prot · GX09122 · 2010-05-20 00:00:00 — Där visade det sig att det här är en oerhört intressant sak för många frivilliga och det civila samhället. Det konkreta svaret på fråga är att remissbehandlingen pågår. Remissvaren har kommit in och frågan bereds i . Jag kan inte säga exakt när någon produkt kommer att levereras från utredningen. 28 (): Beskedet är alltså att vi som bor på landsbygden kommer att få se en ännu större försämring. Det hade varit nödvändigt att ministern hade lagt fram förslaget med tanke på de försämringar vi har sett . Den nya tekniken ska vi absolut använda oss av. Men då måste vi ha förutsättningar. Det har skapats en digital klyfta i . Det är inte alla som har tillgång till detta. Det borde vara en självklar demokratisk rättighet. Ditt svar till landsbygdsbefolkningen och med det program som man hade på landsbygdsriksdagen är att det inte kommer några förslag. Jag satt alldeles intill dig , men du kanske inte såg mig. 29 Statsrådet (): Jag är glad att inte uppträder som tolk. Om detta var en tolkning av vad jag sade är det ganska fjärran från innehållet i det jag sade. Jag sade att de förslag som har lagt fram har remissbehandlats. Vi tar nu hand om de remissvaren. Jag kan inte säga när det kommer en produkt av detta. Att tolka det som att vi lämnar landsbygden därhän tycker jag är en grov överdrift. Svaret är att vi kommer att arbeta för att det ska finnas ett lokalt servicekontor i varje kommun. Min ambition är att Arbetsförmedlingen ska vara utgångspunkt för detta. Vi ska ha kommuner som värdmyndigheter; det är en möjlighet. Vi kommer att ha ett samarbete med lanthandeln, med lantbrevbärarna och andra nätverk som finns på landsbygden för att se till att det finns bra myndighetsservice för alla i hela . Handläggningstiderna vid brott mot barn 30 (): Jag har en fråga till justitieminister . Den handlar om handläggningstiderna när det gäller brott mot barn. Utredningstiderna hos olika myndigheter är långa på vissa håll i landet när det gäller dessa brott. Enligt lag ska förundersökning vara avslutad och beslut fattat i åtalsfrågan och senast då någon är skäligen misstänkt för brottet. Det ska således vara en kort handläggningstid, inte minst med tanke på att barn ofta befinner sig i en utsatt situation i de här fallen. Det är stora variationer i vårt land. Det skiljer från kommun till kommun när det gäller hur man klarar av detta. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta med anledning av väntetiderna så att vi får snabbare handläggning när det gäller barn som utsatts för brott? 31 (m): Det är naturligtvis helt oacceptabelt att rättsväsendet inte håller de tidsfrister som finns när det gäller utredning och handläggning av ärenden som rör barn. Tiden känns lång för ett barn. Regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att tillsammans se vad man kan göra för att korta handläggningstiden i hela kedjan. Det gäller ju inte bara själva utredningen utan också arbetet i domstol. Det är viktigt att man får ett avslut på ärendet. Jag tror att det är nödvändigt att myndigheterna ser helheten för att man ska kunna ta tillräckligt många nya grepp för att korta tiderna. Vi ställer också krav på förändringar i övrigt när det gäller detta. I handlingsprogrammet för de kommande fyra åren säger vi i Alliansen att vi ska fundera över att använda kömiljardens erfarenheter för att uppmuntra dem som kapar köerna och kortar handläggningstiderna. 32 (): Jag tycker att justitieministern ger ett positivt besked. Det är viktigt att vi tar ytterligare steg för att korta handläggningstiderna och att polis, åklagare och domstolar verkligen anstränger sig för att få ned väntetiderna. Det är viktigt eftersom barn ju mår illa i sådana här situationer. får man kanske inte det stöd man borde få ute i kommunerna. Kortare väntetider innebär också att vi kan ställa dem som har begått brott till svars för sina handlingar. Våld mot barn är något som vi aldrig kan acceptera. Det besked som ministern ger, att vi ska snabba upp handläggningstiderna och vara mer effektiva, tycker jag är positivt för att vi bättre ska kunna hantera den här viktiga frågan. 33 (m): Utöver det jag nämnde om att se hur rutinerna kan förbättras för att korta handläggningstiderna vill jag nämna det arbete som bedrivs i barnahus och när det gäller metodutveckling. Barn eller ungdomar är inte alltid snabba med att berätta vad som har hänt eller duktiga på att beskriva vad som har hänt. Vi behöver kompetenshöjningar i rättsväsendet för att möta barn på rätt sätt och för att erbjuda en sådan miljö att det underlättar för barn att berätta vad de har varit med om eller sett. Det pågår en rad projekt runt om i landet utöver barnahusen. Det är något som vi kontinuerligt tar intryck av och ser hur vi kan sprida och förbättra. Det är en aspekt på att korta tiderna och stödja barnen i en för dem ofta väldigt besvärlig process. 34 (): Jag har en fråga till handelsministern. har beslutat att återuppta handelsförhandlingarna med som inleddes och har legat på is . hållning i handelsfrågor har varit att inte lösa sådana saker bilateralt utan inom WTO:s ram och den pågående WTO-rundan. har i samband med WTO-förhandlingarna gjort multilaterala eftergifter för att öppna det europeiska jordbruket, vilket kommer att innebära stora negativa konsekvenser för den europeiska jordbrukssektorn när träder i kraft. Det avtal som man nu har ingått med kan enligt kommissionens beräkningar få långtgående konsekvenser. Särskilt hårt drabbas produktionen av nötkött, kyckling och gris. Jag antar att handelsministern har gjort konsekvensberäkningar. Vad kommer detta att innebära för våra handelspartner inom MUL- och AVS-länderna, och hur kommer det att gynna de europeiska konsumenterna i form av ökad livsmedelssäkerhet, djurhälsa och landsbygdsutveckling? 35 Statsrådet (): Jag tackar för en intressant fråga. Jag är glad över att man nu har beslutat att återuppta förhandlingarna med . Det är någonting som har legat i träda . Det är bra att som ordförandeland också pushar på detta. Förhandlingarna ska återupptas . Från svensk sida har vi sagt att vi naturligtvis står bakom detta. Vi är för frihandel. Vi vill ha fler frihandelsavtal. Detta är dessutom ett väldigt viktigt sådant. Om man tittar lite närmare på står för . är ett viktigt land inte minst för , och vi har många bilaterala kontakter med landet. Det är ett bra land som också arbetar mycket med grön ekonomi och som är det land som går i bräschen för att vara mest miljövänligt i hela . Preliminära siffror visar att vi skulle kunna tjäna på detta avtal. 36 (): I skulle vissa delar bli speciellt drabbade. De områden som kommissionen utmålar är med sina små familjejordbruk, öppna hagmarker och betande kor. Hur har handelsministern tänkt balansera detta mot de satsningar som vi ändå gör på landsbygdsutveckling och matlandet så att detta inte ska gå om intet? Finns det några konsekvensanalyser just för svensk del? 37 Statsrådet (): Jag tycker att vi till att börja med ska titta lite i backspegeln hur vi har klarat oss tidigare utan subventioner. Vi har klarat oss alldeles utmärkt innan vi blev EU-medlemmar. Detta är en fråga som vi har arbetat med länge för att försöka ta bort de jordbrukssubventioner som finns inom EU. Med den nya jordbruksreform som är på gång kommer det också gradvis att ske. Men om vi drar parallellen till det multilaterala handelsavtalet, den så kallade Doharundan, vet vi att det är en utvecklingsrunda, det vill säga att utvecklingsländerna också ska kunna dra nytta av detta. Då är det ytterst viktigt att vi är mindre egoistiska och vågar ta bort dessa jordbrukssubventioner. Ser man detta i det stora hela kommer det fortfarande väldigt mycket att vara en vinnarsituation för . Man ska se detta i tre delar. Det är industri, jordbruk och tjänsteområdet. Jag är övertygad om att vi kommer att stå oss väl i konkurrensen även med frihandelsavtal. har just blivit utsett till det mest konkurrenskraftiga landet i hela . 38 (): Min fråga går till statsrådet . För att ta sig till Orminge i och till hela finns det bara en väg, och den går över . vill kommun införa en avgift på en ny Skurubro. kommun, där de flesta bor som ska över bron, har motsatt sig denna avgift. Jag vill därför fråga statsrådet om det är hennes och regeringens avsikt att trots detta massiva motstånd från Värmdöborna påtvinga dem denna extra kostnad som de inte har någon möjlighet att välja bort. 39 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Runt händer det mycket och spännande initiativ tas, både med medfinansiering och olika avgifter för att man ska hitta lösningar på stora investeringar. I detta sammanhang finns det naturligtvis också initiativ lokalt där man hittar egna lokala finansieringslösningar. Poängen med detta är att man också lokalt kan göra överenskommelser i en region om hur man investerar och vilka projekt och väginvesteringar som är prioriterade, allt i syfte att hitta smidiga lösningar i där många har behov av stor rörelse. 40 (): Det var inte svar på min fråga. Min fråga handlade om att det är en kommun som vill införa en broavgift, medan det är en annan kommuns invånare som behöver åka över bron. Min fråga till statsrådet som ansvarig för infrastrukturen är: Avser ministern att tvinga på Värmdöborna en avgift som de motsätter sig? Jag ska tillägga att alla partier i kommun är emot denna avgift, medan man inom partierna i har delade uppfattningar. Hur tänker ministern göra? 41 Statsrådet (): Denna regering har just tagit tag i frågeställningen att skapa möjligheter för finansiering och medfinansiering och gett möjlighet att på regional och lokal nivå ta ut avgifter. Det är ett arbete som pågår. Jag tycker att det är oerhört spännande att man hittar olika lösningar för att skapa möjligheter att finansiera infrastruktur i olika delar i landet. Samarbetet mellan polisen och kommunerna 42 PER ÅSLING (c): Jag vänder mig till justitieminister . Alliansregeringens satsning på hela rättskedjan genom bland annat en ordentlig resursförstärkning har varit behövlig och värdefull. Det har lett till att antalet poliser har ökat och närmar sig 20 500, alltså mer än vad som har utlovats. Det har också inneburit att polisen kan göra ett bättre jobb. På det sättet kan man skapa miljöer där människor känner sig tryggare. Polisens tillgänglighet har förbättrats markant, och man är mer synlig. Det har lett till att människor uppskattar polisens agerande på ett helt annat sätt . Det finns dock stora variationer över landet, och den lokala närvaron är ingen självklarhet på en del ställen. Vi i har i vårt presenterade landsbygdsmanifest lyft fram dessa frågor, bland annat att polisen ska vara mer förankrad och stationerad i varje kommun. Min fråga till statsrådet är: Vilka möjligheter ser ministern att det finns att stärka samarbetet mellan polisen och kommunerna för att skapa en bättre lokal polisiär förankring? 43 (m): Jag tackar för frågan. Vi har inlett ett arbete där uppmaningen till polisen är att teckna överenskommelser eller avtal med varje kommun där man kontinuerligt på chefsnivå kommer överens om hur verkligheten och de lokala förutsättningarna ser ut och går igenom vem som gör vad för att öka det lokala samarbetet och den lokala samverkan och också för att ta intryck av de lokala variationer som förekommer. Detta har visat sig vara mycket positivt, och det händer mycket runt om i landet. Jag var till exempel i i går där man är på väg att genomföra avtal i hela denna myndighet . Jag har varit i ett antal gånger och träffat rätt många kommunalpolitiker som är nöjda. I har man till exempel den vägen gjort det möjligt för polisen att hålla öppet mer än tidigare genom att lokalisera poliskontor till kommunalhusen. 44 PER ÅSLING (c): De fördelningsmodeller som tillämpar utgår från geografi, befolkning och brottsbelastning. Det är klart att det är viktigt att resursfördelningen sker utifrån relevanta utgångspunkter. Glesbygdsfaktorn måste spela en stor roll eftersom det är stora skillnader i , och många polismyndigheter brottas med långa avstånd. När det gäller myndighetens resursfördelning måste hänsyn tas även till näringslivets säsongsvariationer. I till exempel mitt hemlän, , förekommer det att man har tio miljoner gästnätter. Det är klart att det är glädjande i sig. Men det innebär också en ökad belastning på polisen, och lokalt och regionalt får man ingen ekonomisk kompensation för detta. Bra resultat kräver alltid rätt resurstilldelning. Jag tackar ministern för svaret. 45 (m): Ja, det är helt riktigt att det är väldigt stora variationer runt om i landet; så är det. fördelningsmodell som denna ser ut är ständigt under diskussion. Det är mycket svårt att hitta nycklar som stämmer överens och som passar för alla olikheter som uppvisar. pågår bland länspolismästarna en diskussion om en modell framöver och om vilka kriterier det ska vara. Jag vet att både glesbygdsfaktorn och storstadsfaktorn diskuteras i det sammanhanget. Man hittar nog aldrig en modell som är helt perfekt. Men det är klart att det finns särskilda förutsättningar i glesbygden likaväl som det finns speciella förutsättningar i vissa storstäder. Till det måste hänsyn tas, så det arbetet måste pågå. Små myndigheter har inte alltid den specialkapacitet som kan behövas. När det gäller bekämpningen av grov organiserad brottslighet har vi därför inrättat åtta regionala aktionsgrupper med poliser och också regionala underrättelsecentrum som kan komplettera det ordinarie polisväsendet. Bostadsbristen för unga i 46 (): Enligt har ökningen av antalet 2030-åringar i varit 20 gånger större än antalet påbörjade ettor. har endast ett fåtal studentlägenheter börjat byggas, och bostadskön har växt med 100 000 personer. En del av dem sitter säkert här på läktaren och lyssnar på vår frågestund . Jag undrar vad bostadsminister vill göra åt bostadsbristen. 47 Statsrådet (): , inte bara , har en väldigt stor bostadsbrist. I mer än 120 kommuner i är det bostadsbrist. Det är inte något som uppstått , något som mycket väl känner till. har vi i byggt ungefär hälften så mycket som man i våra nordiska grannländer byggt. Men pågår ett ganska omfattande arbete med att vända på detta. Jag är glad över att vi tillsammans med , Fastighetsägarna och de allmännyttiga bostadsföretagen har hittat fram till ett grundläggande avtal som ska bidra till att det blir mer investeringar i bostäder. Just studentbostadsfrågan kan indelas i kortsiktiga åtgärder och mer långsiktiga åtgärder. På kort sikt har vi gjort det mer intressant att hyra ut i andra hand. För en ung människa som får en studieplats är det viktigt att ha någonstans att bo i väntan på en studentbostad. Dock behöver det byggas mer. Också det arbetar vi med. Jag kommer att lägga fram ett förslag till åtgärder som stimulerar studentbostadsbyggandet framöver. 48 (): Jag tackar för det svaret men konstaterar att bostadsministern, kanske tillsammans med övriga i regeringen, satt i system att inte svara på frågor utan att bara prata för pratandets skull. Jag fick inte svar på min fråga om vad bostadsministern tänker göra åt unga människors bostadsbrist i . Därför ställer jag frågan en gång till, i hopp om att slippa den historiska exposén som jag själv kan läsa mig till och som jag tror att alla är medvetna om. Jag undrar: Vad vill bostadsministern göra ? Vi socialdemokrater går till val på att vi tänker sätta spaden i jorden för 14 000 nya små lägenheter i nästa mandatperiod. Vad vill bostadsministern göra? Jag vill ha ett svar på den frågan. 49 Statsrådet (): Från en som representerar ett parti som under sina tolv regeringsår haft en växande bostadskö är det ganska djärva ord som här uttalas. Jag har redan talat om den grundläggande, den fundamentala, skillnaden mellan och de nordiska länder som har byggt dubbelt så mycket. Både studenter och andra hittar där lätt bostäder. I det avseendet har vi nu hittat fram till ett långsiktigt avtal. På kort sikt handlar det om att få någonstans att bo. Men det går inte så fort att bygga bostäder. Därför stimulerar vi nu möjligheten att skapa tillfälliga bostadslösningar av det slag som finns detta i väntan till exempel på en studentbostad. Detta är mycket viktigt. Dessutom kommer jag att lägga fram ett förslag som handlar om hur vi stimulerar byggandet av just studentbostäder. 50 (): I Bergslagen är man djupt oroad över Rikstrafikens och regeringens agerande när det gäller Bergslagspendeln som är namnet på järnvägen mellan , , och . Här i kammaren har vi beslutat att transportsystemet ska underlätta vardagen för människor och företag i hela vårt land genom att effektiva och klimatsäkra transporter erbjuds. Men har Rikstrafiken bestämt sig för att ta sin hand från stora delar av denna Bergslagstrafik. Anslaget kommer att kraftigt reduceras. Motivet är att det, som man tror, går att driva vissa av linjerna kommersiellt. En förfrågan gjordes , men inte en enda aktör anmälde intresse förmodligen på grund av det stora underskottet och den låga kostnadstäckningsgraden. betalar trafikhuvudmännen för att hålla i gång trafiken. När det nu inte finns någon kommersiell aktör som vill driva tågtrafik utgår jag från att ministern kommer att agera för att nuvarande trafikutbud kan behållas. Kan ministern redogöra för vilka åtgärder som kommer att vidtas? 51 Statsrådet (): Den här regeringen har gjort stora investeringar när det gäller att skapa långsiktigt hållbara transporter samt investeringar i vägar och järnvägar i alla delar av landet. Vi har också skapat goda förutsättningar för att kollektivtrafiken ska fungera bra och så att resandet följs på ett helt annat sätt än . Vi har lagt fram förslag till en ny trafiklagstiftning. Vidare skapar vi möjligheter för att öppna för konkurrens då på ett sådant sätt att vi skapar goda möjligheter för nya aktörer att komma ut på banan, bildligt talat, och därmed också möjligheter för en ökad efterfrågan när det gäller kollektivtrafikresandet som vi tillmötesgår genom att det finns mer att välja på. 52 (): Det är lite märkligt att höra redogöra för vad den här regeringen har åstadkommit. Utifrån det resonemanget kan vi dra slutsatsen att ni totalt har misslyckats, för annars skulle inte nämnda problem finnas i Bergslagen. De stora investeringar som statsrådet påstår att regeringen gjort har uppenbarligen inte hjälpt invånarna i . Rikstrafiken kommer att reducera nuvarande anslag från de 60 miljoner som betalas till 28 miljoner för att man tror att det går att driva det här kommersiellt. Men, statsrådet, ingen kommersiell aktör har visat intresse för trafiken. Ingen vill driva delar av den här tågtrafiken på det sätt som hävdar att regeringen tycker är absolut bäst. Det fungerar inte. Er trafikpolitik fungerar inte i verkligheten; det är bara att konstatera det utifrån det vi nu fått höra här i kammaren. Bergslagstrafiken kostar en hel del. Det är underskott. Det kostar trafikhuvudmännen . Är det så att landsting och kommun ska betala ännu mer för att driva denna tågtrafik? 53 Statsrådet (): och hennes tidigare regering har valt att inte ha fokus på resenären och att inte investera i järnvägen samt valt att inte se vikten av att följa resenärerna på ett nytt sätt. Men skapar vi nya möjligheter, möjligheter för nya aktörer att komma in på järnvägssidan för att där konkurrera. Därmed kan människor runt om i landet som efterfrågar kollektivtrafik erbjudas mer service. Frihandelsavtal mellan EU och 54 (): Jag vill ställa en fråga till handelsminister . Som nämnts här har EU och den latinamerikanska handelsorganisationen där , , och ingår kommit överens om att återuppta förhandlingarna om ett frihandelsavtal. har man haft förhandlingar, men de bröt samman 2004 då det rådde oenighet om tullar och europeiska jordbrukssubventioner. Vi kan konstatera att det fortfarande finns ett starkt motstånd bland vissa starka jordbruksnationer i EU. Jag undrar därför: Vad gör handelsministern för bedömning av om vi kommer att kunna se en positiv utgång av dessa förhandlingar och att de verkligen resulterar i ett nytt frihandelsavtal mellan EU och ? 55 Statsrådet (): Först och främst är det naturligtvis väldigt glädjande att förhandlingarna återupptas och att det spanska ordförandeskapet och kommissionen går i bräschen för detta. Vi behöver nämligen fler frihandelsavtal, inte färre. Det är också viktigt nu när Doharundan går trögt att vi parallellt ser till att förhandla med andra länder om bilaterala frihandelsavtal. Det är också så att både G20-länderna och G8-länderna under finanskrisen väldigt tydligt har uttalat hur vi ska fortsätta med frihandel och hur vi ska undvika protektionism. Detta är naturligtvis någonting som kvarstår. Det gäller att vara vakthund gentemot protektionism, och just därför är det väldigt olyckligt att har agerat på det sätt man har gjort. Jag tycker att det är närmast oansvarigt att säga att vi inte ska återuppta förhandlingarna och att det har skett på felaktiga grunder, för det vi gör just nu är att fortsätta inom ramen för samma mandat vi hade 2004. 56 (): Jag tackar handelsministern för svaret. Det är väldigt viktigt att angripa alla typer av protektionism ur alla synvinklar. Jag tror att ett frihandelsavtal mellan EU och skulle kunna skapa en stor och viktig handelszon i världen. Den skulle kunna omfatta 700 miljoner människor, och man beräknar att detta skulle leda till en ökad export mellan de båda handelsblocken. Vilken bedömning gör handelsministern vad gäller ett nytt frihandelsavtal och vad det skulle ha för innebörd för små och medelstora företag i ? 57 Statsrådet (): Vi har ännu inte gjort närmare konsekvensanalyser av vad detta innebär för små och medelstora företag just i . Det jag kan svara på är att vi säger att vi skulle öka exporten till med . Vi ser naturligtvis också , som står för av , som en strategiskt viktig samarbetspartner även när det gäller grön ekonomi och att ställa om mer till grön teknik i hela denna del av världen. Det som är viktigt att påpeka är dock just att jag tycker att man ska se att det finns flera olika delar i ett frihandelsavtal och att det totalt blir en vinnarsituation, även om det nu finns en jordbrukslobby i som spjärnar emot kraftigt. Samma parallell kan man dra till Doharundan, men jag tycker att man måste se det hela större än så, ta sitt ansvar och åtminstone komma till förhandlingsbordet. Frihandel gynnar nämligen både små och medelstora företag vare sig de finns i , i , någon annanstans i EU eller på andra sidan , det vill säga i Mercosurländerna. Det är något som gynnar alla. Bort med skatter, tullar och kvoter! Svenska initiativ för mänskliga rättigheter i 58 (): Jag har en fråga till handelsminister . Relationer till andra länder är viktiga för oss. Handel är ett viktigt område inom utrikespolitiken. har , och räknar med 70 miljoner besökare. som utställningen pågår sitter anhängare till demokrati och mänskliga rättigheter fängslade i , och de torteras. Handel och intresset av goda ekonomiska förbindelser borde inte tysta röst. Vilka initiativ har tagits från sida och från EU för att frågan om mänskliga rättigheter i ska uppmärksammas? 59 Statsrådet (): Tack för en väldigt viktig fråga, ! Vi har diskuterat den . Jag var själv på plats och invigde världsutställningen i . Jag vill säga att jag hoppas att så många som möjligt av er har tillfälle att åka dit, för den svenska paviljongen ska vi verkligen vara stolta över. Vi har spirit of innovation som tema, och vi kommer att ha CSR corporate social responsibility, socialt ansvarstagande som ytterligare tema. Just inom detta område ligger och svenska företag i framkant. Det handlar om betydelsen av mänskliga rättigheter och ansvarstagande på arbetsplatsen. Det handlar om miljöhänsyn, och det handlar om att arbeta mot korruption. Vi har också, som första land, ett samarbetsavtal med som gäller just dessa frågor. Det har vi för att kunna överföra vår kunskap, våra erfarenheter och våra svenska värderingar om hur vi ser på mänskliga rättigheter till . 60 (): Tack, ministern, för svaret!