prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Jag vill därmed yrka bifall till reservation 4, som tar upp behoven av ökade satsningar för jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och kvinnorörelsen i syd, samt till reservation 6, som tar upp behoven av skärpta regelverk för vad som räknas som bistånd. 114 Statsrådet (M): Tack för att kammaren har överseende med att jag bryter talarlistan. Ni hade någon extradebatt som gjorde att det preliminära tidsschemat blev förskjutet. är en del av världen. Vi påverkas, och vi gör också anspråk på att tillsammans med andra påverka hur det ser ut i vår värld. I den här kammaren har vi haft bred samsyn om att vi måste möta de globala utmaningarna gemensamt, och vi har grundat detta i vårt värn av de mänskliga fri- och rättigheterna, vår öppenhet och tolerans. , när vårt samhälle har konfronterats med attack mot vår säkerhet och våra värden, hoppas jag att vi gemensamt kan slå vakt om öppenheten och toleransen och om ökat internationellt samarbete. En av de många plattformarna för samarbete är internationellt bistånd, utgiftsområde 7, som vi ska diskutera . Jag vill tacka utrikesutskottet för ett väldigt gediget betänkande, och jag vill passa på att säga, eftersom vi är i början på mandatperioden, att jag ser fram emot fortsatt samarbete men också från utrikesutskottet och kammaren i övrigt under den fortsatta mandatperioden. gjorda inlägg i debatten vittnar om denna vilja. Jag tänkte ta tillfället i akt att redogöra för hur alliansregeringen har valt att prioritera i den budget som ska beslutas på just detta utgiftsområde. ökar biståndsramen med , som ett resultat av goda ekonomiska utveckling. Biståndsramen uppgår till , vilket beräknas motsvara av bni. Det stämmer att vi från biståndsbudgeten avräknar för bland anat flyktingkostnader, EU-bistånd och bidrag till vissa FN-organs reguljära budget, men totalt sett är det en budgetökning i reda pengar med . Jag tror att det är den största utgiftsökning som finns i statsbudgeten, och den går till internationellt bistånd. Hur väljer vi då att lägga dessa pengar? För det första gör vi en kraftsamling på att möta de ständigt ökande humanitära behoven i världen. Vi stärker anslagen för det humanitära biståndet med . Jag kan bara konstatera att vi under det innevarande året har haft att hantera bland annat , där med ett humanitärt starkt engagemang utifrån de behov som finns är en av de riktigt stora givarna med snart . Det gäller också utmaningarna i bland annat . Låt oss heller inte glömma de pågående humanitära katastrofer som vi inte ser om i tidningen men där finns med: , och framför allt de många sammanhang där det finns många flyktingar som lider. De har flytt undan hot, konflikter och klimatförändringar. Där måste vi se att behoven av en humanitär beredskap ökar. Vi stärker också fokus på . Bland annat genom medel för bilateralt utvecklingssamarbete ökar vi ytterligare ansträngningarna för . Vi har i regeringen antagit en regional strategi för med inriktning på demokrati, MR, handel och miljö i syfte att bland annat också inspirera och öka samarbetet inom för att få i gång utvecklingens drivkrafter. De tematiska prioriteringarna stärkta insatser för demokrati och mänskliga rättigheter, för miljö och klimat men också för jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen fortsätter. Vi har också gjort en förstärkt livsmedelssatsning mot hunger och undernäring. I samband med livsmedelskrisen initierade vi 2009 en första satsning på . Den fortsätter nu och uppgår till . Vi ser behoven i världen. Vi initierar en satsning, vi lär oss, och när vi ser att det fungerar kan vi öka satsningen men också, framför allt när det gäller livsmedelssäkerhet, ta vara på kunskap och engagemang som finns i , inte bara i forskningskretsar utan på en bredd för att se till att pengarna blir väl använda. var jag tillsammans med bland andra en del representanter för på FN:s stora möte inför millenniemålsuppfyllnaderna 2015. Att vi ska ge mer samt halvera fattigdomen till 2015 är en utmaning för som land men också för hela världen. Här är det ett antal millenniemål som ligger efter, inte minst millenniemål 5, som vi i den här kammaren har diskuterat . Vi ökar engagemanget för just kvinnor och jämställdhet och välkomnar den nya jämställdhetsorganisationen for Gender Equality and the Empowerment of Women och lägger svenska skattebetalares pengar på detta, men vi försöker också göra förstärkningar på just millenniemål 5. Vi lägger ½ miljard kronor på att uppnå ökad utveckling för världens barn och unga. Det finns allt fler barn och unga i världen, och många av dem har det inte lika bra som svenska barn. En särskild satsning på just ungdomars rätt till hälsa, grundskoleutbildning och sysselsättning är en viktig investering . En del av den satsning som görs kanaliseras via de svenska organisationerna i det civila samhället, men vi har också ökad fokusering på forskning för att minska barnadödligheten och se till att vi kan minska de fattigdomsrelaterade sjukdomarna. Detta är en väldigt viktig millenniemålssatsning, som vi väljer att kalla det, just för att visa att vi tror att det är möjligt att uppnå millenniemålen till 2015. I utvecklingsländerna efterfrågas alltmer jobb, investeringar och företagsamhet. För att kunna ta vara på utvecklingens drivkrafter i form av hållbar tillväxt och privatsektorutveckling har vi stärkt bidrag till långsiktigt hållbar fattigdomsbekämpning genom att titta på nya verktyg för att kunna stärka ägarskap och uthålligheten i projekten, minska riskerna för utvecklingsländerna och öka kapitalströmmarna. Det handlar om att fortsätta med Sidas framgångsrika arbete för utvecklingslån och garantier, att ytterligare lägga pengar till och att se till att vi kan göra mer i samarbete med de olika utvecklingsbankerna. Även här har vi ett ökat fokus på . Vi har också sett att vi behöver öppna biståndet för mer av innovation och nya aktörer. Därför gör vi en särskild satsning på informations- och kommunikationsteknikens betydelse. Vi kallar det för ICT for Development. Vi har också vidare Business for Development där det handlar om att kunna få fler och bättre jobb och ökad tillväxt i utvecklingsländerna för att på så sätt minska fattigdomen. Detta är att tänka nytt och att också gå utvecklingsländerna till mötes, eftersom detta är mer och mer efterfrågat. inbromsning av biståndsnivåerna gjorde att forskningssamarbetet fick ta en hel del stryk. ser vi till att återställa och ökar med stödet till forskningssamarbete. En del av dessa pengar går till, som jag tidigare nämnt, livsmedelssatsningen och till millenniemålssatsningen med fokus på barns hälsa. Jag tror också att det är väldigt viktigt att samarbetsländernas egen forskningskapacitet stärks. En del av kanaliseringen av det svenska biståndet går till det svenska och det internationella samhällets civila organisationer. Där avsätter regeringen ytterligare . Det är en väldigt viktig signal för alla dem som försöker baktala oss och säger att vi inte ser dessa viktiga aktörer i biståndet. Vi har infört något som vi kallar för Öppna biståndet och som det redovisas väldigt fint för i betänkandet. Syftet med detta är att fortsätta att reformera biståndet och ta till vara behov av ökad öppenhet och transparens. Det handlar om att öka kunskapen om biståndet och öka förutsättningarna för ansvarsutkrävande och granskning, främja nytänkande och att öka samverkan med andra delar av samhället. Regeringens avsikt är att transparens och deltagande från och samverkan med flera aktörer ska genomsyra hela biståndet. Som ett led i detta har vi infört en transparensgaranti i det svenska biståndet. Allt fler givare gör detta. Det är inget konstigt, och det är också något som vi har utlovat oss att göra inom ramen för biståndseffektivitetsagendan. Vi vill väldigt gärna arbeta mer med i denna fråga. Jag ska också ta tillfället i akt att svara på några av de frågor som redan har ställts. Jag välkomnar att oppositionen nu inte bara talar om de drygt 4 miljarder av 31 som handlar om avräkningarna. Det var befriande att få höra välförberedda klimatinlägg om hur vi ska kunna ta de svenska klimatsatsningarna vidare. Jag är tacksam för den reklam som ger det svenska biståndets engagemang med för att jobba med hållbar utveckling. Redan nu är en föregångare för att möta de behov av anpassning som finns och möta den efterfrågan som finns på energitillgång och energieffektivisering i utvecklingsländerna. Det visar sig också i den skrivelse, Biståndets resultat tema, miljö och klimat, som behandlas i detta betänkande. Hållbar utveckling har varit i fokus för satsningarna för 6 av 10 spenderade kronor av Sida. Detta är helt naturligt, eftersom det hänger ihop. Vi får ingen hållbar utveckling om vi inte tittar på den ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Vi måste se till att tillväxt och utveckling tar hänsyn till dessa. Ett av de problem som vi ser med klimatförändringarna i världen är att de fattigaste får betala dubbelt. Vi behöver se till att de biståndsflöden som vi har kan öka för att möta klimatutmaningen. Men vi kan också tänka nytt och se hur vi jobbar med energieffektivisering. Vi måste verkligen se till att gjorda insatser och resultat vi har uppnått för att bekämpa fattigdomen i världen nu inte går förlorade i form av fler stormar, mer översvämningar eller mer långvarig torka. Därför är det så rätt att satsa på klimat och utveckling och därmed också finansiera det inom ramen för de mekanismer som vi redan har. Det frågades en del om den nya gröna fonden. Jag välkomnar den. Beslutet i handlar om att vi ska ha en fond i gång 2020. Men jag talar nu om de 8 miljarder som den redan har beslutat ska betalas ut. Vi har kanaler för att använda pengarna . talar vi om 2011 års budget. Redan nu finns det kanaler, och redan nu ska vi använda detta och vara beredda att göra mer framöver. Vi välkomnar innovativt tänkande. Vi ska se att en del transportslag ska beskattas och bära sina kostnader för utsläpp om det inte sker på något annat ställe. Det handlar om att hitta innovativa finansieringsmekanismer som vi gör nu genom att jobba mer med lån och krediter och se till att vi får fler flöden för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Vi försöker att möta detta. Jag är glad över att vi kan få fortsatta diskussioner om hur vi får ett verkningsfullt bistånd som också tar till vara den hållbara utvecklingen. Jag vill bara vädja till kammaren och utskottet att inte nu skapa parallella system. Vi ser att hållbar utveckling lika mycket handlar om att vi ska ha god hälsa och kunskap i utvecklingsländerna för att kunna möta klimatutmaningarna inte bara globalt utan också lokalt och regionalt. 115 HANS (V) replik: Först tror jag att man måste påminna biståndsministern om att det finns andra finansieringskällor än bistånd när man vill göra internationella satsningar. När man lyssnar på debatten och detta anförande är det talande hur mycket som måste finansieras med biståndet. Klimatinsatser i syd ska finansieras med bistånd. Flyktingmottagande i ska finansieras med bistånd. Till och med att ha utländska studenter vid svenska högskolor ska finansieras med bistånd. En påminnelse till kan vara: Det finns fler finansieringskällor om man så önskar. Men det var inte därför jag begärde replik. Biståndsministern har lite gjort kvalitets- och resultatredovisning till sina honnörsord. Men frågan när man läser den borgerliga biståndsbudgeten är: Vart tog kvaliteten vägen? Var är de mätbara resultaten? Jag ser nu att den borgerliga regeringen har lyckats använda mer än 10 miljarder från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagande i . Man gör ännu ett nytt stort kapitaltillskott till på 250 miljoner trots att denna verksamhet har kritiserats hårt. Man fortsätter nu att pumpa in biståndsmedel i europeiska ambassader. Jag har själv fått ett underlag från som visar hur man med bistånd finansierar ambassaderna i , , och så vidare. Frågan är: Var är resultaten? Hur många fler har fått jobb i syd, vilket biståndsministern talar om, genom att man finansierar flyktingmottagningen i med biståndsmedel? Hur många flickor och pojkar har fått gå utbildning, något som biståndsministern också talar om, genom att man ger pengar till som de låter sina investeringar kanaliseras genom skatteparadis? På vilket sätt har situationen förbättrats för befolkningen i och , som biståndsministern talar om, genom att man pumpar in svenska biståndsmedel i ambassaden i ? 116 Statsrådet (M) replik: är vi kanske tillbaka till avräkningsdebatten igen. Jag vill bara påminna om att när jag tittar tillbaka lite grann på avräkningsvolymer hade vi en biståndsvolym på av bni. Det är nästan lika mycket som vi avräknade 2008 när jag var ansvarig. Då avräknade vi från biståndsramen. Fast då var vi å andra sidan uppe i av bni. Detta med avräkningar, , har vi haft i det svenska biståndet. Det viktiga nu för mig är att återkomma till för att mer klargöra varför vi gör det. Vi kommer alltid in i en debatt om detta. Jag vill återigen vädja: Jag tror att flyktingmottagande i världen tjänar på att den lilla rännil som kommer till ska bemötas på ett bra sätt. Vi måste också se den globala utmaningen med allt fler människor på flykt undan förföljelse, klimatförändringar, krig, konflikter eller bara ekonomisk vanmakt. Därför är det bra att biståndet i avräknas och tar ett huvudansvar för flyktingsituationen i världen. Det hänger ihop med människors värdighet, kunskap och möjligheter att kunna klara sig själv det om avräkningarna vad gäller just flyktingmottagandet och historiken. Vi har på försökt att göra en rättvisande beräkning av kostnaden. Var är det egentligen det kostar att bedriva utrikesförvaltningen, och vad förväntar vi oss av UD? Vi ser att en av de saker som inte minst Vänstern, och även Socialdemokraterna säger är att fler länder ska öka sina nivåer vad gäller bistånd. Hur ser det ut i , och ? Är det inte så att vi ska bedriva den typen av samtal där för att se till att fler arbetar med både biståndseffektivitetsagendan och höjer sina ODA-nivåer? Det är just vad ni ber oss om, och därför ser vi att även de europeiska ambassaderna i ökad grad behöver jobba med internationellt utvecklingssamarbete. Då har vi likt andra länder gjort en avräkningsmodell på detta för att biståndet ska bära sina egna kostnader, och den har i full transparens delgetts utrikesutskottet. 117 HANS (V) replik: Man får väl igen påminna biståndsministern om att det finns fler utgiftsområden i budget än just utgiftsområde 7. Det finns andra utgiftsområden som man kan använda för att finansiera till exempel ambassaden i , eller . Jag har väldigt svårt att tänka mig att de här ambassaderna skulle stå och falla med om vi har en svensk biståndsbudget som finansierar dem eller inte. Jag tycker det är lite talande att vi har en biståndsminister som klagar på att vi i oppositionen är så tjatiga med det här med avräkningar. Ja, men det är ju för att det handlar om stora belopp. Det handlar inte direkt om kaffepengar. och hennes regering har vid makten tagit mer än av de svenska skattebetalarnas pengar för att finansiera flyktingmottagande i med biståndsmedel. Jag tycker att det är på sin plats att man frågar vad resultaten är. Hur många fattiga har lyfts upp ur fattigdom? Hur många fler har fått arbete? Hur många fler barn har fått gå i skolan genom att vi gör de här satsningarna? Tycker biståndsministern som gammal revisor att det är en irrelevant fråga att ställa? Jag tycker nog inte det. Låt mig gå vidare in på biståndets innehåll, för det var något jag också lyfte fram i mitt anförande. Biståndsministern berömmer nu hur regeringen satsar 3,7 miljarder mer på ökat bistånd. Det är självklart positivt, men är det då inte hög tid att den här retoriken vi gång på gång hör från talarstolen om satsningar på kvinnor, jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter också omsätts i satsningar som vi kan se i kronor och ören? Vi har genomgående under tid som biståndsminister hört de här talen. Jag hör säga rätt saker, om jag ska vara helt ärlig, och det tar lite emot som vänsterpartist att erkänna, men jag ser inte att retoriken om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter omsätts i satsningar. När ska vi börja se att andelen av den svenska biståndsbudgeten som går till dessa områden ökar, både i procent och i kronor? 118 Statsrådet (M) replik: Vi försöker göra mer nu på millenniemål 5 just för att minska mödradödligheten i världen. Det hänger också intimt samman med hur vi jobbar med hälsosystemen. Men den politiska insats vi gör för att jobba med SRHR-frågorna ska inte underskattas. Under den förra mandatperioden såg jag till att samtliga diplomater i den svenska utrikesförvaltningen fick ökad kunskap om SRHR-frågorna i bred bemärkelse, just för att vi ska kunna lyfta upp dessa frågor. Jag utesluter inte att det kan komma mer pengar framåt, men jag vill, fru talman, värja mig mot det sade i sitt huvudanförande, att fattigdomsbekämpningen kommer allt längre ned och att vi inte ser så mycket om detta och att det är mycket retorik. Jag vill bara säga att jag är stolt också över att jaga kostnader. När vi talar om att det är väldigt mycket pengar i avräkningar vill jag bara poängtera att Socialdemokraterna jobbade likadant när de satt vid makten, och det är därför jag är trött på avräkningsdebatten. Men vi ska återkomma även till den. Jag får aldrig något erkännande för att jag försöker spara pengar genom att komma åt korruptionen och genom att försöka effektivisera och se till att fler arbetar. Det är också ett sätt att frigöra mer resurser och se till att vi stärker demokratiseringssträvandena. Vi ska använda de pengar vi har på ett ansvarsfullt sätt och se till att de ökade resurser vi nu får dirigeras på ett sådant sätt att vi bland annat ser världens barn och unga och att vi ser till att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt genom att titta både på klimat- och miljöinvesteringar. 6 av som används av Sida har miljö och hållbar utveckling som del i sin rapportering. Allt är inte direkt miljörelaterat, men det är i alla fall vad vi får fram av skrivelsen. Vi ser också att med ökade medel som används bättre och mer målinriktat kan vi antagligen också få bättre resultat. Vi har haft väldigt mycket erfarenhet av att prata om hur mycket pengar vi satsar. Jag ska gärna återkomma också med resultatrapport nästa gång som handlar om jämställdhet och vad vi har uppnått på det området för att visa att vi inte bara lägger in mer pengar och mer kunskap utan också att resultaten blir allt bättre, även på jämställdhetsområdet. 119 (S) replik: Jag glömde tidigare att säga till protokollet att självklart står socialdemokratins breda syn på det svenska biståndet med i den motion vi har lagt fram. Jag skulle vilja ta upp två frågor och synpunkter till biståndsministern. Som biståndsministern säkert vet är vi socialdemokrater i grunden positiva till verksamhet. Vi har också varit med om att bygga upp och stödja dem över åren. Ändå är det anmärkningsvärt när tung och allvarlig kritik kommer från mot på ett flertal olika områden att biståndsministern inte, vad jag vet, har kommit med ordentliga svar på kritiken om att använder skatteparadis för sin verksamhet. Jag vet att regeringen tillsatte någon form av översyn av detta. verksamhet leder enligt inte heller på ett tydligt sätt till fattigdomsbekämpning. De här två frågorna skulle jag vilja ställa till biståndsministern och be att få ett svar på. Har de här två frågorna fått nöjaktiga svar? Om inte, hur kan man kontinuerligt fortsätta att ösa in pengar i ? I grunden är vi socialdemokrater som sagt var positiva till , men de här två frågorna måste få nöjaktiga svar. Inte har dessa frågor besvarats offentligt i utrikesutskottet eller här i kammaren. Jag tror inte heller att har fått svar på dessa frågor. 120 Statsrådet (M) replik: Tack för att vi får en möjlighet att inledningsvis diskutera en del. Jag tror att vi behöver återkomma. Jag tror att behöver ytterligare kapitalskott för att hävda sig som en svensk utvecklingsaktör på en marknad där det blir alltmer konkurrens mellan givarna. Jag tror också att man behöver en viss volym för att kunna vara attraktiv. När jag ser en del investeringar som bolaget nu till exempel gör i , inte minst på det område som lyfte fram, det vill säga förmågan att kunna göra bra energiinvesteringar som är hållbara framöver, så behövs den här konkurrensen som kan erbjuda. Hur har vi då hanterat det? Jag har sagt att hela biståndsförvaltningen är behäftad med en del problem som vi har diskuterat från tid till annan. Det kan vara bristande återrapportering, och ibland har vi också ett behov av att biståndet ska åstadkomma allting och hur pass tydlig är just fattigdomsbekämpningsambitionen i det första ledet. Det här tror jag är ett problem som har eftersom det inte är lika tydligt som det kanske är i en del andra biståndsformer. Vi behöver diskutera det här, eftersom vi vet att förväntningarna från utvecklingsländerna naturligtvis är att kunna göra bra saker kring utbildning och hälsa, vilket har ett väldigt direkt perspektiv, men också att bidra till nya och bättre jobb. Här har med sin förmåga att kunna komma med riskkapital, minska riskerna och öka de totala kapitalflödena en hel del att bidra med. Vad gäller skatteparadisen har vi i samband med finanskrisen arbetat just med att undanröja dessa skatteparadis, för de har besvär, tycker jag rent allmänt, med transparensen i betalningssystemen. Men en förklaring vi har fått till att har använt dem har varit att det är just där transaktionen sker. När det gäller kritik gentemot har vi verkligen försökt följa upp den. Vi har tittat på ägardirektiven, och vi har krävt bättre rapportering, och jag tror att det fortsatt finns en hel del kvar att göra där också. Men jag tror att det är väldigt viktigt att vi ser, precis som säger, att det här är en viktig del i de svenska biståndsverktygen, och därför behöver vi nog återkomma till hur vi kan göra ännu mer relevant och effektivt. 121 (S) replik: Mycket kort: Jag tror att vi får återkomma när det gäller , för jag är inte helt nöjd med svaren. Jag hör att det är saker på gång, men jag hör inte att biståndsministern har godtagbara svar kring de frågeställningar som har ställt kring , och därför lär väl också återkomma om inte de svaren blir nöjaktiga. Det finns alltså skäl att återkomma till det. Det andra jag skulle vilja ta upp handlar om de 8 miljarder till miljöbistånd som biståndsministern är väldigt glad för. När man blickar tillbaka och tittar på presentationen och sedan på Rapports granskning och intervju med statsministern kan man konstatera att det ges väldigt olika bilder. Vid presskonferensen handlar det väldigt mycket om nya pengar till klimatbistånd. När statsministern sedan får svara på frågor och Rapport granskar var det ganska mycket pengar som redan fanns i biståndet och som någon sade: Samma pengar, ny etikett. Vad klimatbiståndet behöver är ju mer pengar, inte återanvända eller ompaketerade pengar. Jag antar att det är journalister som också lyssnar på detta, och granskningen kommer att fortsätta. Jag kommer själv ihåg när biståndsministern och ytterligare ett statsråd kallade till presskonferens, och det ställdes frågor från journalisterna. Är detta nya pengar? Ja, det är det, sade man. När sedan granskningen görs av Rapport och frågor ställs till statsministern visar det sig att så inte var fallet. Jag tycker att man ska vara ärlig och tydlig, och när det gäller många av biståndsministerns honnörsord säger hon, precis som sade, rätt saker. Men i detta fall blir det väldigt fel. Det vill vi helst undvika . Vi vill hellre ha raka och ärliga svar. 122 Statsrådet (M) replik: