prot · GY099 · 2010-11-03 00:00:00 — Handelsgödselskatten är ändå en skatt som vi vet är ett ekonomiskt styrmedel som har haft en effekt och som kommer att ha en effekt. Vi ska ju inte bara konkurrera med billiga livsmedel. Vi ska konkurrera med kvalitet, och det tror jag att även och tycker är viktigt. I det kvalitetsarbetet måste vi flytta fram positionerna, och vi måste ta ett stort ansvar. Vi måste ta ett ansvar för hur vi producerar, vad det bidrar till och vilka utsläpp det medför. Vi vet att en skatt på handelsgödsel också ökar intresset för alla de resurser som finns i samhället med näringsämnen som faktiskt tar fel vägar . Det måste vi utveckla. 254 (C) replik: bönder använder alltså handelsgödsel i kontrollerade former. Den har blivit mycket dyrare genom oljeprisets uppgång. Inget annat land har skatt på den här produktionsresursen. Om fördyrar kostnaderna för svenskt jordbruk med 300400 miljoner, och produktion läggs ned eftersom lönsamheten är mycket pressad så ökar ju detta om ni ytterligare ökar skattebelastningen. Det är en väldigt konstig politik. 255 (MP) replik: Det som är bra för miljön ska vara billigt, och det ska vara enkelt att göra rätt. Det som förorenar och förstör ska kosta. Det är vår grundpolitik. I detta kan man säga att handelsgödseln faktiskt också är en av de stora klimatpåverkande delarna inom jordbruket, och det vill vi ju alla komma till rätta med. Vi ser att vi inte ska öka det totala trycket av kväve och binda in det i systemet när vi har kväve som läcker ut i havet och som ligger på andra ställen i samhället. Vi måste gynna det som är bra och som går tillbaka till kretsloppet. Skatten på handelsgödsel har varit ett ekonomiskt styrmedel som vi andra säger att vi vill använda. 256 (C) replik: Som medlem av ett annat grönt parti har jag stor respekt för det engagemang som representerar. Som medlem av tycker jag att den havsmiljösatsning som vi har gjort under den förra mandatperioden, ett nytt anslag som inte fanns när hade samarbete med den socialdemokratiska regeringen, är viktig. Då är frågan: Var inte havsmiljön viktig då, eller varför fanns det inget sådant anslag? lyfter också upp EU:s fiskeripolitik. Jag kan hålla med om att det är ett sorgebarn, men det gäller också att våga vara med och påverka. Det första gjorde som ansvarig fiskeriminister från var att åka till , sitta vid förhandlingsbordet och vara med och förhandla ned fiskekvoter. Det hade aldrig hänt tidigare. Orsaken till det var att inte hade gett den socialdemokratiska ministern tillåtelse att sitta kvar vid bordet annat än för att säga torskfiskestopp och sedan inte vara med och förhandla. satt kvar och förhandlade ned fiskekvoterna. 257 (MP) replik: Det är jättebra att man vill satsa på havsmiljön. Det vill även . Men det ni gjorde var att plocka ut pengar från ett annat budgetanslag och skriva havsmiljö på det. Ni tog också pengar från biologisk mångfald och satsade på havsmiljön. Det kan vara riktigt, men det var inte mer pengar totalt. När det gäller fiskeriförhandlingar och det som jordbruksministern gjorde när han började som fiskeriminister i regeringen var det att åka och förhandla. Han kom tillbaka och sade att han hade lyckats med mycket mer än någon annan hade gjort innan. Men när man tittade på det biologiska underlaget i förhållande till de kvoter man satte var det inte en bättre politik än den som hade varit innan. Vi var med och drev på för att man verkligen skulle ta upp frågan om bestånden. Vi var tuffa. Det blev mycket skriverier. Det blev bakslag för många. Men det här banade väg för att man kan vara mycket tuffare i förhandlingarna. Det är jag stolt över. 258 (C) replik: Det är helt rätt att man ska utgå från de vetenskapliga underlagen och det biologiska underlaget. Men hur många torskar räddade och den tidigare socialdemokratiska regeringen genom sitt agerande? Det går inte att hårdnackat tala om torskfiskestopp och sedan tvingas lämna förhandlingsbordet. När talade om torskfiskestopp men sedan hade en andrahandsposition var han faktiskt med och förhandlade ned fiskekvoterna. Ja, det var otillräckligt, men det var första gången fiskekvoterna förhandlades ned. Frågan är hur många torskar strategi räddade. 259 (MP) replik: Jag tror att vi räddade många. Jag tror inte att vi hade varit där vi är med en tillväxt i bestånden av torsk, speciellt i det östra beståndet som har varit så hotat. Jag är väldigt glad att vi var så tuffa den gången så att den här regeringen har kunnat glida vidare på den politiken. Jag är övertygad om att man måste vara tuff. Det var tufft för oss då. Vi får fortfarande lida för att vi vågade ta upp frågan om torskfiskestopp . Vi lärde oss något. Många andra lärde sig något. Det blev en opinion som gjorde att vi har en större förståelse för vad det handlar om och en politik som vågar ta större ansvar. 260 (C): och världen står inför stora utmaningar på miljöområdet. Jag är glad och stolt över att och alliansregeringen har fått ett förnyat förtroende att jobba vidare med de utmaningarna, precis som också med den övriga politiken. Den fråga som dominerat miljödebatten är klimatfrågan. En viktig orsak till att klimatfrågan blev så uppmärksammad inte bara bland oss som är miljöengagerade och klev in i politiken på grund av miljöfrågan utan generellt brett bland beslutsfattare och allmänhet var Sternrapporten. tidigare chefsekonom slog tydligt fast i rapporten att det skulle kosta mer att låta den globala temperaturhöjningen fortgå än att sätta in motåtgärder. Just att koppla ihop miljö, klimatresultat, effekter och ekonomi är oerhört viktigt. Jag brinner extra för detta som ekologisk ekonom, och jag har jobbat och utbildat mig i frågan om att få ihop miljö och ekonomi. i blev ett misslyckande. Jag är den förste att vara besviken över det. Det är ändå ett faktum, misslyckandet till trots, att det finns en bred enighet om att klimatfrågan tillhör vår tids stora globala utmaningar såväl mänskligt som ekonomiskt. Ett av mänsklighetens största miljöproblem förutom klimatfrågan är förlusten av biologisk mångfald. Den biologiska mångfaldens motsvarighet till Sternrapporten heter TEEB, The Economics of Ecosystems and Biodiversity. avslutades ett möte i i där en studie presenterades. Ett initiativ togs av och 2007, och har en studie presenterats. Genom att ta med ekosystemtjänsternas värden i beslutsfattandet har vi möjlighet att fatta bättre beslut . I regeringens budget som presenterades för kammaren framgår att en utredning ska tillsättas som ska ha som uppdrag att utveckla en strategi med verktyg såsom ekonomiska styrmedel i syfte att synliggöra värdet av ekosystemtjänsterna och deras relevans för olika sektorer och näringar. I förra replikskiftet pratade vi om en sådan ekosystemtjänst, nämligen våra fiskebestånd som är viktiga att förvalta. Men att sätta ett värde är ett viktigt komplement till den typen av administrativa regleringar som torskfiskekvoter eller fiskekvoter i allmänhet utgör. Det är också viktigt att understryka att man måste våga byta strategi. En sådan strategi som regeringen bytte handlade om skyddet av skyddsvärda skogar. När vi trädde in i fanns det ett mål som skulle uppnås till 2010. Bedömningen var att målet skulle uppnås först . Genom att byta strategi, genom att inte bara socialisera och köpa upp små skogsägares skyddsvärda mark, utan i första hand skydda den statligt ägda marken, i andra hand använda statligt ägd mark för att byta till sig skyddsvärd mark från skogsägare, uppnår vi målet . Vi uppnår målet om att skydda skog långsiktigt och formellt. Det här är viktigt. Jag har haft många diskussioner med miljöpartister om detta i ekonomiska debatter. De tittar mycket på anslaget för biologisk mångfald. Ja, vi har dragit ned på det anslaget. Vi har använt en viss del till att skapa ett nytt anslag för havsmiljön, men vi har uppnått målet. Vad är det viktiga? Är det miljonerna, i det här fallet också miljarder för havsmiljö, som vi kan använda på ett bättre sätt och minska anslaget till biologisk mångfald, eller att uppnå resultatet som var bort men som vi har nått nu på ett annat sätt? Det är den tydliga skillnaden mellan kammarens två gröna partier, och . Vi levererar resultatet. har miljö i sitt prefix i namnet, men det är mycket prat. Låt mig koppla det här till det förra replikskiftet. Hur många torskar räddades? Det handlar också om biologisk mångfald. Där var det en strategi där man framförde ett torskfiskestopp, och sedan fick man inte sitta kvar vid förhandlingsbordet. Man påverkade ingenting. Man hade rena händer, men rena händerna får inte så mycket gjort. Det viktiga är resultaten. Det viktiga är att fortsätta ett långsiktigt arbete för att skydda biologisk mångfald. Det finns otroligt stora värden. Man måste vara krass och våga byta strategi. Man måste våga se nytt. bidrag är att vi får in dessa värden i beslutsfattandet på ett tydligare sätt. 261 (S) replik: Tack, , för ett insiktsfullt inlägg! Jag vill ställa två frågor till . Den ena frågan gäller hur ställer sig avseende en 30-procentig minskning av växthusgaserna inom EU. Anser att det är regeringens plikt att följa den inriktning som jag som riksdagsledamot ändå upplever att riksdag står bakom? Den andra frågan handlar om varför inte agerade mer kraftfullt och följde Ices rekommendationer om en minskning av laxfisket. Det som landade på var enligt Ices . Jag skulle uppskatta ett svar från i de frågorna. 262 (C) replik: Den första frågan gällde EU:s minskning. Det finns en bred överenskommelse om ett mål om . Om det blir ett internationellt avtal ska EU växla . är tydligt, och skulle se det om han läste vårt valmanifest. Vi tycker att EU ensidigt ska gå . När det gäller frågan om fiskekvoten för laxfiske ber jag att få passa. Jag har inget svar på frågan. Jag kan återkomma. Jag har varit ekonomisk talesman, och jag är nu ny talesman i miljöfrågor. Jag har inte svar på din fråga. 263 (S) replik: Då tolkar jag svar som att avser att driva frågan om en 30-procentig reducering av växthusgaserna inom EU och ta ett ordentligt samtal med regeringen om detta så att man ansluter sig till ambitionsnivån och gör det till en ordentlig politisk fråga även inom . 264 (C) replik: Det är helt rätt tolkat. Jag upplever inte att det finns några motsättningar inom regeringen. Vad det handlar om är att vi också vill få ut något. Vi kan säga i ett svenskt perspektiv, men vi vill använda det som en påtryckning för att också få upp EU till målet . 265 (MP) replik: Angående den sista frågan: Miljöministern, som är från samma parti som den aktuella talaren, redogjorde här i plenisalen för att man inte företräder utan som EU-mål. En viss oenighet mellan regeringspartierna om det är så att utanför regeringen driver målet måste det ändå vara. Det får vi nog återkomma till. Det var mer intressant att den nya miljöpolitiska talespersonen för här i väljer att prata om ekosystemtjänster. Det är ett ämne som har lyft upp ett antal gånger. Det är bra om vi är flera här i kammaren som talar om detta. Det är en ansats och ett synsätt på miljöpolitiken som jag tror är oerhört viktig för framtiden. Det är lite tråkigt, när man tolkar det till svensk politik, och du tog upp exemplet skogspolitiken och vurmade lite för att det var en ekonomisk ansats i fråga om de statliga skogarna. Det ifrågasätter vi verkligen starkt. 266 (C) replik: Ansatsen när det gäller skydd av skog är att skydda skog. När vi trädde in i skulle målet nås 2010, men prognosen var att det skulle nås 2020. Det fattades mångmiljardbelopp som inte fanns i budgeten utan behövde läggas till där. Då såg vi att vi måste byta strategi och tänka om. Vi började med att skydda de statligt ägda skogarna. Staten äger genom och stora skogsområden. Vi började med att skydda dem, och sedan har vi också använt statligt ägd skog som bytesskog. Vi uppnår målet, och det är det viktiga. Det är den biologiska mångfalden och inte miljarderna i anslaget som är det viktiga. 267 (MP) replik: Målet är levande skogar. Du vet nog lika väl som vi att det handlar om kvaliteten på den skyddade skogen. Det är jättebra att man tar större ansvar för de statliga skogarna och att de bevaras. Det ansvaret trodde vi nog att man skulle ta ändå, med det ägande som man hade. En smidig ekonomisk lösning på en budgetproblematik som du själv pekade på, där ni inte lyckades förhandla gentemot , kan man slå sig för bröstet för, och man kan tycka att man är ett grönt parti. Men det är inget som står sig i det långa loppet, när vi ska nå upp till det riktiga målet, det vill säga levande skogar. Då är det nog upp till bevis om byteshandeln kommer att resultera i ökad biologisk mångfald i svenskt skogsbruk. 268 (C) replik: Jag undrar om jag tolkar rätt i fråga om den skog som skyddas. Miljömålsberedningen och andra är tydliga om att vi uppnår tre av fyra delmål. Vi uppnår målet om att skydda skyddsvärd skog. pratar om kvaliteten på den skyddade skogen. Insinuerar att det inte är tillräckligt hög kvalitet på den skog som skyddas? Det är inte som sitter och bedömer vilken skog som är skyddsvärd och därmed ska skyddas, utan det finns myndigheter som som jobbar med detta. Jag är trygg i förvissningen om att vi når målet. Det viktiga är resultatet biologisk mångfald inte budgetposten. 269 (KD): Det är trevligt att vara tillbaka igen. Vi debatterar jordbruk, miljö, skogsbruk och fiske, och jag tänker hålla mig till en del av detta. Jag börjar med ett globalt perspektiv. Jordbruks-, landsbygds- och miljöpolitik hänger samman även på det globala planet. Vi har ett antal utmaningar, bland annat att vi kommer att vara nio miljarder människor. har vi en klimatförändring på väg som påverkar produktionen. Vi får stor variation i skördarna, och i vissa områden får vi ökad hungersnöd. Enligt FAO uppgår antalet hungrande människor till en miljard, och antalet kommer att öka om vi inte gör något. vill vi kristdemokrater se en långsiktig förvaltning av de ändliga resurserna, se sambandet mellan jordbruket, landsbygden och miljön. Förvaltarskapstanken är en bärande idé för oss kristdemokrater. Det är viktigt att vi brukar inte förbrukar de resurser som finns. Det ska ske på ett ansvarsfullt sätt. Vi ska kunna lämna det vidare till nästa generation i det skick som vi tog emot det. Det är grundinställningar för oss kristdemokrater, och jag vet att många här i kammaren delar de uppfattningarna. kan vi notera att EU är både den största importören och den största exportören av livsmedel från de fattiga länderna. Genom handel skapas det välfärd. Det är en viktig komponent, men den är inte den enda. Det behövs annat, som demokratiutveckling, uppbyggande av lokala marknader, organisationer och lantbrukskooperativ, och framför allt stärkande av äganderätten. Detta tillsammans skapar ett välstånd i de fattiga länderna. Jag vill påpeka, precis som sade tidigare i kammaren, att just stödet till jordbruket är viktigt. gav av sitt bistånd i jordbruksstöd. , ungefär , är det . Men jordbruksstödet är det effektivaste sättet att få i gång en fungerande demokrati, fungerande marknader och en självförsörjningsgrad i de fattiga länderna. Därför bör vi aktivt verka för det. Vi har framför oss på jordbrukssidan ett antal beslut att fatta, som en ny jordbrukspolitik . Det innebär stora utmaningar. Det vill bland annat till att hantera livsmedelssäkerheten på en global nivå. EU har ett ansvar, när vi ser vilka behov som finns i världen med både klimatförändringar och ökande befolkning. På samma sätt måste vi se till att ha ett konkurrenskraftigt jordbruk i hela , från till i söder. Det är också viktigt att jordbrukspolitiken kommer att förverkliga Lissabonstrategin om smart, hållbar och sammanhållen tillväxt. måste ta en aktiv del i de diskussionerna, för om vi inte är med i debatten kring den gemensamma jordbrukspolitiken blir vi akterseglade och kan över huvud taget inte påverka den. Det har hänt förr, och det vill vi inte vara med om igen. har vi också en situation i som involveras. Vi är oroade över den minskade produktionen, speciellt i de känsliga bygderna. Det vill till att hitta system och möjligheter inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att få en lönsamhet i de bygderna och även se till att vi har en aktiv produktion framför allt på animaliesidan men också på spannmålssidan. Vi kommer också att vara delaktiga i den gemensamma globala expansionen, för att kunna se till att föda världen framåt. Vi har ett antal fördelar i som vi vill understryka. Vi har en enastående djurhälsa. Den ska vi vidareutveckla och sprida vidare i världen. Vi har också att skydda den värdefulla resurs som heter jordbruksmark. Det är frågan om vi inte borde göra detta till ett riksintresse. Avslutningsvis, herr talman: lantbruket är navet för lantbrukspolitiken och för att hålla en långsiktig förvaltning av våra miljöresurser. 270 (MP): Det är med skräckblandad förtjusning som jag äntrar denna talarstol i riksdag. När jag nu får chansen att tala om det mitt hjärta brinner för har jag valt en fråga som vi alla berörs av, nämligen klimatet på det enda klot vi har. Ingen kan väl ha undgått att reflektera över vädret det alltmer extrema vädret med mer torka, mer nederbörd och fler och fler stormar. Jag tror att det räcker att nämna länder som , , , eller randstater eller för den delen smältande isar. Ingen kan bevisa att varje enskild katastrof har med växthuseffekten att göra. Men mönstret, herr talman, blir allt tydligare. har koldioxidhalten varit så hög som . Det är ett faktum som knappast den mest inbitne klimatförnekare kan bestrida. Klimatfrågan är för oss miljöpartister den kanske allra viktigaste frågan, för den handlar om allas vår överlevnad. Den handlar också om centrala begrepp såsom solidaritet med utsatta människor, solidaritet med kommande generationer och solidaritet med djur och natur. Låt mig få ställa ett par frågor. Det är frågor som jag egentligen inte förväntar mig att någon ska besvara men som reser en moralisk dimension åt klimatfrågan. Med vilken rätt gör dagens generation slut på jordens ändliga resurser med vilken rätt? Med vilken rätt roffar vi i den rika världen åt oss av jordens ändliga resurser med vilken rätt? Betänk att när vi gör slut på den fossila energin är det de fattigaste på jorden som får betala det högsta priset genom vädrens obarmhärtiga våldsamhet! När jag nämner och dess låglänta tättbefolkade deltaland förstår alla vad jag menar. Klimatet handlar också om vår livsstil vår självpåtagna rätt att förbruka jordens ändliga resurser. I bästa fall är vi omedvetna om sambandet mellan klimat och livsstil. Vi tycks tro att det är en mänsklig rättighet att flyga till eller någon annan soldränkt kust minst en gång för att inte tala om en liten tripp till , eller ! Vi har också vårt upplevda beroende av bilen. Fossilberoendet i den svenska bilparken är massivt. Samhället satsar på bilismen och dess ständiga hunger efter nya vägar. I stället borde satsningarna gå till miljövänliga, kollektiva trafiklösningar. Hur många av oss är det inte som retar sig på alla dessa långtradare som fyller våra vägar? Men tänk då på att de inte åker för sitt nöjes skull. De är fulla av varor för att stilla vår konsumtionshunger. Apropå hunger, herr talman, är vår matkonsumtion, och då i synnerhet av kött, ytterligare en orsak till vårt förändrade klimat. Men tänker jag inte kräva någon köttskatt, åtminstone inte här och , om nu någon hade trott det. Dagens konventionella jordbruk bidrar med sin användning av handelsgödsel och handelsgödselkväve till betydande utsläpp av koldioxid och lustgas inte bara i tillverkningsprocessen utan även vid användandet. Lustgas är som bekant en mycket växthusgas med stor påverkan på ozonlagret. Dessutom medverkar mer kväve i omlopp till läckage till vatten och luft, som om till exempel inte har nog med bekymmer. Det är inte utan att jag kan konstatera att vi lever som om vi vore den sista generationen. tittade jag på SVT:s Aktuellt. Då fick jag se ett inslag med förre president, tillika författare och poet, . Han säger: Det värsta med dagens politik är att den inte är långsiktig. Det är som om ingen bryr sig om vad som händer . Jag håller med. Det räcker inte med att säga att vi i tar vårt klimatansvar, för jag tycker inte att vi gör det. Jag tänker under mina kommande i riksdag kämpa för ett bättre klimat. Jag engagerade mig politiskt för att jag ville rädda världen. Och det vill jag fortfarande; jag lovar! 271 (KD) replik: Det är intressant att höra på . Det synsätt som han framhåller är inte något speciellt optimistiskt synsätt; det kan man nog konstatera. Detta förvånar mig lite grann när det gäller de satsningar som vi ändå gör på området. Vi håller på med miljöbilar. Vi har snabbtåg. Det utvecklas alternativa bränslen etcetera. Är det inte en början på räddningen av jorden? 272 (MP) replik: Det är bra satsningar, , men de är otillräckliga och de kommer . Jag kan inte förstå varför vi har en regering som inte satsar på snabbtåg utan i stället drar det i långbänk. Man gör ju satsningar på vägar och bilismen. Miljöbilsatsningen är långt ifrån tillräcklig. Dessutom kommer det inte att räcka. Även om alla bilar vore miljöbilar har vi problem med strategiska metaller etcetera. Det handlar om vår livsstil, och det handlar om att tänka i andra banor. 273 (KD) replik: Snabbtåget är en speciell sak. Det är först och främst väldigt dyrt. Det är någonting man tittar på och som kanske kan fungera på vissa sträckor där det är tättbebyggt. Vi kommer aldrig att komma ifrån bilismen. Det är uppenbart att den är här för att stanna. Därför får man försöka hitta de bästa exempel som finns. Här är vi på god väg i , tycker jag nog. Detta borde man också uppmuntra så att vi får en bättre användning av miljöbilar. 274 (MP) replik: Om det är någonstans bilen behövs så är det på landsbygden. Det kan vi nog vara överens om. Jag tycker att vi i städerna ska uppmuntra kollektiva lösningar och inte en massbilism. 275 (C) replik: Jag tackar för ett bra inlägg. Även jag vill förändra världen; då är vi två. Det var ett sympatiskt anslag i inlägget. Men jag vill ta upp en del till diskussion. Som jag ser det har vi två bra miljöalternativ när vi köper mat i . Det första är det ekologiska svenska jordbruket. Det är ett bra miljöalternativ. Det andra är det vanliga miljövänliga jordbruket med modern teknik. Det är också ett bra miljöalternativ. Det vi inte ska göra är att köpa importerad mat från länder där djuromsorgen och miljön oftast är sämre. nämnde att det vanliga jordbruket ofta har bekymmer med handelsgödsel. Man tillför växtnäring i kontrollerade former. Det som är allvarligt är att den svenska jordbruksproduktionen har minskat med en tredjedel . Importen har ökat från . Ser några bekymmer med detta? Eko har ökat till , men är det vanliga miljövänliga jordbruket i . Måste vi inte tillsammans vända utvecklingen och stötta det så att det kan ta tillbaka marknadsandelar från importen? 276 (MP) replik: Jo, jag tycker att det är allvarligt att vi tappar självförsörjningsgrad. Detta fyller vi med skuggarealer utomlands arealer som andra behöver odla för sin egen skull. I så måtto är vi överens. När det gäller handelsgödsel har man i tidigare replikskiften här belyst frågan med att säga att man ökar omsättningen av kväve i omlopp. Det handlar också om tillverkningen av handelsgödsel, som är energikrävande. handelsgödselkväve motsvarar en till en och en halv liter olja. Vi sprider per hektar och år i . Vi har 2 ½ miljoner hektar. Multiplicera det så har vi en supertanker som vi lägger på våra åkrar ! Det är inte ett hållbart jordbruk, . 277 (C) replik: Det är riktigt att handelsgödsel kräver olja i tillverkningen, men de som används i konventionellt jordbruk producerar man mat med. Om man använder det ekologiska jordbrukets principer, utan modern teknik, får man köra väldigt mycket mer traktor, vilket också drar olja, , så verkligheten är svår.