åter dags att se över situationen för kvalitetslitteratur, att förbättra författarnas situation och att fundera på hur läsfrämjandet kan bli mer effektivt. Det handlar om alltifrån att förbättra skolresultatet genom att fler elever läser bättre till att höja det samhälleliga samtalet. En särskild uppgift för den här utredningen tycker jag blir att fundera över hur klasskillnaderna när det gäller läsning kan minska, vilket tidigare var inne på. Vi kan se att det finns tydliga skillnader mellan olika grupper i samhället när det gäller hur man läser. Vi kan också se hur detta spiller vidare i ett kulturellt och socialt arv som dessutom får effekter på skolresultaten. Att vända denna trend är centralt för . Litteraturen hjälper oss också att förstå vårt samhälle och vår omvärld. Jag tycker att fångade detta väl i sin Nobelföreläsning för någon vecka sedan när han konstaterade att när sväljer arseniken eller när kastar sig framför tåget ryser läsarna likadant vare sig de tillber , , , eller är agnostiker och om de så går klädda i kavaj och slips, chilaba, kimono eller knäbyxor. Detta är också då vi granskar oppositionens alternativ. Jag blev själv mycket förvånad när jag läste Socialdemokraternas budgetalternativ. Det saknar all form av realism. Man kan möjligen vara snäll och säga att det består av magisk realism. Det är inget märkligt att ett oppositionsparti föreslår mer pengar. Just nu handlar det om några promille i ökade anslag. Det märkliga är vad man vill att dessa ska räcka till. Man lovar mer pengar till regionalisering, ett nytt populärkulturcentrum och fri entré som bara det kostar uppåt de 94 miljoner som finns totalt. Pengarna ska också räcka till ett accessprojekt för , ett ökat arrangörsstöd, inköp av offentlig konst, konst åt alla, digitalisering av biografer och därutöver har man på annat sätt lovat till svensk film. Man undrar hur detta ska rymmas inom . Jag tycker att måste svara på frågan: Vad prioriterar ni högst? Allt detta får inte plats i julsäcken. Vad är viktigast? debatteras också kulturpolitik i . Kortfattat kan man säga att den består av tre delar. De lyfter fram det de anser vara det svenska kulturarvet. Man vill motarbeta internationella influenser. Man vill också motarbeta provokativa kulturyttringar. Jag tycker att det är en bra idé att lyfta fram kulturarvet, men man har tänkt i grunden fel om man tror att det innebär att man slår vakt om det typiskt svenska. Det är snarare så, som flera kolleger har varit inne på, att det svenska kulturarvet har skapats i en dialog med omvärlden. Att man vill upphöra med offentliga anslag till mångkultur förvånar egentligen inte heller. Kollegerna har tidigare tagit den debatten. Låt mig bara säga att jag har läst . Det är förvisso , men jag minns inte att han i någon av sina skrifter kom fram till slutsatsen att det var mångkulturen som var problemet. I den ensamma bowlaren pekar han framför allt ut att tv:n är problemet. Är slutsatsen från att man ska förbjuda tv? Jag tror också att skulle känna sig väldigt förvånad över att användas i den retorik som använder här. Det inslag som inte uppmärksammas så mycket är denna avoghet mot provocerande kultur. Det är extremt konstigt och väldigt avgörande för svensk framtid. Ska vi inte ha någon litteratur som provocerar? Ska vi inte ha dokumentärfilm som granskar makten? Ska konstnärer som , och , som tänjer gränserna, inte längre få synas på svenska museer? Jag tycker att ska ge besked. Vem avgör vad som är alltför provokativt? Jag tycker att han ska ge besked om vem som ska avgöra vilken litteratur som provocerar för mycket. Jag tycker också att han ska ge besked om huruvida det är så att vill att vi ska ha någon form av ny censurmyndighet som ska avgöra vad som är alltför provokativt. Det här utgiftsområdet omfattar väldigt mycket. Jag tror att vi kommer att återkomma mycket till mediepolitiken , det gäller inte minst public services roll och teknikskiftet. Jag vill också kort säga någonting om ungdomspolitiken. Det är en tråd genom det här utgiftsområdet att lyfta fram ungdomars situation. Det handlar om allt ifrån , nya uppdrag, ungdomars ställning på arbetsmarknaden till en viktig och lyckad satsning som får en fortsättning genom att ett särskilt stöd ges till ungdomsorganisationer som på ett uppsökande sätt arbetar med att få fler unga människor engagerade i samhällsbygget, så kallade engagemangsguider. Jag inledde med engagemang för att lyfta upp och avslutar med ungdomars engagemang . Med det vill jag säga att människor som engagerar sig kan påverka samhället. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 79 (S) replik: Jag hade kanske bråttom i slutet av mitt anförande, men jag tog upp några punkter där som verkligen var prioriterade. Jag tror också att jag har sagt nu två gånger att de 94 miljonerna ska ses som början på ett kulturlyft som handlar om ungefär 1 miljard. Allting händer inte år ett. Jag lyfter återigen fram tre saker. Den första är att det är väldigt bråttom med digitaliseringen av biografer för att tillgängliggöra kultur i olika former i hela landet. Det är smart, det är billigt och det är bra på alla sätt. Den andra är de fria entréerna till museerna. Även det går att göra stegvis. En tredje sak på stegen mot en mer kulturell allemansrätt är att stötta arrangörsföreningar så att de gör bra upplevelser för människor, till exempel när en turné kommer från . har jag svarat konkret på det. Jag tycker att det är jättebra att tar upp public service. Det är en sak som vi inte direkt påverkar i budgeten men som har ohyggligt stor betydelse för det fria ordet, för yttrandefriheten och för den kulturella allemansrätten. Jag hoppas verkligen och ser fram emot att vi kan göra ett gott arbete där. Det är också jättebra att fäster uppmärksamheten på läsandet och tillgången till ett språk för att bli en självständig och stark människa i livet. Men vad och regeringspartierna måste fundera över är det faktum att antalet fattiga barn i vårt land ständigt stiger. Som jag sade i min inledning finns det ett tydligt samband mellan hur vi har det och hur vi förmår att ta till oss kulturell rikedom. Det går inte att å ena sidan säga att barnen ska läsa fler böcker och å andra sidan blunda för en ökande barnfattigdom. Vad gör du åt det, ? 80 (FP) replik: Att få barn att läsa mer är en av de centrala punkterna i regeringens skolpolitik. Det är därför som vi satsar på lyfta upp läsandet, skrivandet och räknandet i de tidiga årskurserna. Det är satsningen på förskolan och de tidiga åren i som ger oss en chans att bryta den utveckling som vi har sett . Det finns ett cementerat socialt arv som innebär att barn som växer upp i familjer där föräldrarna inte läser inte heller läser själva och därmed inte heller alltid får ett bra resultat i skolan. De satsningar som regeringen nu gör, både på utbildningsområdet och på kulturområdet, har en möjlig nyckel för att bryta det sociala arv som vi har levt med . sade att hon hade snabbat på i slutet, och det är möjligt att jag också gjorde det. kändes väldigt kort. Det fanns mycket att säga. Jag bad att prioritera, men inte ens när hon krymper ned till de tre viktigaste sakerna lyckas hon hålla sig inom den ram på som hon har. Fri entré, digitalisering av bio och mycket annat av det hon sade ryms inte inom de pengar som ni har. Alla de andra önskelistor som ni har presenterat i era motioner ryms verkligen inte heller. Digitalisering av bio är centralt, och regeringen tillskjuter nu också ytterligare medel för att se till att biograferna överlever runt om i världen. Jag måste ställa en fråga till . Kan du garantera att en rödgrön opposition, om ni vinner en omröstning i den här kammaren, skulle kunna sätta i gång ett system som är godkänt av och som skulle kunna träda i kraft ? 81 (S) replik: Jag kan lova att vi i alla fall skulle anstränga oss för att försöka göra det. Det är det som skiljer oss åt. Ni har inte ens visat viljan att göra det. Regeringens skolpolitik har inte varit lyckad. Det finns väl inte en enda mätning som säger att resultaten i skolan går åt rätt håll, utan det är snarare tvärtom. I den mån kulturpolitiken kan bidra till lyckade insatser i skolan välkomnar vi dem, oavsett om det handlar om Skapande skola eller om att öka bokläsandet. Det vi ser är ett skolsystem som saknar förmåga att stötta de elever som bäst behöver det. Det finns inga bra exempel i Alliansens kulturpolitik där man stöttar dem som bäst behöver stöd. Det kommer att behövas i bokläsandet, för vi är överens om analysen, att det finns ett socialt arv. Däremot är vi nog inte överens om hur vi kan gå till väga. Att ha så stora bekymmer för våra 94 miljoner är väl snarare ett slags ursäkt för att majoriteten inte har varit intresserad av dem. De hade onekligen varit bra att ha, inte minst för en snabbare hantering av digitaliseringen av biograferna. Det är ingen ny fråga. 82 (FP) replik: Det är sant att digitaliseringen av biograferna inte är någon ny fråga. Det regeringen gör, och som skiljer den från många andra, är att ta tag i frågan och avsätta pengar . Vi ser att digitaliseringen redan har påbörjats, och det arbetet är ganska akut. Vi är just nu inne i ett teknikskifte, och när ett teknikskifte väl har påbörjats går det ofta snabbt. Varje möjlighet regeringen har för att skynda på digitaliseringen är därför mycket bra. Det sades att resultaten i svensk skola ännu inte syns. Om man nästa termin börjar en ny lärarutbildning kan vi inte förvänta oss att eleverna som gick i skolan förra terminen ska ha nytta av det. Att vända svensk skolpolitik, som inneburit problem för svenska elever och cementerat sociala arv, vilket är det allvarliga, tar naturligtvis . Vi satsar nu mer på läsa, skriva, räkna tidigt i . Regeringen satsar mer än någonsin på läsfrämjandet centralt, detta för att vi ska få fler unga människor att läsa mer. Regeringen satsar också på förskolan. Det handlar inte bara om mer pengar till förskolan generellt utan också om att höja kvaliteten på förskolans pedagogiska innehåll. Det tar tid att bryta långvarigt cementerade sociala arv, men från alliansens sida har vi åtminstone påbörjat den processen. 83 (V) replik: Det var en inspirerande inledning på anförande. Avstampet i fornstora dagar väcker förhoppningar i en globaliserad värld. Det internationella utbytet är något som både påverkar oss och pågår, antingen vi vill det eller inte. Jag tror att vi egentligen vill det. Den uppfattning man får när man träffar människor vid olika institutioner och i olika sammanhang jag är ny inte bara i utan också i är att det finns en avtagande satsning på just internationellt utbyte, till exempel kulturutbyte. hotas etablerade institutioner, som det svenska i , av nedläggning. Jag skulle därför vilja fråga hur det känns att som god frisinnad liberal balansera på den slaka linan över nyliberalekonomismens blankis. 84 (FP) replik: Den blankisen är inte så blank längre. har vi en regering som satsar mer och mer på kultur. Vi har en kulturbudget som faktiskt växer, vilket tidigare nämnde. Problemet med internationellt utbyte är flerfaldigt. Vi i är dåliga på att använda de medel som finns inom EU för att öka utbytet mellan länderna. Det tycker jag är synd. Där måste vi bli bättre, och regeringen har tagit initiativ för att öka det utbytet. Det finns även andra förklaringar till det bristande utbytet. När utskottet besökte stötte vi på en sådan. Den eftersläpning av underhållet som pågått innebär att inte kan delta i internationellt utbyte eftersom man inte kan lita på säkerheten i byggnaden. Det finns alltså flera skäl till att det internationella utbytet inte är så väl utvecklat som det skulle kunna vara. Min och regeringens önskan är, liksom , att vi ska bli bättre på det framöver. Det är genom att öka utbytet med andra som vi lyfter fram svensk kultur på lång sikt. 85 (V) replik: Jag har ett par frågor till, och de gäller bokens underbara värld. Litteraturkanon dyker upp med jämna och ojämna mellanrum. Vilka kriterier ska man ha för att få till en samtida, modern, uppdaterad och historiskt uppfångande litteraturkanon? Jag menar att vår litteratur berikats av författare som kommit från andra delar av världen. Har några tankar om ambitionen med en litteraturkanon? Min andra fråga gäller den litteraturutredning som pågår, är under uppsegling eller planeras. Då tänker jag på förhållandena i där man, i detta gamla kultiverade land, har fasta bokpriser. Jag har hört att fasta bokpriser inte tas med i utredningen. Därför vill jag få det antingen dementerat eller bekräftat. 86 (FP) replik: kan väl skicka mig direktiven till den utredningen. Han har uppenbarligen läst dem; det har inte jag. Jag tror inte ens att de är färdiga. Därmed kan jag också säga att vad den utredningen ska innehålla är än så länge öppet. För min del, och jag tror att jag talar för hela Alliansen, är fasta bokpriser inget alternativ om man vill lyfta fram läsandet. Också i bokbranschen är det få som ser fasta bokpriser som ett alternativ för att öka litteraturens roll. frågar också om litterär kanon. Den frågan ingår förvisso inte i det betänkande vi behandlar, men jag svarar ändå gärna på den. , alltså inte Alliansen, tror att idén om en litterär kanon skulle kunna lyfta fram kvalitetslitteraturen i . Hur den ska se ut, vilka böcker som ska finnas på den listan, är inget politiskt beslut. Vi anser att exempelvis skulle kunna lista ett antal böcker som är särskilt viktiga för att förstå svensk litteraturs utveckling. Det tror jag skulle kunna lyfta fram kvalitetslitteraturen och ge vägledning till dem som vill läsa klassisk svensk litteratur. Det skulle också innebära att vi fick en mer initierad och spännande diskussion om vad som är kanoniserad litteratur. Jag tror att det vore en ganska nyttig diskussion, och ibland är själva diskussionen och arbetet framåt viktigare än slutresultatet. 87 (SD) replik: