prot · GY0922 · 2010-11-26 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i utrikesutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utrikesutskottet Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i utrikesutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till ledamot i utrikesutskottet (SD) 3 § Utökning av antalet suppleanter i utskotten och Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 21 till 22 i från 22 till 23 i finansutskottet från 21 till 23 i skatteutskottet från 21 till 23 i justitieutskottet från 19 till 20 i civilutskottet från 25 till 26 i utrikesutskottet från 22 till 24 i försvarsutskottet från 21 till 23 i socialförsäkringsutskottet från 24 till 26 i socialutskottet från 22 till 24 i kulturutskottet från 24 till 26 i utbildningsutskottet från 21 till 23 i trafikutskottet från 21 till 23 i miljö- och jordbruksutskottet från 24 till 26 i näringsutskottet från 24 till 26 i arbetsmarknadsutskottet från 38 till 40 i 4 § Val av extra suppleanter i utskotten och Företogs val av extra suppleanter i utskotten och . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i (SD) suppleant i finansutskottet (SD) suppleanter i skatteutskottet (SD) (SD) suppleanter i justitieutskottet (SD) (SD) suppleant i civilutskottet (SD) suppleant i utrikesutskottet (SD) suppleanter i försvarsutskottet (SD) (SD) suppleanter i socialförsäkringsutskottet (SD) (SD) suppleanter i socialutskottet (SD) (SD) suppleanter i kulturutskottet (SD) (SD) suppleanter i utbildningsutskottet (SD) (SD) suppleanter i trafikutskottet (SD) (SD) suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet (SD) (SD) suppleanter i näringsutskottet (SD) (SD) suppleanter i arbetsmarknadsutskottet (SD) (SD) suppleanter i (SD) (SD) 5 § Meddelande om statistiska uppgifter för riksdagsarbetet Tredje vice talmannen meddelade att statistiska uppgifter för riksdagsarbetet under /10 delats ut till ledamöter. De statistiska uppgifterna redovisas i bilaga som fogats till detta protokoll. 6 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Tredje vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:10 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från miljö- och jordbruksutskottet. 7 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:72 Till Interpellation 2010/11:72 Omprövning av sjukförsäkringspolitiken av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 8 § Svar på interpellation 2010/11:63 om försvarets omsvängning i synen på vindkraft från militära flygplatser 1 Försvarsminister (M): har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ för att analysera och diskutera konflikten mellan olika intressen kring för att jämna vägen för en samsyn, där både försvarets och flygets säkerhet tillgodoses men där också den förnybara energin kan utvecklas. Frågan om försvaret och vindkraften har belysts i kammaren . besvarade miljöministern en fråga om utbyggnaden av vindkraft i närheten av militära flygfält (fråga 2010/11:20). svarade jag på två frågor av samma slag (fråga 2009/10:945 och fråga 2009/10:951). Försvarsmakten är en statlig myndighet som ska fullgöra de uppgifter riksdag och regering har bestämt. Vid en vindkraftsprövning ska Försvarsmakten lämna det yttrande som behövs för att hänsyn ska tas till det intresse myndigheten ska bevaka, nämligen riksintresset för totalförsvaret. Det är sedan prövningsmyndigheten kommunen eller som väger samman intressena och fattar beslut. Frågor om etablering av vindkraft prövas i enlighet med gällande lagstiftning, framför allt (1987:10) och . Försvarsmakten har utrett frågan om vindkraftsutbyggnad vid militära flygplatser. beslutade Försvarsmakten om interna riktlinjer för hantering av remisser angående vindkraft inom militära flygplatsers influensområden. I beslutet redovisas i text och på kartor de områden så kallade stoppområden inom vilka Försvarsmakten anser att det av flygsäkerhetsskäl inte bör byggas vindkraftverk. hade Försvarsmakten meddelat att myndigheten, i avvaktan på den nämnda utredningen, skulle avstyrka vindkraftsutbyggnad inom en radie av runt de militära flygplatserna. Den totala ytan av de områden som berörs av Försvarsmaktens riktlinjer är mindre än ytan av de områden som berördes av det temporära beslutet om en generell 40-kilometersradie. Effekterna av beslutet på lokal nivå skiljer sig mellan olika militära flygplatser. Försvarsmakten motiverar de så kallade stoppområdena i riktlinjerna med att det inom dessa områden runt de militära flygplatserna finns för militär flygverksamhet specifika krav på hinderfrihet. I detta är invägt Försvarsmaktens behov av att kunna bedriva utbildning, övningar och insatser med hög bibehållen flygsäkerhet. har Försvarsmakten som myndighet överklagat kommunala beslut om bygglov av vindkraftverk. Dessa överklaganden är nu föremål för en juridisk prövning av berörd länsstyrelse. Jag är som statsråd förhindrad att gå in i en sådan juridisk prövning. I en kommentar till denna överklagandeprocess har Försvarsmakten redovisat att myndigheten eftersträvar att bygglovs- och miljöprövningsprocesserna ska vara korrekta. Försvarsmakten har inget särskilt intresse i att vindkraftverk ska rivas. 2 (C): Jag tackar försvarsministern för svaret. Det är ett korrekt svar. Sista meningen i svaret lyder: Försvarsmakten har inget särskilt intresse i att vindkraftverk ska rivas. Det är trist att det behöver sägas, men det är bra att det sägs. Försvaret ska ju försvara det vi har och vill bygga, inte förhindra att det byggs. Självfallet är vi helt överens om vikten av en kvalificerad svensk försvarsmakt med goda förutsättningar att hävda våra intressen, och självfallet ska flygets säkerhet både civilt och militärt sättas högt. Försvarets intressen måste givetvis väga tungt i samhällsplanering av olika slag. I har försvaret i praktiken närmast vetorätt. Om olika riksintressen står mot varandra gäller försvarets åsikt. Detta mycket starka mandat ger, enligt min mening, Försvarsmakten som myndighet ett särskilt ansvar att ha väl på fötterna och utnyttja sin särställning på ett omdömesgillt och ansvarsfullt sätt utan tvära kast. Visar man nu det omdömet i avvägningen mellan flygsäkerhet och vindkraftverk och hur det har handlagts? Svaret är tyvärr uppenbart: Nej. Låt mig redovisa Försvarsmaktens uppfattning om vindkraftverk från tio militära flygplatser under . Jag tar exemplet från . Runt omkring , som är en viktig flygstad, finns inga vindkraftverk i tre väderstreck. Däremot har , mer än , 75 stycken uppförts på den tårtbit med goda vindlägen som utgör från mot . 4050 verk har därtill kommit olika långt i planeringen. Alla 75 verk har byggts med Försvarsmaktens goda minne med beslutsformuleringar som: Försvarsmakten har inget att erinra mot uppförandet av vindkraftverk på fastigheten. Vi önskar meddelande om verkens exakta lägen och höjder innan verken uppförs. Dessa beslutsformuleringar är undertecknade av Högkvarteret . Det är klart och tydligt och svårt att missuppfatta. Så kommun eller länsstyrelse ger bygglov. Vindkraftverken byggs och ger energi. Flygverksamheten med flygvapnets olika flygplan och helikoptrar pågår som vanligt även denna dag. Plötsligt har Försvarsmakten med vetenskaplig militär noggrannhet dragit en passare på fyra mils radie runt . Inga nya vindkraftverk får byggas här, och många ska rivas. Skadestånd för många miljarder aktualiseras. Visst ska försvaret hävda sitt riksintresse, försvarsministern. Men kan verkligen en myndighet med bibehållen trovärdighet först acceptera 75 vindkraftverk och många som planeras för att sedan byta åsikt helt och hållet och kräva vindkraftsfria zoner i precis samma område kosta vad det kosta vill? Genom detta underkänner man alltså helt sin hittillsvarande uppfattning fram till , vilket är mycket märkligt. Vem har rätt, Försvarsmakten fram till eller Försvarsmakten efter ? Försvarets tio nya vindkraftszoner omfattar även efter en liten reducering en yta större än med goda vindlägen av . Försvarsmaktens nya linje vållar självfallet kaos hos alla de entreprenörer som har satsat stora resurser i lagligt uppförda vindkraftverk och rätt kostsamma planeringsprocesser för ytterligare verk. Jag vet att myndigheter agerar självständigt, försvarsministern, och det har Försvarsmakten verkligen gjort med sitt totala lappkast i denna fråga. Jag vet att Försvarsmakten har närmast vetorätt i . Men, försvarsministern, måste inte denna stora makt utnyttjas med omdöme, långsiktighet och inga tvära kast? 3 (V): Jag vill också tacka ministern för hans svar på interpellation. och jag är i motsatta läger politiskt, men i denna fråga är vi faktiskt på samma sida. Det gäller framför allt kanske för att vi sitter i försvarsutskottet men också för att vi är östgötar. Det finns fler östgötar som tycker som vi i denna fråga. har redogjort för läget och förutsättningarna för denna fråga som är intressant ur många aspekter. I sitt anförande var han mycket inne på läget, förutsättningarna för att göra detta och varför det kommer ett slags tvärt kast just . Det som jag är intresserad av är lite detaljfrågor som jag skulle vilja ha svar på från ministern. Först och främst måste det finnas ett ändrat tekniskt underlag där man gör en annan bedömning av hur stort område som man måste ha för att klara av sin verksamhet. Den av på ett bra sätt utan att man på något vis behöver förändra förutsättningarna på detta sätt. Försvarsmakten måste på något sätt i den kommande juridiska prövningen leda i bevis vad det är som har förändrats, om det finns något slags problematik i flygsäkerheten i fråga om våra helikoptrar, Gripen eller annat, för att detta ska komma till stånd som en förändring. Det kanske mest intressanta är: Har det hänt någonting som gör att vi faktiskt måste ändra på detta eller inte? Det har tidigare pratats om att om det skulle vara så att man ska ta tag i detta ska man också riva ett antal vindkraftverk. Det kanske inte är intressant för Försvarsmakten att göra. Men det är i så fall också en förändring som har kommit . Då är frågan: Vad beror det på? Tyvärr blir det så att när dessa förändringar sker kommer Försvarsmakten och dess ombud lite grann att hamna i något slags löjets skimmer därför att det verkligen blir svårt att acceptera och förstå vad man är ute efter, om det är säkerhet eller någonting annat. På något sätt statuerar man exempel på vilka som bestämmer. Frågan är vilka intressen som går först och vad regeringen tycker ska gå först i dessa frågor. Ska vi utveckla vindkraften på det sätt som vi kan och naturligtvis bibehålla flygsäkerheten? Men som var inne på finns det faktiskt oerhört stora utrymmen åt andra håll än just där vindkraften finns, om man talar om som flygstad. Frågan är om detta på något sätt påverkar det kommande byggandet också och var man i så fall ska bygga nya vindkraftverk, om man kan göra det eller inte, och om man ska sätta intressen mot varandra. Jag har haft en tanke på att , som tillverkar , borde kunna vara ett företag som också är intresserat av att kanske börja jobba med vindkraft. Det kan vara en framtida bransch för dem också. Det finns lite kopplingar där. Det kan vara någonting som man kan tänka på i så fall och kombinera. Det skulle vara rätt intressant. I svaret står det också att det kom nya interna riktlinjer . Frågan är vilka riktlinjer som fanns förut internt och vilken förändring som har skett där som gör att det blir ett nytt ställningstagande. Det är naturligtvis sådant som påverkar behandlingen av ärendet i detta fall. Det står också i svaret att man ska ha en hinderfrihet. Vad innebär det? Jag förstår att man inte kan ha höghus, och annat precis intill, men vad innebär det egentligen? Hur högt kan man bygga, och hur nära kan man bygga för att det inte ska störa och för att det ska vara hinderfrihet för just flyget? Det är det som egentligen är det intressanta. Vad får vi ut av vindkraften, och vad får vi ut av den yta som vi ska kunna bebygga utan att det stör flygsäkerheten? Det är det som är kärnan i själva frågeställningen. 4 (S): Jag tackar för att jag får delta i debatten. Jag är också östgöte. Det är inte lätt för försvarsministern med alla dessa östgötar i denna sal . Jag instämmer i mångt och mycket i det som både och har sagt när det gäller denna fråga. Det som jag vill trycka på i denna del är just den oro som framför allt vindkraftverksägarna i har kring detta. Jag vill bara uppmana försvarsministern att försöka lösa denna fråga ganska omgående eftersom det lite grann känns som om det ligger en död hand över vindkraftsetableringar i . Jag kommer från kommun som har många bygglovsansökningar på gång när det gäller vindkraftsetableringar och som också har många uppförda vindkraftverk. Det känns därför angeläget att frågan avgörs ganska omgående och att det förhoppningsvis blir ett positivt besked till dem som har lämnat in ansökningar och till dem som redan har etablerade verk. 5 Försvarsminister (M): Min generella bedömning är att det är fullt möjligt att kombinera försvarets intressen och vindkraftsbranschens och samhällets intresse av utbyggd förnybar energi. Men det förekommer situationer och fall där intressena kan vara utmanande. Jag försökte i går i frågestund bena ut frågan lite grann, och jag tänkte göra ett nytt försök nu därför att vi egentligen talar om ett antal olika delfaktorer. För det första talade Försvarsmakten om en generell stoppzon på runt militära flygplatser i avvaktan på att man skulle ta fram en intern policy. För det andra kom den policyn och byggde på en mer individuell bedömning av respektive område och behoven där. Det innebar att man reducerade områdena som var så kallade stoppzoner jämfört med tidigare. Men det finns några exempel där man har kvar de fyra mils radier som man talade om . För det tredje har Försvarsmakten på formell grund, som jag uppfattar det, överklagat en del äldre bygglov där Försvarsmakten själv anser att man inte har hörts på det sätt som man borde ha hörts. Enligt Försvarsmaktens hemsida framgår det också att syftet med detta inte i första hand är rivning utan att man vill ha ordning på processen. För det fjärde är Försvarsmaktens uppgift, som vi gemensamt ställer krav på, att man i detta sammanhang ska värna riksintresset försvar. Vindkraftverk kan på olika sätt påverka Försvarsmaktens verksamhet. Det kan vara störningar på radar och signalspaning och på radiolänksstråk, störningar som kan påverka möjligheterna att övervaka luftrummet. Den aspekten gäller kanske särskilt i kustområdena. Men det finns andra huvudproblem på andra håll. Av flygsäkerhetsskäl får det inte finnas höga objekt som eller vindkraftverk vid flygplatser. Det gäller både civila och militära flygplatser där man kan anse att höga objekt är ett hot mot flygsäkerheten. Man behöver också kunna öva lågflygning och så vidare. Här finns alltså i grunden seriösa intressen för Försvarsmakten att värna. Och de intressen som Försvarsmakten är satt att värna är dels försvarsintressen, dels säkerhetsintressen. Men det är Försvarsmakten som självständig myndighet det vill jag lyfta fram väldigt tydligt som avgör hur man bedömer dessa intressen och hur man yttrar sig. Skulle jag gå in i de värderingarna kan jag försäkra er att någon av era kolleger skulle se till att jag fick reda ut det inför KU. För det femte finns det en instansordning som har den uppgift som interpellanten och meddebattörerna efterlyser, det vill säga att väga samman olika och stundom motstående samhällsintressen till ett sammanvägt beslut. Det är inte i första hand politiken som gör det, inte heller Försvarsmakten, utan kommuner, länsstyrelser och förvaltningsdomstolar. Ytterst, i vissa fall, kan ärendet vandra hela vägen upp till regeringen. Försvarsmaktens uppgift i detta är alltså att värna försvarsintressen och säkerhetsintressen. Andra tillför sina intressen, och sedan finns det en ordning i vårt samhälle som har till uppgift att väga samman och stundom också väga av olika intressen i de fall dessa är motstående. Jag är dock glad det vill jag gärna säga att Försvarsmakten självständigt och utan politiska påtryckningar har nått fram till en mer öppen inställning till vindkraften. Det är en skillnad nu jämfört med , och det har medgett att större områden har undantagits från de stoppzoner som diskuterades . 6 (C): Strider, herr statsråd, ska utkämpas och plats, inte i efterhand och . Hade försvaret haft denna uppfattning om de här extremt stora stoppavstånden innan vindkraftverken började byggas hade det varit en sak. Då hade det fått diskuteras utan det fait accompli som 75 eller 285 byggda och fungerande vindkraftverk faktiskt utgör. accepterade man dessa verk. Flygverksamheten pågår oförhindrat, vad jag kan förstå. Då kan man inte rimligen ändra sin uppfattning och vilja riva verken. Försvarsministern säger att man har nyanserat sig från , men det sensationella var ju att man plötsligt kom ut och talade om fyra mils stoppzoner när man accepterat alla de verk som hade byggts . Så kan man inte agera som myndighet, tycker jag, och totalt bortse från eventuella skadestånd och kostnader om verken skulle rivas. Om planeringsprocessen i de här frågorna hos försvaret, länsstyrelser och kommuner har brustit ska det självfallet rättas till. Men är det verkligen nödvändigt att göra det på det sätt som Försvarsmakten gör överklaga bygglovsbeslut och uttala i riksmedier att har det inte gått rätt till får det rivas? Det kan ge oss uppfattningen att man vill att det rivs. Det är bra att man nu kommenterar detta på ett bättre sätt på hemsidan. av yta är en mycket stor yta, och skulle detta hota förnybar el är det mycket allvarligt. Det kan ställas mot att pekar ut av yta som riksintresse för vindkraft, ofta sammanfallande, till exempel västra slätten i . Jag tycker också att det är bekymmersamt med den oerhört höga ambition som Försvarsmakten har när det gäller att påverka byggnadsverk över hela , något som säkert orsakar mycket byråkrati. Man kräver faktiskt att få in alla ärenden i hela avseende objekt högre än utanför och högre än inom sammanhållen bebyggelse. Är detta verkligen nödvändigt för säkerheten och försvar? Runt gäller nu den med militär precision beslutade fyramilsgränsen, vilket innebär att halva plötsligt är en död zon för vindkraft. Hur militärt vetenskaplig är fyramilsgränsen, och när kom den till? har också ställt de frågorna. Den fanns inte tidigare, och den finns vad jag kan förstå inte i andra länder. Vindkraftsintressenterna har föreslagit att utbyggnaden kan begränsas till den tårtbit väster om där det blåser, där vindkraftverken finns och där befolkningen accepterar att det byggs, medan övriga väderstreck kan ha hårdare restriktioner. Jag riktar en vädjan till Försvarsmakten att lyssna på dessa förslag och ta upp en dialog med andra riksintressen. Jag är fullt medveten, försvarsministern, om den svenska förvaltningsmodellen med oberoende myndigheter och om försvarsministerns begränsade möjligheter att yttra sig. Men en regering måste alltid följa med vad som händer. Kunde inte, när det uppstår en konflikt mellan olika riksintressen med miljardbelopp för skattebetalarna i potten, ett initiativ från regeringen av något slag vara tänkbart för att analysera och diskutera konflikten och jämna vägen till en samsyn där försvarets och flygets säkerhet självfallet tillgodoses men där också den förnybara energin kan utvecklas? Det är därför vi står här . Detta är en stor fråga i . Riksintresse står mot riksintresse. Miljardbelopp ligger i potten. satsning på förnybar energi är under hot. Regeringen behöver följa frågan. 7 (V): Det är bra att ministern är tydlig med att utgångspunkten är att vi ska försöka kombinera Försvarsmaktens verksamhet och vindkraftverk. Ändå är det några frågor i detta som inte blir klarlagda. Det gäller till exempel det här med processen, som också var inne på: Man gör en sak, kommer ut och säger att nu är det så här i stället och ingen vet egentligen varför och hur det har varit innan. Det har inte funnits någonting. kommer det fram att det finns störningar när det gäller radar, signalspaning och viss flygtrafik. Har det inte varit så förut? Våra vindkraftverk har ju funnits . Om detta är någonting nytt blir frågan: Vad är det för teknik vi bygger? Vi måste ju ha ny teknik som klarar av det här. Oavsett om det gäller helikoptrar, Gripen eller vilka flygplan det nu är, även civila, måste de klara av det här. Det måste fungera. Det här känns som ett svepskäl. Tekniken måste ha gått framåt så att man kan klara ut detta. Annars måste det redovisas vad som har hänt som gör att vi inte kan det. Och om det går måste det alltså redovisas vad som krävs för att det ska vara säkert. Sedan gällde det övningsområden och den här tårtbiten. Jag bor i , och att ha en massa flygplan sniffande över staden kanske inte är så kul. Men om det krävs, varför inte lägga något slags övningsområde åt det hållet där vindkraften inte finns? Jag förstår att Försvarsmakten vill bestämma själv var man ska ha övningsområden för flyget, men någonstans måste det också finnas en tanke om att kunna kombinera detta med andra samhällsintressen. Jag tror att det är där man ska gå in och jobba för att hitta rätt kombination: Vad är det för teknik som krävs? Var är det definitivt inte lämpligt att lägga vindkraftverk eftersom man behöver öva där? Och vad är det som gör att man inte kan kombinera de här bitarna, framför allt på den tekniska sidan? Så skulle jag vilja ha det, framför allt . 8 (S): Jag tycker att både och i sina inlägg har vidareutvecklat synen på vindkraft väldigt väl. Jag har inte så mycket mer att tillföra utan ser med spänning fram emot statsrådets svar på dessa frågor. 9 Försvarsminister (M): Om processen har brustit måste den rättas till, sade . Då handlar det om de vindkraftverk som tidigare erhållit bygglov vilka Försvarsmakten nu har överklagat. Ja, det finns en process för det. Den får avgöra om detta var korrekt eller inte. Myndigheten har som myndighet rätt att självständigt besluta att begära en sådan överprövning. Det är konflikter mellan olika intressen som instansordningen är till för att pröva. Jag noterar att Försvarsmakten har framhållit, till exempel i en text på hemsidan, att de vindkraftverk som har byggts på grundval av den enligt Försvarsmakten bristfälligt tillämpade processen i de ärenden som har överklagats på grund av deras placering kan leda till begränsningar av Försvarsmaktens verksamhet men att begränsningarna i de specifika fallen enligt myndigheten kan accepteras utan avgörande nackdel för Försvarsmakten. Det beror enligt Försvarsmakten på att det rör sig om ett i sammanhanget begränsat antal anläggningar på ett avgränsat antal platser. Försvarsmaktens intresse i detta ligger alltså enligt dem själva inte i att existerande kraftverk rivs utan i att man får till stånd respekt för processen. Så svaret på frågan som ställdes tidigare i diskussionen, om det inte har varit så att det funnits problem förut, är: Jo, så är det alldeles sannolikt. Det är heller inte en ny fråga. Jag vill också påpeka i debatten att Försvarsmaktens riksintresse inte är det enda riksintresset. Det finns ett antal sådana i , som så långt som möjligt ska skydda mot åtgärder som påtagligt kan skada eller motverka riksintressena. Det gäller ekologiskt känsliga områden, jord- och skogsbruksmark av nationell betydelse, rennäringen, yrkesfisket, områden med natur- och kulturvärden, områden med värdefulla ämnen och material, områden för energiproduktion, kommunikationer, vattenförsörjning och riksintressen av betydelse för totalförsvaret. Det finns alltså ett antal sådana utpekade riksintressen.