prot · GX09139 · 2010-06-17 00:00:00 — Även om säkerhetsarbetet naturligtvis alltid är viktigt, innebär det att det blir det ännu mer fokus på säkerhetsarbetet. Man väger risk på kapitalmarknaden mot att säkerhetsarbetet på en anläggning är bra genomfört. Det har varit en diskussion om obegränsat och begränsat skadeståndsansvar. Det går inte att säga att man har ett obegränsat ansvar upp till ett visst belopp, utan obegränsat ansvar är, som sade, per definition obegränsat. Beloppsgränsen gäller ansvarsförsäkringen och de säkerheter som ställs, och den höjs från 3 miljarder till 12 miljarder. Det obegränsade innebär att den skadelidande även kan få del av andra tillgångar som anläggningshavaren har, så det kan aldrig uppstå en situation där en anläggningshavare har tillgångar kvar som en skadelidande har krav på anläggningshavaren. Det är det som är det obegränsade ansvaret. Den logiska följden av detta är naturligtvis, som också har diskuterats, att de egendomsförsäkringar som man också har för anläggningarna inte kan ha en annan förmånstagare än anläggningshavaren själv. Någon annan kan aldrig ta hand om beloppet, utan det kommer den skadelidande till del. Sammanfattningsvis kan man säga att eftersom ansvarsbeloppen höjs väsentligt och den skadelidande får en betydligt bättre situation, blir det drivkrafter för säkerhetsarbete. Alla tillgångar som anläggningshavaren har räknas med, och det är det som är det obegränsade ansvaret. Jag fattar mig så kort och yrkar bifall till förslaget till beslut i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (). 214 () replik: Jag kan inte låta bli att göra ett kort inspel efter anförande. Vi diskuterar samma sak, men egentligen diskuterar vi olika saker. När vi från oppositionens sida säger att det är viktigt att ha ett högt ansvarsbelopp beror det på att vi vill att man som anläggningshavare ska ha en ansvarsförsäkring som täcker eventuella skadeståndsanspråk. Där skiljer det väldigt mycket mellan och , och vi frågar oss varför det ska vara så. Borde inte skadeståndsansvaret vara mer jämnt? Som och många av hans kolleger mycket riktigt har sagt här i kammaren är det ett fullt ansvar, så att om det finns ett nickel kvar ska även det tas. Men jag är ganska säker på, och jag tror att också är ganska medveten om det, att de företag som finns på den här marknaden kommer att se till att inte ha några tillgångar. Framför allt efter en stor olycka kommer inte de tillgångar som de har att vara värda speciellt mycket, vilket kommer att innebära att det inte kommer att finnas något mer än kanske ansvarsförsäkringarna. Varför har man då lagt sig så lågt när det gäller ansvarsbeloppet? Varför ska det vara så att om en olycka sker i en reaktor i ska ansvarsbeloppet vara ett, medan beloppet om samma typ av olycka sker i ska vara ett annat och mycket lägre? 215 () replik: Jag kan bara konstatera, som gjorde, att kanske inte just i den frågan är bäst i klassen. Men vi har ändå ett jämförelsevis högt ansvarsbelopp i . Jag tror att det ligger betydligt lägre i än i . Man kan ju alltid diskutera vad som är rimligt och inte rimligt, men utifrån de förutsättningar som har anser jag att det är ett välbalanserat förslag. När det gäller påståendet att tillgångarna skulle vara borta har naturligtvis alla anläggningshavare en egendomsförsäkring, så förstörda tillgångar ersätts. Det som är det viktiga här är att man inte kan ha en annan förmånstagare, utan pengarna stannar i bolaget och kan då komma den skadelidande till del. 216 () replik: Jag tackar så mycket. Det var kort och koncist. På många punkter gällande skadeståndsfrågan tror jag att vi är överens, men när det gäller ansvarsgenombrott och vilken nivå som betalningsansvaret ska ligga på har vi olika åsikter. Vi inom den rödgröna alliansen anser att kärnkraften måste bära sina egna kostnader. Därför borde ansvarsbeloppen vara högre. 217 () replik: Det är tydligt att och jag har olika åsikter om det. Jag kanske inte nämnde nivåerna på egendomsförsäkringarna, men de ligger enligt uppgift på 1520 miljarder. Till det kommer ansvarsförsäkringarna eller säkerheterna och dessutom de 3 miljarder som konventionsstaterna ska betala tillsammans. Det finns också ett andrahandsansvar från statens sida, i alla fall mot den enskilde. Anläggningshavarens ansvar är totalt obegränsat i det här sammanhanget, så man kan inte dra undan någonting, som antydde här. 218 (): Debatten har pågått , och mina allianskolleger har redogjort för ärendet på ett tydligt och klart sätt. Jag tänker fatta mig kort. Det är bra att vi får möjlighet att besluta om både allianspartiernas överenskommelse och ansvars- och ersättningsfrågan. Det är riktigt bra. Vi godkänner ändringsprotokoll till Paris- och tilläggskonventionerna, och vi får en ny lag om ett obegränsat ansvar. Därmed sker det också en harmonisering av förutsättningarna på elmarknaden. Till exempel har och redan infört det här. De som har reaktorer och anläggningar får det lite tuffare, men jag tror att det blir en drivkraft för kärnkraftsindustrin att öka säkerhetsarbetet. Det är väl ingen av oss som har något emot det. Dessutom förlängs preskriptionstiden från 10 till vid personskada. Det är ju riktigt bra. Diskussionen som har varit i replikerna har handlat om ersättningsbeloppen, men det finns ingen motion från oppositionen där man kräver ett annat belopp. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. (Applåder) I detta anförande instämde (). 219 (): Jag kan inte vara lika rask som . Jag vill ta upp en fråga som och jag har rest i anslutning till regeringens proposition. I propositionen nämns ordet olycka bara i avseendet kärnkraftsolycka, men det talas inte om ansvaret för att förhindra stöld eller annan avledning av kärnvapenmaterialet. Det kan ge upphov till ännu större skador. Ingenstans i dokumentet framgår det vem som ska finansiera de skador som kan uppstå om det kärnvapenmaterial som man transporterar, nyskapar och lagrar i anslutning till våra kärnkraftsreaktorer kommer på avvägar och används i kärnvapen. Mest troligt är att materialet avleds genom stöld av en terroristgrupp eller kriminell organisation, men det kan också röra sig om en grupp som har rekryterat interna kontakter bland personalen och kanske också representanter för främmande makt. Vem av oss kan veta vilka de framtida kraftverksägarna är och vilka personer de kommer att anställa? tog man tag i detta problem i . I en parlamentarisk rapport konstaterade man att plutonium från det använda kärnbränslet utgör det största spridningsproblemet. Nyare rapporter från forskare och experter har utfärdat liknande varningar, och de har även varnat för att utveckla världens ekonomi till vad de kallar en plutonium- eller MOX-ekonomi där plutonium blir hårdvalutan. MOX betyder mixed oxide fuel, det vill säga blandat bränsle. Genom att plutoniummängden i världen ökat dramatiskt finns det material till många tusentals atombomber i anslutning till världens reaktorförläggningsplatser, upparbetningsanläggningar och plutoniumfabriker. I näringsministerns anförande här i sade hon: Ja, vi tillåter att gamla kärnkraftverk byts ut mot nya, men det sker utan statliga subventioner. Vi ger också ett ökat ansvar till kraftbolagen att klara säkerhetsfrågorna. Och jag vill säga att jag tycker att det är oerhört viktigt att säkerhetsfrågorna tas på största allvar. Det är vi också eniga om i regeringen. Det är klart att och andra som äger kärnkraftverk här i ska göra det på ett säkert sätt. Det är klart att vi måste ta hand om avfallet, så att vi inte riskerar kommande generationer. Vi har redan avfallet här. Vi måste ta hand om det, och det ska ske på ett säkert sätt. Det ska inte finnas en risk att det här plutoniet används för kärnvapenspridning. Varningar har även börjat komma via svenska medier. Till exempel fick vi se president i tv varna för internationella terroristgrupper. Även EU:s miljökommissionär varnade för att skicka EU-ländernas kärnavfall ut från EU-länderna. Vårt eget utbildningsdepartement uppges ha skrivit kontrakt med några tekniska högskolor och universitet om att de inte ska anta studerande från och till vissa kärntekniska kurser. Dessutom har cheferna för de svenska kärnkraftverken skrivit till och begärt en utredning om att få en särskild beväpnad insatsstyrka som snabbt är på plats vid hotande sabotage. Det finns alltså tecken på att riskmedvetandet ökar även i . Denna typ av risker ryms dock inte i begreppet olycka, och frågan är då vem som ska finansiera den bevakning som krävs. Rimligtvis bör den bevakningen bekostas av dem som äger reaktorerna och läggas på priset på kärnkraftselen. Även den övervakning och bevakning av kärnkraftverken som betalas via avgifter till Euratom, , , polisen, Must och andra skyddsstyrkor är troligen ganska lätt att beräkna och bör inte heller belasta skattebetalarna. Tyvärr måste övervakningen vara ett samhällsansvar i alla de tusentals år som ligger framför oss tills allt kärnvapenmaterial avlägsnats från oss. Det kan bli en svår uppgift att beräkna hur stora avgifter som bör belasta reaktorägarna, men med hjälp av forskare kan man nog göra rimliga uppskattningar. I och min motion har vi föreslagit att denna övervakning ska finansieras genom att kärnkraftsbolagen åläggs att fondera särskilda medel för detta ändamål. Vi tycker att det är en rimlig begäran, och vi beklagar att civilutskottet inte kunnat bifalla den. Dock uppskattar jag kommentar om att han vill uppmana regeringen att beakta detta. Jag kan bara instämma i att jag önskar att så sker och att man inte blundar. Sannolikheten att materialet stjäls är antagligen större än sannolikheten att det sker en reaktorolycka. (Applåder) I detta anförande instämde (), , och (alla v) samt (). 220 (): Den här debatten får inte avslutas med lögner som dessutom applåderas av allianspartierna i civilutskottet. påstod att vi rödgröna inte har någon motion med något annat förslag än det obegränsade skadeståndsansvaret upp till 12 respektive 15 miljarder. med flera undertecknade Socialdemokraternas, och motion där vi föreslår att beloppet så långt som möjligt ska utgå från de verkliga kostnader som kan orsakas och att vi mot denna bakgrund anser att frågan om nivån på finansieringen av det obegränsade skadeståndsansvaret bör bli föremål för ytterligare översyn. Det är också oacceptabelt att inte slå fast att det är staten som övertar det ekonomiska ansvaret om den som i första hand är ersättningsskyldig inte kan betala. Det är sanningen, . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §.) 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU26 Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte Punkt 1 (Avslag på proposition 2009/10:172) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 174 för utskottet 172 för res. 3 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 m, 26 c, 28 fp, 24 kd, 1 - För res. : 129 s, 2 c, 22 v, 19 mp Frånvarande: 1 s, 1 m, 1 c Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag CU29 Kärnkraften ökat skadeståndsansvar Punkt 1 (Kärnkraften ökat skadeståndsansvar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 174 för utskottet 170 för res. 1 2 avstod 3 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 m, 26 c, 28 fp, 24 kd, 1 - För res. 1: 129 s, 22 v, 19 mp Avstod: 2 c Frånvarande: 1 s, 1 m, 1 c Punkt 2 (Ytterligare översyn av lagstiftningen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 174 för utskottet 170 för res. 2 2 avstod 3 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 m, 26 c, 28 fp, 24 kd, 1 - För res. 2: 129 s, 22 v, 19 mp Avstod: 2 c Frånvarande: 1 s, 1 m, 1 c 8 § Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning Föredrogs näringsutskottets betänkande 2009/10:NU25 Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning (prop. 2009/10:148 delvis). 221 (): Det känns nästan lite förmätet att börja denna debatt efter den maratondebatt som vi har haft. Men jag ska försöka göra en liten insats för att vi ska kunna hålla ställningarna även i denna debatt. Vi ska nu behandla näringsutskottets sista betänkande om näringspolitik . Utskottet har haft att ta ställning dels till regeringens proposition om företagsutveckling statliga insatser för finansiering av företag dels till en följdmotion i detta betänkande och ett antal motioner om näringspolitik från den allmänna motionstiden, sammanlagt 153. De handlar om frågor som tas upp i propositionen men också om frågor om kvinnors företagande, invandrarföretagande, innovationsfrågor, särskilda branschfrågor, socialt företagande, regelförenklingar, forskningsfrågor med mera. Motionerna om företagsfrämjande har utskottet behandlat med förenklad utskottshantering, och jag ber i den delen att få hänvisa till det särskilda yttrandet från s, v och mp. Jag ber att få yrka bifall till reservationen. Detta är sista tillfället att diskutera frågor kring näringspolitiken, åtminstone när det gäller skarpa beslut från . Det finns anledning att utvärdera den borgerliga alliansens stora flaggskepp, nämligen att göra det bättre för företagare i . Jag är inte säker på att företagare uppfattar att de har fått det bättre än under tidigare mandatperioder. Svårigheterna för företag att få krediter har knappast blivit mindre, delvis på grund av den ekonomiska krisen men också till stor del på grund av den saktfärdighet som regeringen uppvisar när det gäller att få fram tydliga förslag i den proposition som vi nu behandlar. Denna proposition har faktiskt inte mycket innehåll. Den ger inte svar på hur man kan förbättra kreditgivningen för företagen. Snarare visar den att regeringen inte riktigt vet vad den vill. Å ena sidan vill man gynna företagandet åtminstone säger man så å andra sidan är man inte beredd att skjuta till pengar för att få en acceptabel finansiering av företagen. Jag är ganska övertygad om att , små som stora, är trötta på regeringens ständiga utredande. Vad har ni gjort på detta område ? När ni ställs mot väggen i dessa frågor brukar svaret vara att ni har gjort si och så mycket för den ena eller den andra. Men alla insatser har alltid det gemensamt att de sker i relativt små sektorer och att ni inte vill satsa pengar på att få i gång småföretagandet i . När jag är ute i landet och talar med företagare brukar två frågor dyka upp. Den ena frågan handlar om att man tycker att man har för höga arbetsgivaravgifter. Den andra frågan handlar om hur man ska få krediter för att få sitt företag att växa. Den här regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för småföretagen och har inga idéer på hur man ska kunna trygga kreditförsörjningen i företagen . Alliansens och företagarpolitik kan inte betraktas som någonting annat än ett stort misslyckande. säger alltid att regeringen har gjort en del skattesänkningar. Enligt min uppfattning är de ofta ganska ogenomtänkta. Låt mig ge två exempel på sådana som har haft bara en marginell betydelse såvitt vi kan se. Det första gäller regeringens avskaffande av förmögenhetsskatten. Jag har upprepade gånger bett regeringen redovisa effekterna av vad detta har inneburit för svensk ekonomi och i synnerhet för företagandet. Någon sådan redovisning har inte gjorts, och problemen med finansiering av företag har varit ett fortsatt problem för företagarna men också för regeringen. Det andra gäller något som vi gjorde, nämligen att avskaffa arvs- och gåvoskatten vilket krävts av näringslivets organisationer och av den dåvarande borgerliga oppositionen. Vi genomförde det på den dåvarande socialdemokratiska regeringens tid. Med ett visst facit i handen kvarstår dock de problem som denna reform skulle lösa, nämligen generationsskiftesfrågan. Men en sak vet vi: De rika har blivit rikare, och de fattiga har blivit fattigare. Men landets små och medelstora företag har inte fått en bättre företagsfinansiering, och företagen i har inte fått bättre förutsättningar. För alla eventualiteters skull måste jag understryka att vi i den rödgröna oppositionen inte har för avsikt att införa någon arvs- och gåvoskatt igen. Från den rödgröna oppositionen har vi redovisat några förslag på hur man ska få en bättre situation för landets småföretagare. Först och främst vill vi sänka arbetsgivaravgiften för soloföretagare med början 2011, och vi har budgeterat . Vi ska göra det möjligt för företag att göra riskkapitalavdrag med per person. Vi vill också inrätta en riskkapitalfond på genom en särskild aktieutdelning i . Jag vågar påstå att det mer gynnar företagen generellt. Ni vill gynna vissa delar av näringslivet. Men när det kommer till att gynna näringslivet generellt har ni mycket få förslag eller inga alls. Det har i varje fall inte redovisats några tydliga förslag på hur ni generellt sett vill gynna företagen. Den rödgröna oppositionen delar utskottets bedömning i sak när det gäller frågan om socialt företagande. Utskottet har haft en enig syn på potentialen i dessa för samhället så viktiga företag. Det är företag som genom sin affärsidé kan ta till vara dem som oftast har den svåraste situationen på svensk arbetsmarknad. Det finns flera exempel runt om i landet där vi har sett mycket positiva effekter på att människor får arbete eller blir företagare. Den kooperativa formen verkar vara den associationsform som dessa företag oftast väljer. Tyvärr har utskottets enhälliga ställningstagande inte svarats upp med regeringens politik. Regeringen har betraktat de sociala företagen snarare som en intressant företeelse än som en viktig del av näringspolitiken. Jag förstår inte hur utskottets borgerliga majoritet kan ha denna uppfattning och acceptera denna totala tondövhet från regeringens sida. Företagsfrämjande som denna proposition handlar om kan vara olika saker. Jag vill peka på några där det faktiskt inte bara är det som vi gör i det här huset som är viktigt. Det handlar naturligtvis om finansiering och rådgivning för företag. Men det handlar också om det smågnetande som praktiskt taget alla kommunalråd i vårt land gör för att få fler och växande företag att etablera sig på deras ort. Det finns nog inget kommunalråd som inte gör mer eller mindre aktiva insatser på detta område. Det kan handla om kommunala regelverk, markpolitik, bostadsbyggande, kollektivtrafik, hamnar och flygplatser, infrastruktur, nätverksbyggande och olika former av samarbete på regional nivå. Men det handlar också om det arbete som man gör på landstings- och regionnivå, inte sällan genom ett gott samarbete med våra landshövdingar. Då handlar det ofta om infrastruktur, hamnar, flygplatser men också om forskningssamarbete mellan universitet och högskolor i just den regionen. Inte sällan är dessa konstellationer rejäla opinionsbildare för sin region på regering och inte minst på riksdag. Det tror jag att vi alla har upplevt. Inte sällan deltar vi riksdagsledamöter själva med hull och hår i detta viktiga arbete. Det handlar även om det arbete som regeringen och dess myndigheter har att utföra. Det finns flera myndigheter som har ansvar för företagsfrämjande. Det är dock svårt att kunna säga vare sig det ena eller det andra om dessa myndigheter och hur de har lyckats . Alla har omorganiserats, och det har gjorts ganska . Därför kan man nog inte ha någon bestämd uppfattning om detta har varit bra eller dåligt, som det ser ut just . Det återstår att se om detta har lyckats. Slutligen har vi kanske en av de allra viktigaste myndigheterna som man ofta brukar glömma i dessa sammanhang, nämligen utrikesförvaltningen med alla våra ambassader. De gör oftast ett fantastiskt jobb för att främja svenskt företagande i sin del av världen. Tyvärr har regeringen även här gjort sitt bästa för att försämra förutsättningarna för svenskt företagande och export, bland annat genom att skära ned anslagen till och Invest . När man väl hade gjort detta bestämde man sig på grund av den ekonomiska krisen för att återföra en del av anslaget. Men att kalla det för en satsning är en lögn som heter duga. Företagsfrämjandet är rent ekonomiskt en avvägning mellan vilka statliga insatser och i vissa fall regionala insatser som man ska göra och vad den kommersiella kreditmarknaden kan erbjuda. Vi vill slå fast att staten inte ska stå för finansieringen av investeringar i företag utan vara just ett komplement för att få i gång företagandet ett smörjmedel. Med detta sagt har vi i den rödgröna oppositionen redovisat våra alternativ. Men vilka föreslag har ni i majoriteten? Det är svårt att se när vi läser denna proposition. Alliansens näringspolitik har bestått av ett oändligt pratande men väldigt lite verkstad. Det finns två konkreta förslag i propositionen. För det första ska man upphandla rådgivningstjänster. I och för sig hade det inte behövts en proposition för att åstadkomma det. Det tror jag att myndigheterna själva hade kunnat klara. För det andra ska man införa ett marknadsnära råd som ska vara rådgivande till Tillväxtanalys. Också det tror jag att myndigheterna själva hade kunnat hitta på. Det är, som sagt, väldigt mycket skrik för väldigt lite ull i den här propositionen. På övriga områden som detta betänkande berör finns det säkert mycket att säga, bland annat om vikten av att kunna skapa nätverk för kvinnor och för personer födda utomlands. Tyvärr är resultatet av den här mandatperioden att anslagen till de här organisationerna och nätverken oftast skurits ned så att de haft svårt att klara sig. Detta med regelförenklingar har vi diskuterat här i kammaren, och det är en annan fråga som varit aktuell under hela mandatperioden. Regeringens prognos talar om . Förra gången jag hörde tala om prognoser var det , men det blev . Vi får väl se hur mycket det blir av detta. Vad som framför allt är viktigt är att det i alla fall inte blir några så i detta avseende måste man säga att regeringens politik är tämligen misslyckad. När det gäller de forskningsfrågor som berörs i ett antal motioner har regeringen prioriterat grundforskningen på universitet och högskolor och bortsett från vikten av en bra innovationspolitik och strategi för att samordna forskning, utveckling, utbildning och statliga insatser för olika branscher det vi kallar för branschprogram. Slutligen, herr talman, ber jag att få tacka näringsutskottets kansli och tillönska er en god sommar och tacka för den här mandatperiodens intressanta debatter om näringslivet. 222 (): Det har varit en lång dag, och jag har varit uppe och debatterat. Jag yrkar bifall till reservation 1. Jag har noterat att jag satt upp mig för åtta minuters talartid men ser att tiden väldigt fort rinner i väg. Det finns ingen anledning för mig att upprepa vad jag sagt, vad som står i reservationen och vad vi rödgröna gemensamt föreslår i vår motion. Jag nöjer mig med det. 223 PER (): Även jag har tillbringat här i kammaren. Jag känner mig väl något utdebatterad så att säga så jag ska inte nu hålla ett långt brandtal. Men några ord vill jag säga om företagande och om stöd till företag. Det är en högt prioriterad fråga för . Därför är vi väldigt glada över att vi i det rödgröna samarbetet har lagt fram viktiga gemensamma förslag om att underlätta för företag att verka i . Vi har bland annat ett gemensamt förslag om en sänkning av arbetsgivaravgifter med 6 miljarder. Detta är speciellt riktat till de mindre företagen, något som vi vet har en viktig och stor effekt. Vi föreslår ett entreprenörskapsår som gör det möjligt för människor att vara lediga från arbetet för att pröva på att starta företag och testa om deras företagsidé är något som fungerar. Vi är överens om att väldigt hårt driva på för att få regelförenklingar. På kapitalmarknadsområdet har vi förslag som handlar om att förse företag med riskkapital. föreslår dessutom en halvering av momsen på tjänster för att se till att tjänsteföretagen får bättre möjligheter att verka i .