prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Det har vi stått för. Detta byte av strategi, som det kallas i det här betänkandet, handlar om att man säger att man ska övergå från stridande till stödjande. Jag har frågat många bedömare, framför allt militära bedömare, vad det här innebär. Alla säger att det är precis som vi gör . Det är mer av samma. Det är ingenting nytt. Vi behöver inte ändra på någonting. Vi behöver inte börja tänka nytt. Vi behöver inte förändra någonting i vårt agerande. Vi fortsätter med det vi redan gör, därför att den här strategin var den som gällde tidigare. Det var den som den borgerliga regeringen stod för. Det var den som den borgerliga regeringen gick till val på. Mot den stod en tydlig rödgrön politik som gjorde skillnad. Dessutom påstår att det i betänkandet finns någon sorts åtagande om ökade biståndsinsatser. Det finns det inte. Tala i så fall om var. Det finns inte. Det fanns i den rödgröna överenskommelsen. Slutligen står det inte i den rödgröna överenskommelsen exakt så som läste. Jag vet inte om du glömde glasögonen. Det är längre ned som det står: Givet det vi vet kommer denna strategi att kunna fullföljas. Det var inte kopplat direkt till den mening som du läste upp. Men vad är det då i läget på marken som har förändrats? Du använder ju gärna den militära termen läget på marken. Eftersom du använder den som argument för att ni ska byta uppfattning, att ni ska ha en annan uppfattning om kriget i , vad är det som har ändrats i som gör att ni nu tycker att det är rätt att fortsätta kriget? 41 (MP) replik: Jag kan läsa en gång till från s. 17 i betänkandet. Det är egen reservation. ska ha avslutat trupptillbakadragandet senast . Givet det vi vet . Sedan fortsätter det: om situationen i de provinser där finns representerat ska denna strategi fullföljas i sin helhet. Om det fortsätter ungefär som ska den här strategin fullföljas. Om situationen förändras kanske vi måste vara kvar . Det är det som är innebörden i det som skriver. Det är väldigt liten skillnad när man säger det eller om man säger att ambitionen som vi beslutar om här i riksdag är att de svenska stridande trupperna ska vara tillbakadragna . Jag tror att vem som helst som pratar med och som försöker tolka de här orden säger att det är ganska liten skillnad i sak. Men man kan naturligtvis av andra skäl göra det här till en stor politisk manifestation eller skillnad, som om det vore så att ville göra ett snabbt tillbakadragande av de svenska trupperna. Det är okej för mig. Jag tycker dock att det finns en negativ faktor med det här. Det är att hade Vänstern varit med i den här överenskommelsen, i arbetet med att formulera en gemensam text, hade det betytt att alla de tre rödgröna partierna hade varit med här, och då tror jag att vi kanske hade lyckats nå ännu lite längre, fått ett ännu lite bättre resultat och en gemensam överenskommelse. Jag vet att hade ett starkt engagemang i den här frågan, även om det var så att det även med den rödgröna uppgörelsen innebar att vi kan ha kvar svenska militärer för till exempel utbildningsverksamhet. Det sade också i vår diskussion att det är vad det kommer att innebära. 42 Utrikesminister (M) replik: Jag begärde närmast ordet för att säga att det är klart att en överenskommelse om detta är en överenskommelse som innebär förändringar. I en fråga som den om insatsen i eller andra insatser har den partipolitiska striden och profileringen sin tid. Det är ingen tvekan om den saken. Det tillhör den öppna demokratiska debatten. Men det är väldigt viktigt att vi också förmår att samla oss till breda överenskommelser i frågor som faktiskt kan röra liv och död för enskilda medborgare. Därför har denna överenskommelse också varit ett givande och ett tagande. Det finns ett fingeravtryck även av i de formuleringar som nu ställer sig bakom. Det vill jag uttrycka en viss erkänsla för. Vi ska ha en öppen debatt där vi kan gå åt olika håll, vara splittrade, söndrade och inta olika perspektiv. Förhoppningsvis berikar vi varandra i någon utsträckning i den diskussionen. Men när vi skickar stridande trupp, som det så vackert och tydligt heter utomlands, har det varit denna regerings strävan, liksom tidigare regeringars strävanden, att detta måste baseras på breda överenskommelser i . Där vill jag uttrycka min erkänsla för att både Socialdemokraterna och ställer upp. Det handlar inte bara om att ställa upp för vad regeringen har sagt. Det innebär också att vi har ställt upp på ett åtagande gentemot dem att sedan i dialog utforma denna politik . 43 (V): Konflikten i saknar militär lösning. Denna ståndpunkt har vi i fört fram under ett flertal år. Denna insikt upprepas också allt oftare även av dem som förespråkar det svenska militära deltagandet i kriget i . Frågan är när denna insikt också kommer att tillåtas styra Afghanistanpolitik. Det är inte bara så att kriget i saknar militär lösning och att hela tanken på en militär seger är ett utslag av önsketänkande. Den militära logiken i sig har också varit, och är, en del av själva problemet. Det är just den utländska militära närvaron och de övergrepp som sker, inte minst bombningar från luften som dödar civila afghaner, som är ett av talibanernas och andra motståndsgruppers främsta argument för att rekrytera soldater och få ökat stöd. De utländska trupperna är därmed en del av problemet. Många afghaner har en stark motvilja mot att se främmande trupper i sitt land. Det har utländska erövrare från till det och militär fått lära sig den hårda vägen. Många afghaner uppfattar även utländska soldater som representanter för en ockupationsmakt. Därför kräver en fredlig lösning att utländska stridande förband dras tillbaka. Illusionen om en militär seger över talibanerna har också fört bort fokus från det som måste vara en del av en verklig lösning på konflikten, det vill säga politiska förhandlingar även med en del av dem som kallas talibaner. Till det hör insikten om konfliktens etniska dimension och det faktum att motståndet har sitt starkaste fäste i den pashtunska folkgruppen. Den militära logiken och behovet av en afghansk regering lojal med väst har i stället ofta fått västvärlden att blunda för bristen på demokrati, övergrepp och korruption hos den afghanska regeringen. Den afghanske presidenten är vald med hjälp av omfattande valfusk. satsar den rika världen mångdubbelt mer på den militära närvaron än på den civila återuppbyggnaden i . Men det är det civila återuppbyggandet som kommer att avgöra framtid. Även satsar mer på soldater än på bistånd. Till det kommer att den siffra som redovisas för ekonomiska kostnad för kriget sannolikt är betydligt högre i verkligheten än i statistiken detta om materielkostnader, ledning och övningar i räknas in. Men när försvaret svarar oss säger de att de inte kan ge oss den verkliga kostnaden för kriget. Vi har frågat via . Hur många lärare, vårdkliniker, utbildade afghanska domare och poliser skulle vi ha fått för dessa pengar? Det är det vi måste fråga oss. Den svenska militära insatsen spelar en mycket begränsad roll för utvecklingen av . En aktiv svensk politik som i stället satsar motsvarande resurser på bistånd, verkar för politisk dialog i landet och också kritiserar när de USA-ledda styrkorna begår övergrepp kan däremot utgöra ett politiskt långsiktigt alternativ med ett eget budskap och en egen politik. Det är att ta långsiktigt ansvar för fred och utveckling. Det är en sådan politik vi i förordar. saknas en svensk strategi för Afghanistanpolitiken. Kriget styrs de facto helt av och Nato. De svenska trupperna står under amerikanskt befäl. Skillnaden mellan Operation Enduring Freedom och ISAF-styrkorna blir alltmer teoretisk. Åtminstone lär den inte vara särskilt klar för de allra flesta afghanerna. Det är besluten i , inte besluten i , som har fått avgöra svensk Afghanistanpolitik. I denna kammare vill många av den militära insatsens förespråkare inte ta ordet krig i sin mun. I är det en självklarhet att det är ett krig som bedrivs i . Det är en del av globala krig mot terrorismen. Det är motiv i detta krig som ytterst styr även vår militära insats i ingenting annat. Al-Qaida har för länge sedan i allt väsentligt lämnat . Talibanerna som bekämpas är delvis egen skapelse. har de också varit uppbackade av säkerhetstjänst. Dessa band finns fortfarande kvar. Det gör konflikten lite mer komplicerad än att vara en fråga om att svenska soldater ska ge afghanska flickor rätt att gå till skolan. Detta krig har pågått . Talibanernas styrka har vuxit i ungefär samma takt som antalet utländska soldater har stigit. Riskerna även för våra soldater ökar. I allt fler länder, till exempel och , inser regeringar och parlament att en militär lösning saknas och de fattar beslutet att dra hem sina soldater. borde vara ett av de länderna. Vi skulle vara i gott sällskap. Det är den naturliga konsekvensen av att inse att konflikten saknar militär lösning. Det är de som vill fortsätta på den militära vägen som måste svara på frågan om vart den leder oss. Men de trovärdiga svaren har uteblivit i denna debatt. I stället är inslagen av önsketänkande påfallande. Vem av krigets förespråkare tror på allvar att säkerhetsläget kommer att ha förbättrats dramatiskt med den nuvarande politiken? Knappast någon knappast ens utrikesministern, vågar jag säga. Då krävs det en annan politik när man har nått den insikten. Alternativet är annars krig år ut och år in. Det är ett krig med många offer som göder just det den skulle bekämpa, nämligen korruption, extremism och narkotikahandel. När man beslutar om krig och fred och när man ska riskera livet på soldater som sänds ut, som gör sina uppgifter i god tro och med god övertygelse, duger det inte med önsketänkande. Bara krass realism duger. Den realismen säger oss att det är hög tid att finna en annan väg. Risken är annars att ett långvarigt krig slutar med att talibanerna återkommer till makten den dagen omvärlden, framför allt , tröttnar på krigets ekonomiska och mänskliga kostnader. Det vore den värsta tänkbara utvecklingen och slutpunkten för konflikten. De rödgröna gick till val med denna insikt. Vi lovade att trupperna skulle dras hem på ett ansvarsfullt vis. Vi lovade i stället ökat bistånd och att verka för politisk dialog. har och Socialdemokraterna övergivit denna överenskommelse och anslutit sig till regeringens politik. I utbyte fick de ingenting. Vi i står fast vid det vi sade i valrörelsen. Vi lägger fram den politik vi gick till val på. Jag tror att såväl miljöpartister som många socialdemokrater kommer att få ångra att de sluter upp bakom deltagande i detta krig. Säkert inser flera ledamöter från dessa partier redan nu att det som sker är ett misstag. Då kan de rösta för reservation och därmed stå fast vid vad de lovade väljarna. Några av dem kommer också att göra det . Det hedrar dem. Jag skulle vilja citera de fyra miljöpartister som skriver på : Definitivt slutdatum för hemtagning av våra trupper saknas i denna uppgörelse, som inskränker sig till en icke förpliktigande ambition att stridande trupp ska om tillståndet på marken så tillåter avvecklas , medan stödjande trupp ska kunna vara kvar utan tidsbegränsning och utan någon entydig definition av detta begrepp. Oavsett vad andra miljöpartister har sagt i denna kammare är detta sanningen om uppgörelsen. Ni har gett upp kravet på ett slutdatum då de svenska soldaterna ska tas hem. Jag förutser att såväl de socialdemokrater som de miljöpartister som följer partilinjen i voteringen kommer att få ompröva denna politik . Konflikten i saknar militär lösning. Det är dags att dra den rätta slutsatsen av den insikten. I detta anförande instämde och (båda V). 44 Utrikesminister (M) replik: känner jag mig, måste jag medge, lite främmande i den här debatten som handlar om lite andra saker. Men om jag envisas med att tala om och inte svensk partipolitik så låt mig hålla med : Det är klart att det inte finns någon militär lösning på det här kriget. Vem har påstått det? Ingen, vad jag vet. Det är mycket få konflikter som har enbart en militär lösning, men det är väldigt många konflikter där lösningen har en militär komponent. I detta fall krävs de militära insatserna för att skydda de civila, politiska och ekonomiska insatserna, som är de alldeles avgörande för att freden ska få fotfäste. Men tar man bort dem kollapsar ju allt annat, och då blir freden inte möjlig. Det gäller inte bara i det har gällt i många andra fall runt om i världen där vi har deltagit i sådana insatser, och det kommer att gälla i många andra fall också. Talibanerna ville spränga alla vallokaler. Då kan stå där och säga: Vi drar oss tillbaka, och så hoppas vi på en demokratisk utveckling. Det kommer att dundra i bergen när talibanerna spränger vallokaler och skolor. Och kan du stå där och säga att det inte finns någon militär lösning. Talibanerna tror faktiskt på en militär lösning, och vi måste motarbeta det och skydda de civila insatserna. vill ni vara kvar mer än , och det är bra. Men säg att det blev som i er retorik, att alla drog sig tillbaka! En sak är säker: Det stora inbördeskriget kommer tillbaka till . Tro inte att huvuddelen av afghanerna kommer att vika sig för talibanerna utan strid. Det blir en återgång till det 1990-tal som totalt förstörde och stora delar av landet och miljoner människor drevs på flykt. Du talade om läkare och sjuksköterskor. Hur många domare, hur många läkare och hur många lärare kommer att tvingas fly från , om de får behålla livet, om vi inte är där och skyddar den fredsinsats med alla svårigheter men med den uthållighet som fredsinsatser har och måste ha som vi på det internationella samfundets vägnar är engagerade i? 45 (V) replik: har ett grundläggande problem i den här debatten. Det är att hans politik leder till motsatsen mot vad han hävdar. Det är den här politiken, det USA-ledda kriget i , som har stärkt talibanerna. Det är den politiken som gör att de steg för steg tar tillbaka landet. För mig är det ett avgörande argument för att söka en annan strategi innan det är , innan talibanerna är så starka att de inte ens vill förhandla. Sedan är talibanerna inte en enhetlig rörelse, som både du och jag vet, utan det finns olika grupperingar även inom dem. Det kanske inte alltid får rum i den här debatten. Vad skulle då en annan svensk politik innebära? Ja, det innebär att vi något skulle rätta till den stora obalans som råder. Det skulle gå åtskilliga miljoner mer till bistånd, och det skulle gå lite mindre till militär. Västvärldens sammanlagda insats skulle bli något mer rimlig. Det skulle finnas en röst som hade större trovärdighet i och hade bättre förutsättningar att verka i landet efter den dag då de utländska trupperna har lämnat . Den dagen kommer den närmar sig. Datumet för det avgörs inte här i . Vi vet alla att datumet för det avgörs i . Det är när amerikanerna bestämmer sig för att det är nog som den här insatsen i praktiken är över. Det styr inte vi här. Vi väljer att vara en svans till den amerikanska politiken med det upplägg som finns. Jag menar att vi därmed försitter en möjlighet att påverka utvecklingen till det bättre. Om retorik ska tas på fullt allvar är frågan: Menar att ska stanna med militär trupp i även när drar sig tillbaka? 46 Utrikesminister (M) replik: Vad vi är inblandade i och delaktiga i är en mycket bred internationell insats. Vi är mellan 40 och 50 nationer som deltar i den internationella säkerhetsinsatsen. Vi är åtskilligt fler än så som deltar i stats- och fredsbyggandet. Det är förvisso inte vi som är dominerande i detta. På den militära sidan är det , och på den civila sidan är det FN som är dominerande. Alla samverkar för det mål som är gemensamt. Det mål som är gemensamt är att när vi successivt drar tillbaka de stridande säkerhetsstödjande insatserna ska kunna stå på egna ben. Är det inte ett mål som vi borde ha gemensamt? För att det ska vara möjligt måste vi skydda de civila insatserna mot dem som bokstavligen vill spränga dem i luften på daglig basis. Vi måste hjälpa afghanerna att bygga sin egen förmåga, sina egna institutioner, sin egen kompetens och sin egen ekonomi. Det går inte att göra det över en veckohelg. Det tar , i synnerhet när man startar från en så fruktansvärt förstörd startpunkt som i fallet . Därför måste vi agera med en viss uthållighet med de civila insatserna, med de säkerhetsstödjande insatserna, alldeles säkert på ett eller annat sätt bortom 2014 även om jag hoppas att det inte ska vara stridande utan mer stödjande och skyddande. Men det är det civila fredsbyggandet som är det helt avgörande. Så har det varit i alla tidigare sådana här konflikter. Så är det i , och så kommer det att vara i framtida insatser. ska inte ge sig därifrån med svansen mellan benen. Det kanske inte avgör framtid, men det handlar väldigt mycket om trovärdighet som en nation som tar fredsarbetet i världen på allvar. 47 (V) replik: talas det klarspråk. pratar om att vi ska stanna militärt . Jag hoppas att miljöpartisterna hörde hur man tolkar denna överenskommelse på regeringsnivå. Det är det som det innebär: ett öppet mandat att fortsätta sedan. Vi vet alla att vi kommer att stå här igen 2014, och situationen i kommer inte att vara sådan att de svenska trupperna kan dras hem. Det här är ett sätt att skjuta debatten framför sig år , och växer talibanerna i styrka. Det är det som är den stora tragedin. pratar om de breda insatserna. , ett av de länder som har dragit det tyngsta lasset vid sidan om amerikanerna, har valt att lämna , liksom . I , en av mest lojala allierade där partikamrater sitter i regeringen talar man allt tydligare om att soldaterna ska hem 2014. (Utrikesminister (M): 2015.) Ja, 2015 jag ber om ursäkt. Man kan också fråga sig vem som kom på den lysande idén att den gamla kolonialmakten skulle bidra med soldater. ser ut att bli siste man på tillsammans med amerikanerna, och jag tror att det är en oklok politik. Vi har unika möjligheter med våra band med , inte minst genom , att bli en humanitär jätte i . Men vi väljer att i stället vara en militär dvärg. Det är problemet med den här politiken. 48 (MP) replik: Jag tycker att det låter som att ilska fördunklar hans ögon och hans sinne. Vi pratar faktiskt om ett betänkande där det står att om riksdag beslutar i enlighet med detta har vi ambitionen att dra tillbaka de stridande trupperna från . anförde ett citat om att vi ska ersätta med stödjande trupp, men det finns inte i överenskommelsen. Det gäller stödjande säkerhetsinsatser. Det är viktigt att vi har betydande säkerhetsinsatser kvar. Jag tror att det vore väldigt olyckligt om drog tillbaka alla insatser . Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att också utbilda polis och militär framöver, antagligen även efter 2014. Men det är en otroligt stor skillnad mot att vi har egna stridande trupper på plats. Det här är vad vi i anser är den överenskommelse vi har gjort. Det finns en brasklapp om att det kan hända saker på vägen som gör att det senareläggs, precis som det gör i den överenskommelse som är grunden för reservation . Därmed är skillnaden ganska begränsad. 49 (V) replik: Om den rödgröna överenskommelsen, den vi nu lägger fram, vinner här i kammaren innebär det att de svenska soldaterna börjar dras hem nästa halvår. De sista kommer att vara hemma . Det som finns i er överenskommelse, som dina partikamrater så riktigt påpekade i och som bekräftade i talarstolen innan du stod i den, är i praktiken ett öppet mandat. Det är i praktiken en insats utan gräns. Jag beklagar att ni hamnade där. Jag tror att ni kommer att få ändra er. Men jag tycker att ni saknar trovärdighet i denna fråga. Ni har intagit varje möjlig ståndpunkt i Afghanistanfrågan av . Ni har snurrat som en kompass utan färdriktning och intagit olika ståndpunkter efter varandra. Jag menar att det inte är trovärdigt. Vill man ha en röst för fred, en röst för bistånd och en röst för att de svenska trupperna ska hem finns det bara ett parti att lita på i riksdag. Det partiet är . 50 (MP) replik: Om vi hade fått bestämma själva i hade det här gått lite fortare, tror jag. Men jag tror inte att skillnaden hade varit så stor att vi hade dragit hem trupperna , som hade velat. Skillnaden hade ändå inte varit så stor att vi inte hade brytt oss om att försöka jobba vidare med både bistånd och säkerhetsinsatser i längre fram. Jag tror att har missuppfattat en sak. kommer vi att ha ett nytt beslut här i och en ny debatt. kommer vi att ha ytterligare ett nytt beslut och en ny debatt. Det kommer vi med all säkerhet att ha även 2013. Vi kommer därför mycket tidigare än 2014 att veta vart det här är på väg. Och inriktning är väldigt tydlig. Vi anser att vi ska se en skillnad genom att vi då har en tydligare strategi för det nya arbetet i . Den nya inriktningen ska formuleras och planeras på ett helt annat sätt än vad man gjort . ska vi i enlighet med det som står i betänkandet se konkreta resultat av förändringen. ska de svenska stridande trupperna vara borta. Det är vår inriktning, vårt mål. Jag är glad över att vi har fått med oss regeringen och Socialdemokraterna på en sådan ny inriktning. Jag är besviken och ledsen över att inte ens försökte vara med och göra skillnad, att man inte ens försökte vara med i en överenskommelse och förhandla så långt det gick. Ni valde att ställa er vid sidan av redan innan förhandlingarna startade. Jag tycker att det var synd. 51 (V) replik: Vi fick möjlighet att ta del av regeringens ståndpunkt när förhandlingarna, så att säga, inleddes. Det finns i stort sett ingen skillnad mellan den ståndpunkt som de då framförde och den som sedan blev resultatet, där ni var med. Ni påverkade egentligen inget alls. Trots det ger ni en helt annan bild av den här överenskommelsen än den man får om man lyssnar på eller om man lyssnar på . Jag tror tyvärr att det är och som har rätt. Om jag får uttrycka mig lite brutalt kan jag säga: Ni har sålt er för en grynvälling. Ni har inte fått någonting i utbyte. Men ni hör hemma på vår sida jag tror det. Och jag ser fram emot att ni kommer att ta den här omprövningen på allvar och att vi tillsammans kan rösta för en bindande tidtabell för att dra hem de svenska soldaterna och i stället trappa upp biståndet. Det ser jag fram emot. 52 (FP): Jag fick möjligheten att, tillsammans med några andra ledamöter i , besöka Mazar-e och . Det var viktigt att kunna åka dit som parlamentariker, även om man, givet de förutsättningar som finns på grund av säkerhetsbristerna, förstås inte kunde gå ut och promenera bland vanligt folk eller sätta sig ned och diskutera bland civila. De förutsättningar som rådde där var inte sådana. Men de svenska soldaterna, de svenska männen och kvinnorna, som var där har frivilligt valt att åka till ett krigshärjat land på andra sidan jordklotet för att patrullera landsbygden där. Jag tycker att de förtjänar respekt. Jag tycker att de förtjänar att inte betraktas som några neoimperialistiska koloniala krigsherrar som åker dit för att skövla ett försvarslöst land. Det är inte därför de är där. Det är viktigt när vi diskuterar frågorna om det svenska åtagandet att vi inte diskuterar dem utifrån ideologiska skygglappar. Vi är på plats därför att den afghanska regeringen och anser så. Vi är där med nästan 50 andra länder i syfte att skydda civila och i syfte att utbilda afghansk polis och militär, så att de afghanska myndigheterna själva kan ta ansvar för att bygga upp sitt land. Vi är inte i för evigt. Det är ingen som vill att vi ska vara där för evigt. Inte ens vill att de amerikanska sönerna och döttrarna ska vara där för evigt. Vi vill givetvis kunna lämna så fort som möjligt. Men den dagen fattar det beslutet och den dagen vi trappar av insatsen och lämnar över säkerheten måste vi känna att vi gör det på ett sätt så att inte talibanerna kommer tillbaka till makten. Jag noterade att sade att insatsen försvårar en civil fredlig utveckling i .