prot · GY0941 · 2010-12-22 00:00:00 — Det ger ett välbehövligt klirr i statskassan och motiverar att staten surfar på den positiva vågen och satsar på nya järnvägar. Dessutom är det mycket bra att får en positiv utveckling med närmare 400 arbetstillfällen i och med Kaunisvaaragruvan. Äntligen uppfylls drömmen om gruvan i . Så länge jag varit politiskt aktiv har människorna i talat för en järnväg och för en öppning av gruvan i . har alliansregeringen en historisk chans att bli ihågkommen av och . Det borde vara en stor fördel om den moderatledda regeringen skulle komma före en socialdemokratisk regering och bygga denna järnvägsförbindelse från Kaunisvaara. Eller hur, infrastrukturministern? 118 Statsrådet (M): Jag tackar , och . Låt mig, för att det inte ska råda några som helst tveksamheter, börja med att säga att för mig är transportinfrastrukturen i norra , ja i hela , viktig. Det gäller inte bara för regionen utan för och hela . Det är också viktigt att poängtera att gruvföretagen spelar en viktig roll nationellt, som nämnde, inte minst när det gäller jobb och ekonomi, och internationellt när det gäller tillgång på råvaror. Vad beträffar kommun vill jag säga att jag besökt , även innan jag blev minister, och tycker att det är fascinerande och roligt att se en kommun som nästan enbart jobbat med avveckling nu byta fokus och jobba med utveckling. Det är precis det som sker när det nya företaget öppnar sin gruva. Det flyttar in människor som ska bosätta sig i kommunen, och helt plötsligt behöver vi tänka om, bygga hus, skolor och så vidare. Jag har varit involverad i arbetet, om än inte aktivt som minister, när det handlat om att hitta lösningar för hur en kommun som befinner sig långt borta ska kunna föda fram ett nytt tänkande och nya idéer. När det gäller järnvägen förstår jag funderingarna och problematiken som bland annat tagit upp i sin interpellation. När de första tankegångarna om att öppna gruvan dök upp hade vi i departementet ett samarbete mellan och . Man hade i detta fall kommit ganska långt i diskussionerna om ett medfinansieringsavtal; det var alltså tänkt att transporterna skulle gå via Kemi hamn. Av olika skäl föll det i så att det inte kunde fungera på det sättet. Dessutom hade företaget inte en given plats i hamn, vilket det nu har fått. Detta innebär att det som frågade om, ifall jag har för avsikt att ta initiativ till en förstudie, egentligen redan är på gång. Jag behöver inte ta ett initiativ eftersom den rätta ordningen är att företaget som behöver transporterna tar kontakt med , och det har man gjort. Det pågår alltså redan en diskussion, vilket jag tycker är mycket angeläget. Precis som det sades har vi också nästa steg att tänka på. Det är väl en sak att komma från Kaunisvaara till , men sedan har vi också det ökade trycket på , inte minst för att har för avsikt att utöka sin produktion. Vi har även annat på gång, framför allt verksamhet i . I den nuvarande planen har regeringen satsat för att öka kapaciteten på banan, men troligtvis krävs ytterligare åtgärder. Där har ett uppdrag att återkomma med förslag för att möta just det behovet. Det finns några saker som är särskilt angelägna att ta upp. För det första är det viktigt att fler vill satsa och komma till . För det andra är det fantastiskt att utvecklingen sker just där den sker. För det tredje måste vi se hur vi löser transporterna på bästa sätt. Den frågan måste få en lösning , absolut senast. Som jag förstått det jobbar tillsammans med företaget för att komma fram till en lösning. Jag väntar och ser fram emot det underlag man kommer med och som man möjligtvis vill ha hjälp med eller, möjligtvis, medfinansiering till. 119 (V): Förutsättningarna för investeringen har ju ändrats, precis som infrastrukturministern påpekar. Den finska järnvägen räcker sannolikt inte till. Den har sina egna problem. Med de nya förutsättningarna behövs en särskild förstudie för sträckan SvappavaaraKaunisvaara. Det som borde vara statens roll är långsiktigheten och utvecklingsperspektivet. Staten kan se vad regionen behöver framåt, framåt, framåt. Det är svårare att se för ett privat företag som , som dessutom behöver investerare från andra håll. Det handlar om enorma summor. nämnde att gör en vinst på 1 miljard . Den här järnvägen skulle, mellan tummen och pekfingret, kanske kosta 5 miljarder. Det är alltså halva vinst för en järnväg som kommer att finnas där i årtionde efter årtionde. Stora investeringar är berättigade i området eftersom det handlar om mycket stora resurser och mycket stora utvecklingsmöjligheter. Samhällsnyttan av dessa gruvor, om de blir av och utvecklas, är enorm. Det kommer att påverka bytesbalans positivt framöver. Det kommer att stärka den svenska exportindustrin. För Europeiska unionen är ett uttryckt intresse i deras råvarustrategi att utveckla malmproduktionen på hemmaplan. Jag menar därför att staten här måste vara aktiv och se långsiktigt på det hela. Då räcker det inte att säga att det får marknaden lösa eller att vi får se om företaget har kontakt med . Här måste staten ha en egen vision, en tanke om utveckling, om hur detta ska kunna bli långsiktigt och gynna fler aktörer och näringen i området. Vi vänsterpartister från och närmar oss med viss skepsis en Stockholmsmoderat som har hand om kommunikationerna. Är hon verkligen intresserad av vad som händer i norra ? Jag vill att du överbevisar oss att du visar att du bryr dig om de här frågorna, att du är beredd att åka till och träffa de här människorna och att du personligen blir en pådrivare för hållbara resurser där. Det handlar om utvecklingen av näringslivet i och om möjligheten att långsiktigt bo och leva i en del av som länge har avfolkats. Är det något jag önskar mig i julklapp av infrastrukturministern är det att du bevisar att vi hade fel när vi trodde att en Stockholmsmoderat inte skulle bry sig om utvecklingen i . 120 (S): Jag hör att ministern har ambitionen att det här ska gå snabbt. Jag tycker att det är bra att vi får en klar och tydlig signal om detta. var jag på ground break, som det kallas första spadtaget på svenska. Det skedde dock inte med spade utan med grävmaskin. Kommunalrådet fick ta det spadtaget. Då berättade man från bolaget att man har sålt hela sin produktion framåt. Det är fantastiskt, det som händer! Man tecknade avtal med om ny elförsörjning. Det är ingen liten insats som ska göra där. Man tecknade avtal med ett annat kvalitetsföretag, , som omgående sätter i gång med arbeten kring gruvområdet , som sysselsätter massor med folk. Det är alltså ett jätteprojekt som är oerhört skarpt . Sedan måste naturligtvis och bolaget få föra resonemangen om hur man ska lösa kommunikationsproblemen , men det kommer naturligtvis att bli en stor finansiell fråga som måste hanteras också i den här salen. Där hoppas jag också att infrastrukturministern med sin kompetens och charm kan övertala dem som sitter på skattkistan att man inte bara kan spara sig in utan att man också måste investera sig in . Det här är ett sätt att investera in , och det kommer att ge mycket bra avkastning. 121 (V): Jag gladde mig speciellt åt infrastrukturministerns positiva ton. Jag hopas att det är något som gagnar framtiden. Själva gruvverksamheten är ju planerad att starta inom två jag tror det var 20122013. menar att man till en början ska frakta järnsligen på lastbil till , och det är en sträcka . Företaget vill ha dispens att köra 120-tonslastbilar. Jag har noterat i medierna att det inte var så positiva tongångar från . Man behöver inte heller vara någon för att förstå att vägen, som jag har åkt på , inte har den hållbarheten, helt enkelt. Precis som hoppas jag att infrastrukturministern gör en snabbutryckning så att både de som bor där och de som använder vägen till andra ändamål kan ha den kvar och att järnvägssatsningen kommer till skott. Det var väldigt positivt att infrastrukturministern talade om att i praktiken har en förstudie satts i gång. Det är jättebra. Infrastrukturministern och jag ska ha en till debatt , men hon kan få en önskan om en god jul, så kan jag önska henne något annat nästa gång. 122 Statsrådet (M): När jag möts av ett engagemang som det från kommun ser jag det inte som ett problem utan som en möjlighet. Däremot får vi kanske hitta på nya lösningar för att ta vara på en sådan möjlighet. undrade om jag var beredd att träffa människorna som finns däruppe. Det är väl självklart! Jag har redan träffat flera av dem. Jag har träffat vd:n för , och jag har träffat inte bara en gång utan två. Det är fascinerande att se ett sådant engagemang och ett sådant driv. Det smittar faktiskt av sig. Här handlar det inte om att be om hjälp för att vi från staten ska göra något åt en kommun. Snarare har man signalerat: Hjälp oss att kunna göra det här själva! Precis som jag sade tidigare är det inte så lätt att ha jobbat som en kommun i avveckling och helt plötsligt vända till utveckling. talade om en mäktig minister och handlingskraftiga riksdagsledamöter. Det är alldeles riktigt. Det måste trots allt gå i rätt ordning. Därför tycker jag att det som pågår är bra, alltså att har den här dialogen. Verksamheten är nu på gång. är det verklighet. Innan ansökan eller etablering ska ske, oavsett vem det gäller, krävs det också att man kan visa hur man tänker ordna sina transporter. Det må vara provisoriskt till en början, men det är ändå en hantering. I det långa loppet är det inte smidigt för någon att köra långa lastbilstransporter. Därför ska återkomma med förslag till åtgärder för att möta dessa behov. Det gäller både transporterna från den här gruvan och i stort. Den får vi heller inte glömma bort. Vad jag tror att vi kommer att få se nämnde också detta är att detta inte är den första gruvan som startar. Troligtvis kommer vi att få gruvor på flera håll. Man kan alltid ställa sig frågan om vi ska bygga en järnväg från varje gruva när behov uppstår. Det är i så fall något man får ta en diskussion om . Jag ser med tillförsikt fram emot den diskussion som faktiskt redan pågår mellan det här företaget och den myndighet som är regeringens förlängda arm det är ju inte jag som sitter och diskuterar hur transporten bäst ska lösas. Däremot vill jag gärna ha fram underlaget för att sedan kunna verkställa det beslut som i sådana fall skulle behövas. 123 (V): Vi är alla medvetna om att vi inte kan bygga en järnväg till varje gruva, men den här gruvan har en unikt stor volym på sin produktion. Vi vet också att om vi bygger den här järnvägen kan det i bästa fall uppstå ett pärlband av gruvor som får sina transportbehov tillgodosedda. Då har vi gjort något mer än att bygga järnväg till en gruva vi har öppnat ett nytt malmfält i . Man ska också veta att järnvägen kommer att kunna ha fler användningsområden. Skogsindustrin kan ha betydande nytta av ny järnväg i det här området. Man kan få ett nytt godsstråk där man öppnar mot och de isfria hamnarna i . Detta har stora utvecklingsmöjligheter. Det rör på sig väldigt snabbt, som vi vet att planering av nya järnvägar och trafik är långsiktiga processer där vi gör planer för årtionden framöver. Det jag hoppas på här är att vi ska få se flexibilitet och handlingskraft från regeringen. När det finns möjlighet att expandera på ett miljöriktigt sätt är det viktigt att man tar de chanserna. Det kräver att man ibland är beredd att göra om planerna. Det kräver att man ibland är beredd att investera i förvissningen om att man sedan kommer att få tillbaka investeringen i form av banavgifter, medfinansiering och annat, men det krävs ofta ett första steg där staten tar ansvar, och det är det som vi efterlyser. Man ska inte vänta utan vara proaktiv. Den expanderande gruvdriften kommer att ställa krav på järnvägen i övre . Gör man på rätt sätt bygger Norrbotniabanan och rustar upp , och järnvägen till Kaunisvaara kan det leda till att vi får se en ny period av industriell framgång och blomstring i den delen av . Då ligger mycket av ansvaret hos dig som minister, och jag ser fram emot att framöver få diskutera hur vi kan lösa detta på bästa sätt. Med de orden vill jag önska infrastrukturministern, talmannen och ledamöterna i kammaren en god jul och ett gott nytt år. 124 Statsrådet (M): Jag hoppas att diskussionen inte har givit för handen att det ges ett intryck av att regeringen eller jag själv ingenting gör. Det är snarare det motsatta jag har försökt visa. Det är ändå det formalistiskt tråkiga som gäller: Var sak måste göras av rätt instans och i rätt tid. Jag hoppas också att vi har möjlighet att återkomma framöver för att se hur långt vi har kommit härnäst. Det är en spännande framtid vi står inför i hela norra delen av landet. Det finns ett engagemang och ett driv som visar att det går att göra skillnad i verkligheten. Med detta tackar jag för interpellationen och naturligtvis också och . Jag önskar er en god jul. Jag hoppas du åker i väg, tar den tid du behöver och kommer fram hela vägen som du ska, ! Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2010/11:58 om trängselskatt i 125 Statsrådet (M): har frågat mig om jag kan redogöra för var i statens räkenskaper de till ännu icke återbetalda intäkterna från trängselskatten finns avsatta och vilka åtgärder i övrigt som jag avser att vidta för att tydliggöra hur intäkterna från trängselskatten används. har vidare frågat mig hur jag avser att verka för att det adderas ränta till de till ännu icke återbetalda intäkterna om det visar sig att det ackumulerade överskottet inte finns avsatt på ett särskilt räntebärande konto. Hela överskottet från trängselskatten ska gå tillbaka till regionen för att finansiera framför allt Förbifart men även andra väginvesteringar i . I proposition 2006/07:109 Införande avträngselskatt i anges att syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till att finansiera investeringar i vägnätet i . Det är riktigt att det överskott som trängselskatten i genererat ännu inte i sin helhet använts för att finansiera väginvesteringar i . Frågan om hur det överskott som finns ackumulerat just nu ska användas bereds inom . Redovisning av vilka intäkter respektive kostnader som trängselskattesystemet i genererar finns i årsredovisning för staten medan redovisning över vilka medel förbrukat ett givet år finns i myndighetens årsredovisning. Vad gäller den budgetmässiga hanteringen av överskottet från trängselskatten föreslogs i propositionen (2006/07:109) Införande avträngselskatt i att en fond bör inrättas i för överföring av överskottet från trängselskatt till investeringar i väginfrastruktur. ansåg dock i betänkande 2006/07:FiU20 med anledning av propositionen i avsnitt 2.6 att det inte ska inrättas någon fond i . För att tydligt visa att en summa som motsvarar överskottet från trängselskatten verkligen återförts för väginvesteringar i menade finansutskottet att dessa medel i stället skulle anvisas dåvarande anslag för väghållning som en särskild anslagspost under myndighetens verksamhetsanslag, det vill säga precis så som den budgetmässiga hanteringen ser ut . kommer överskottet dock att anvisas under ett eget anslag som förs upp på statsbudgeten från detta år. Även denna budgetmässiga hantering är i enlighet med vad tillkännagivit i samband med behandlingen av regeringens vårtilläggsbudget (betänkande 2009/10:FiU21). 126 (S): ställde jag frågan till statsrådet om varför stockholmarnas inbetalda trängselavgiftspengar inte använts på det sätt de var avsedda för och som utlovats till stockholmarna. Riksdagsordningen föreskriver att en interpellation ska besvaras . Man kan tänka sig att man skulle bli irriterad av den tidsutdräkt som varit. Men när jag hör infrastrukturministerns svar inser jag att svaret inte alls har kommit för sent utan för . Genom alla fina ord och formuleringar finns det en mening i ministerns svar som lyser igenom: Frågan om hur det överskott som finns ackumulerat just nu ska användas bereds inom . Bäva månde stockholmarna! Det betyder att efter folkomröstningsresultat, utfästelser och Stockholmsöverenskommelser har stockholmarna betalt in trängselavgifter, men trots det vet inte regeringen hur den ska använda pengarna utan staplar dem på hög på . Det är uppenbart att den nuvarande ordningen inte räcker för att garantera att stockholmarnas pengar går till det som var avsett, nämligen investeringar i infrastrukturen i . Grundlagsberedningen och den nya grundlagen ger möjlighet till lokalt eller regionalt självbestämmande över trängselskattens utformning och intäkter. Jag vill därför fråga ministern: När beräknar ni att har berett frågan om hur stockholmarnas inbetalda trängselskattepengar ska användas? Är statsrådet beredd att överföra bestämmanderätten över trängselavgiftens utformning och intäkter till stockholmarna? 127 (FP): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret på interpellation. Man ska ha klart för sig att ordning och reda i statens affärer är väldigt viktigt. Detta är två frågor i en. Det handlar dels om hur pengarna ska användas, dels om hur de ska bokföras. När det gäller bokföringen har jag själv tidigare i finansutskottet medverkat till att det blir den ordning som vi nu får. blir det väldigt tydligt hur mycket pengar som finns från trängselskatten. Det har varit otydligt tidigare. Jag tror inte att det har varit någon avsikt från Socialdemokraterna eller någon annan. Det har bara varit en ny form av pengar som kommer in. Det gäller att vara tydlig så att man kan avläsa hur mycket pengar som finns avsatt som trängselskatten har genererat. har tidigare beslutat att de pengarna i huvudsak ska användas till Förbifart och andra väginvesteringar. Det är en utomordentligt bra ordning. Det blir då väldigt tydligt. Det framgick på ett seminarium som anordnade där man just ställde frågan vad de ska användas till. blir det väldigt tydligt för stockholmare och alla andra i landet när det gäller de pengar som behövs till kollektivtrafiken. Det är stora pengar särskilt om man måste satsa på tunnelbana, vilket jag anser. Det måste då vara andra särskilda anslag från staten på den punkten, ungefär som vi har med och . Det är viktigt att man inte blandar samman de sakerna. Det finns en tendens att göra detta, och det tror jag är väldigt oklokt. Det behövs ordning och reda i redovisningen. Det är väldigt tydligt i den budget som vi antog så sent som i går. Jag noterar också att trängselskatten kommer att genereras från ungefär 88 miljoner passager. Tyvärr är det som inte betalar. Enligt vad vi antog i går kommer 8890 miljoner passager att generera . Det är en betydande summa som man får in. Det finns en del avräkningar, men det är en betydande summa. Det är viktigt hur man håller reda på pengarna. I en helt annan fråga står trängseln i förgrunden. Det är lite paradoxalt. Vi hade tidigare en debatt om , och där råder inte trängsel på samma sätt. Men här i finns en väldig trängsel på människor. Det kräver betydande klarhet i hur man ska se till att det inte samlas en massa bilar. Jag har bott ganska länge i den här regionen. Jag har bott här i ungefär . Förut hade vi alla bilar in på . flyttade en stor del ut till i bredvid . Men när det blir 40 00060 000 lastbilar från som ska passera är det viktigt att de kan passera någonstans längre än från Stureplan. Det är viktigt. De har inte i att göra och smutsa ned här. Då ska vi se till att de kan passera på ett bra sätt genom att vi bygger Förbifart , en förbifart som alla andra stora städer utom huvudstaden i det här landet har. 128 Statsrådet (M): Det är oerhört viktigt att vi alla är överens om att överskottet av trängselskatten ska tillbaka till regionen. Det är viktigt att även är med på detta. Främst ska det användas för att täcka kostnaderna för Förbifart men även kostnaderna för andra objekt motsvarande 5 miljarder som finns med i länsplanen. Det finns en överenskommelse om detta, och denna överenskommelse var oerhört bred i . Dess värre var till exempel inte Socialdemokraterna med hela vägen fram i fråga om finansieringen. Jag skulle ändå vilja ta tillfället i akt att kanske lite övertydligt och ännu bättre besvara frågan från om pengarna och räntan. Överskottet från trängselskatten finns på ett räntebärande konto hos , och det är Riksgälden som sätter själva räntan. Men till varje anslagspost finns det också ett villkor, ett slags dispositionsrätt. Det får inte framstå som att inga pengar som har kommit in från trängselskatten har använts. Det fanns tidigare en Stockholmsförhandling som ledde. För den användes pengar , 2009 och 2010. Sedan har vi Stockholmsöverenskommelsen som påbörjades och sträcker sig fram . För var kopplingen mellan länsplan och nationell plan unik och även komplicerad när det gäller medfinansiering. Men det är tydligt uttalat att det i Stockholmsöverenskommelsens paket, som motsvarar ungefär 100 miljarder, finns en finansiering med i form av trängselskatter på 27,6 miljarder. Av dessa pengar har vi till Förbifarten trängselskatter på 22,6 miljarder och sedan ett statligt anslag på . Just för att man gjorde så kunde man få 5 miljarder över till andra objekt. Det fattas beslut om dispositionsrätten i anslutning till regleringsbreven. Det är därför som det, , står att detta bereds inom . I regleringsbreven som kommer står det med vilken dispositionsrätt kan använda pengar. användes , bland annat till trimningsåtgärder, till Förbifart och till Södertörnsleden. fick dispositionsrätt för , och då gick allt till förberedelserna för Förbifart . har det varit som man har använt till Förbifarten och till trimningsåtgärder. Dessutom har egentligen använt mer pengar än de har haft dispositionsrätt för. Det kanske är det som har gjort att har undrat om det finns mer pengar som inte har använt. har lånat av sig självt i den nationella planen. Det viktigaste är då snarare att vi när vi kommer till slutpunkten frågar: Har pengarna verkligen använts till det som de har varit avsedda för? Det är därför som jag också tror att det som var inne på blir ännu bättre, nämligen att vi kommer att ha en ökad tydlighet när trängselskatten får ett särskilt anslag. Det råder inga tvivel om att de pengar som kommer in ska gå tillbaka till regionen. Hur de disponeras beslutas via regleringsbrevet. Men pengarna finns på ett räntebärande konto, och Riksgälden sätter räntan. 129 (S): Det råder inga tvivel om hur pengarna används, säger statsrådet. Tyvärr tror jag att statsrådet är ganska ensam om den uppfattningen. ligger på hög någonstans på . Behovet av investeringar i är stort. Varför används då inte pengarna? Varför växer högen med stockholmarnas inbetalade pengar på när alla instanser har gett löften till stockholmarna om att pengarna ska användas? Uppenbarligen är ordningen inte tillräckligt tydlig för att garantera att stockholmarnas pengar används till det som de var avsedda för, nämligen infrastrukturinvesteringar i . Jag ställde därför en fråga till statsrådet om hon var beredd att överföra bestämmanderätten över trängselavgiftens utformning till stockholmarna och också om hon var beredd att överföra bestämmanderätten över trängselavgiftens intäkter till stockholmarna så att stockholmarna själva kan bestämma vad deras egna pengar ska användas till. 130 (FP): tar upp ytterligare en sak. Jag tror att det är viktigt att fastslå att den ordning som vi nu får budget blir mycket tydlig för inte bara stockholmarna. Man ser vart dessa pengar går. Om man kombinerar det som infrastrukturministern sade med Stockholmsöverenskommelsen och förhandling blir det mycket tydligt för skattebetalarna i resten av landet. De är många de också. av skattebetalarna kommer från andra delar av landet. De får stå för dessa 5,9 miljarder. Men stockholmarna själva, de som passerar här, får faktiskt stå för de 22,6 miljarderna. Det tycker jag är en rimlig ordning. Det framgår mycket tydligt, , att det är på det sättet. Allra sist vill jag säga följande: Oavsett hur man bokför pengar blir det inte mer pengar om man sätter dem på ett annat konto. Det tror jag är viktigt att man kommer ihåg.