prot · GX0971 · 2010-02-09 00:00:00 — Att statsrådet väntar så länge med att svara på frågorna i förhoppning att debatten ska ha klingat av och dessutom skickar upp företrädare för den egna partigruppen för att ställa frågor till dem som har rätt och möjlighet att interpellera är ett sätt att förminska interpellationsinstitutet. Man kan undra om försvarsadvokaterna är så bra för statsrådet. Jag är inte säker på att motanfall är så begåvat. Det blir bara en bekräftelse på att det inte fanns något i sak att säga om statsministerns förtroende för näringsministern. Statsministern undvek att komma hit, och näringsministern hade själv inget besked att lämna. 12 (): Det finns ett ordspråk som lyder: Man ska inte kasta sten i glashus. Det kan vara på sin plats att påminna om det . Det är inte första gången diskuteras i kammaren. En åhörare utifrån skulle kunna få intrycket att allt som inträffat har inträffat . Ingenting kan dock vara mer fel än det. Den process som befinner sig i har i själva verket pågått i åtminstone . Den som har intresse och tid kan gå tillbaka och titta på årsredovisningar från . Då finner man att var vision att bli den ledande energispelaren på den europeiska marknaden. Denna vision, fru talman, har funnits med i varje årsredovisning från . Det är det uppdrag som har fått. Det är det uppdrag som ledning har formulerat och som har blivit sanktionerat inte bara av en utan av åtminstone fem socialdemokratiska näringsministrar, , , , och . Ingen har sagt ett ljud. Det var under regeringen som stora expansion tog fart. I stort sett alla förvärv som har gjort gjordes under socialdemokratisk regeringstid, undantaget förvärvet av Nuon. Det sades inte ett knyst om detta i kammaren. Det var under regeringen tid som utformade sin riktigt starka kritik mot regeringen för att regeringen inte hade skickat direktiv till ledning om att man också skulle leva upp till det energipolitiska ansvar som hade formulerat. Regeringen slingrade sig, och det var först efter att ansvarigt statsråd blivit prickad i KU som det kom ett tillägg till ägardirektivet. Det var under den socialdemokratiska regeringen som elmarknaden avreglerades. Det gav de spelregler som man har spelat efter. Under socialdemokratisk regeringstid tog man också tacksamt emot alla de vinster som skapade utan ett uns av kritik mot . Så några ord om elnätet. När det gäller en separation av elnät från kan man naturligtvis ha kommersiella synpunkter på detta, men det finns också ett EU-direktiv i botten. Det är ett direktiv som utgår från att man diskuterar en separation av näten från producenterna inte för att skapa elände på marknaden utan för att få till stånd en bättre konkurrens. Jag har inte en aning om vad som pågår i ledning, men jag skulle kunna tänka mig att det kanske fanns den typen av resonemang i bakgrunden när man funderade över elnäten. Slutligen, de långsiktiga leveransavtal som socialdemokraterna efterlyser finns redan. Faktum är att om ni pratar med representant kommer ni att finna att en stor del av den el som producerar säljs just via långsiktiga avtal. Jag har fått i uppdrag att ställa en fråga, och det ska jag inte göra till Socialdemokraterna utan till . Visionen att ska vara en ledande spelare på den europeiska marknaden, är det en vision som regeringens företrädare i dessa frågor tycker är lämplig att även framgent ska verka för? 13 (): Jag kan instämma i de inlägg som har gjorts av och , som också ställde en fråga till näringsministern. Försvarsadvokaten värnar interpellationsinstrumentet och debatten. Det är givetvis bra. Men det ska bara ske i en riktning, från oppositionen till statsrådet. Några andra ska inte delta; då blir det jobbigt. recenserar sina kollegers begåvning. Jag ska inte recensera . Det är högt i tak i och man kan göra korta interpellationer om det mesta. Anser regeringen sig ha stöd för sin politik i , kanske snart interpellerar om. Eller, som han nu har gjort och fått godkänt: Har statsministern förtroende för den regering han leder? Det ger interpellationsrätten nya dimensioner för oss riksdagsledamöter. Skulle mot förmodan en rödgrön regering komma öppnar sig intressanta möjligheter, till exempel för mig, att interpellera en kommande statsminister om hennes förtroende för till exempel försvarsminister . Jag ska inte prata mer om det. Statliga bolag är givetvis väl värda att diskutera. är ett jättestort statligt bolag som, under den tidigare socialdemokratiska regeringen, för väldiga belopp, för skattebetalarnas pengar, köpte in sig i kol- och kärnkraftverk i . Detta arv från Socialdemokraternas regeringstid får vi leva med. Ett jättestort energibolags kurs kan man inte svänga om hur som helst. Man måste faktiskt hantera skattebetalarnas pengar ansvarsfullt. Det vet vi att alliansregeringen och näringsminister verkligen gör. Men gjorde regeringen och statsrådet det? Det kunde vara värt en debatt. Jag antar att och i så fall skulle vara mycket kritiska eftersom man uppenbarligen inte gillar vare sig utländsk kärnkraft eller utländsk kolkraft. 14 Näringsminister (): Låt mig först säga att det här inte är den första debatt om som jag har här i . har möjligen inte så stor närvaro att han upptäcker allt. Jag har haft en mängd interpellationsdebatter och särskilda debatter och varit i näringsutskottet. Det må vara en före detta finansminister förlåtet att han inte är så aktiv i . Jag håller med om det som säger när det gäller . Det är en viktig del. Det var en strategi från den förra regeringen att man skulle göra till ett stort europeiskt kraftbolag. Precis som sade ser det ut på ett visst sätt på den europeiska marknaden. Försök inte smita ifrån det ansvaret. Det tycker jag är det viktigaste. Att kritisera det som händer här och har ni givetvis rätt att göra, men stå för det ni gjorde själva. Det var som ni köpte både kolkraft och kärnkraft i . Varför gjorde ni ingen analys av köpet av kärnkraft i ? Lagstiftningen var ju på plats. Varför gjorde ni ingen analys? Det är det mest intressanta att veta nu när ni har sådana höga brösttoner om vad som har hänt och inte hänt när det gäller mitt ansvar. Mitt agerande kommer att granskas i KU. Jag ser fram emot den granskningen. Jag har ingenting att dölja. Man kan verkligen fråga: Varför gjorde ni ingen analys? Ni visste hur den tyska lagstiftningen såg ut. Det är viktigt att ha en strategi för också långsiktigt. Det är ett stort bolag med stora värden. Många är beroende av det. Det är naturligtvis viktigt att man jobbar långsiktigt för att tydliggöra strategin. Vi har sagt att bättre lönsamhet är en viktig del i detta. Det duger inte att förlora 7 miljarder på kärnkraft i . Det duger inte att kärnkraftverk i står stilla när vi har kalla vintrar. Man måste förbättra varumärket om man ska delta i omställningen till det hållbara. Som svar till säger jag: Det är självklart att , precis som alla andra kraftbolag, ska bidra till 20-20-20-målet. Kraftbolagen i , inte bara , måste se att det är de politiska ambitioner vi har. De måste se att det är marknadsmässiga investeringar. De investeringar som nu gör i vindkraft och annat är marknadsmässiga investeringar, men det är också förnybart. Den begränsning som fanns tidigare var att man sade att detta bara skulle ske i fastän man var ett europeiskt bolag. Svensk energipolitik är i gungning, säger man. Det är det sista det är. Är det någonting som är tydligt och klart så är det svensk energipolitik just . Jag kan meddela kammaren att det aldrig någonsin har gjorts så stora investeringar i vindkraft i som det är all time high. Det innebär att vi äntligen får ett tredje ben i vår svenska elförsörjning. Vi har inte bara kärnkraft och vattenkraft utan också bioenergi. Vi får också vindkraft. Det gör att vi ökar tryggheten på marknaden. Det är det som händer . Vi har äntligen ett mål för energieffektivisering som är det andra sättet att trygga energiförsörjningen. Vi har aldrig haft ett sådant mål förut. Vi fördubblar anslagen till energieffektiviseringen. Vi har rekordhöga investeringar i elnät. Om vi ska öka produktionen måste vi öka funktionen i våra elnät. Vi har aldrig haft så höga investeringar i elnät som . Vi har en väl fungerande marknad. Det har händelserna visat. Det är höga priser när det är brist, och priserna sjunker när efterfrågan är lägre. Det enda vi behöver är att få mer timvis mätning så att människor ännu tydligare kan ändra sin konsumtion efter priserna. I övrigt har vi en mycket bra situation på den svenska energimarknaden. 15 (): sade absolut inte att inga andra får delta i debatten, , men det är meningslöst att ställa frågor till någon annan än statsrådet. Självklart får alla delta i debatten. Det är ingen som har tyckt något annat. säger att man inte ska kasta sten när man sitter i glashus, och sedan vräker hon stenar omkring sig i och säger att allt är regeringen fel. Den här debatten handlar inte om regeringen eventuella fel, utan om bristen på förtroende för näringsministern. Om jag återgår till det som interpellationen handlar om måste jag fråga: Vad ville ägarna? Vad ville regeringen? Vad ville näringsministern? Jag har sagt att vi kan ha respekt för att man vill teckna den typ av kontrakt som man gjorde när man övertog dotterbolaget i och därmed tog det fulla ansvaret. Sedan kan man säga: Detta vill vi. Vi gjorde det och vi tyckte att det var bra. Eller också säger man: Vi vill inte göra detta, och så gör man det inte. Visst kan man ha olika uppfattningar om kolkraft och kärnkraft, men det är inte det debatten handlar om. Den handlar om att vi inte vet vad ägarna ville. Vi vet inte vad regeringen ville. Vi vet inte vad näringsministern ville. Än visste inte näringsministern vad som hände, än visste näringsministern det. Än gillade näringsministern det som hände, än ogillade hon det. Det är det som debatten handlar om just nu förtroendet för regeringen och för näringsministern. Som säger kommer väl aldrig den ursprungliga frågan att få något svar, nämligen om statsministerns eventuella förtroende eller misstroende för näringsministern. Det är nu en sista chans att ställa frågan: Fanns det några som helst problem med det som hände med företaget ? Det verkar på näringsministern som om det var fullständigt problemfritt. Det hände ingenting . Om det inte fanns några som helst problem med det som hände med företaget , varför tvingades vd:n att avgå? 16 (): ger bilden av att svensk energipolitik är så oerhört stabil. Är ni överens om det inom ? Har du en enig riksdagsgrupp bakom dig när det gäller de här frågorna? Bilden utåt är annorlunda . Jag vill erinra om sprickorna i muren och fasaden. Vi kan ställa köpet av Nuon i relation till eget uttalande: Jag kan inte tolerera att statligt ägda investerar i den smutsigaste energiproduktion vi känner till, även om den sker i andra länder. Hur hänger Nuonaffären ihop med det uttalandet? Är det uttalandet inte något värt? Ska vi glömma det? Ministern kanske skulle reda ut den frågan. Är Nuonaffären ekonomiskt försvarbar? Är det rimligt att hamna i en sådan situation med att man överväger att sälja elnätet för att klara ut de ekonomiska problem som är en av följdverkningarna? Är det rimligt? Sedan sitter statens representant med och godkänner denna inriktning. Sedan backar man när det blir lite för hett i den allmänna debatten. Debatten här handlar om följande: Sköter regeringen detta på ett bra sätt? Det enda som ni har att komma med är att skylla på . Det tycker jag är dåligt. När det gäller avtalet kring kärnkraften, olyckorna och skadeståndsansvar kan man på egen hemsida läsa följande: Det finns dessutom möjlighet att säga upp avtalet när som helst, och därmed stannar ansvaret i . Är det då inte bara att se till att det blir uppsagt, så att man blir fri när det gäller denna problematik och så att vi inte behöver diskutera denna fråga, i stället för att bara skylla på Socialdemokraterna? Det var under er period som detta gjordes klart. Sedan har ni haft en massa tid på er att reda ut vad som egentligen har hänt och bli informerade i efterhand. Men gör som det står på hemsida så att detta blir uppklarat. 17 (): Huvudfrågan i denna debatt är om statsministern har förtroende för sin näringsminister. Svaret på den frågan lär vi inte få eftersom statsministern inte vill komma hit utan i stället skickar sin näringsminister. Hon fick inte med en liten lapp där det står: Jag har förtroende för dig. Hur ska vi tolka det? Ska vi tolka det som att han inte har något förtroende för , eller på vilket sätt ska vi tolka det, ? har över huvud taget inte berört själva huvudfrågan i debatten. Det tycker jag är att lite grann missfirma interpellationsinstitutets roll. Vi som opposition har rätt att ställa frågor. Statsråden ska svara. Jag förstår att det ibland är obekvämt att svara, , och att det inte är så kul att svara på frågan om statsministern har förtroende för näringsministern efter det som hände . Jag vet att har haft många debatter om i kammaren. Det är inte det som det handlar om. Det handlar om att när striden och stormen var som värst och näringsministern var som mest ifrågasatt för sitt nonchalanta och okunniga sätt och sitt sätt att med halvsanningar försöka komma undan Vattenfalldiskussionen lämnade hon inte sitt svar här i kammaren. Hon väntade till januarifebruari, , med att lämna svaret. Det är väl ett uttryck för att kände sig minst sagt pressad och kände att argumentationen helt enkelt inte höll? Därför sköt hon argumentationen så långt framför sig som hon kunde. Men vi kommer att få leva med situationen att vi aldrig kommer att få svaret på frågan vad statsministern tyckte om sätt att hantera . Väljarna kanske kan ge ett svar på frågan . Då kanske och andra i fortsättningen kan få komma hit och ställa interpellationer till socialdemokratiska statsråd som kanske ger svar på frågorna. 18 (): Många av debattörerna har påpekat att diskussionen handlar om statsministerns förtroende för och inte om . Det är likväl egendomligt därför att frågan har sitt ursprung i . Från interpellanternas sida kanske inte från min sida har inläggen också kommit att baseras på . Därför är det ganska naturligt att man pratar om . När vi pratar om tror jag att det är viktigt att påpeka att vi inte pratar om ett politiskt parti eller om politiska relationer. Vi pratar om ett mycket stort företag som styrs av helt andra förutsättningar än politiken. I ekonomi råder avtal, ofta med långsiktig innebörd. Avtal ska hållas, och den som inte håller avtal riskerar att bli stämd inför en domstol. I politik gäller löften som kan brytas när som helst. Att då prata om kan man inte göra med mindre än att man faktiskt också ser till historien. Vad är det som har hänt i det förflutna, och på vilket sätt kommer det som har hänt tidigare att påverka dagens situation? Det går inte att komma undan detta. Mitt inlägg här handlar om att den gamla regeringen har en mycket stark ställning i fråga om detta och aktivt har bidragit till att vi har hamnat i den situation som vi är i. Jag ska egentligen inte kommentera själva frågan till , men jag kan inte låta bli. Har statsministern förtroende för ? Den frågan ska själv svara på. Det är klart att hon inte har någon lust att recensera sig själv. Det skulle inte jag heller vilja göra. 19 (): kåserade lite i talarstolen om att det är att missbruka interpellationsinstrumentet att statsministern inte regelbundet i deklarerar att han har förtroende för sin regering. Detta var den ungefärliga analysen. Är det i så fall inte snarare tvärtom? Behöver vi som kan statskunskap och landets konstitution verkligen i fråga om statsministern har förtroende för den regering som han leder? 20 Näringsminister (): Jag kunde inte själv ha sagt detta bättre än . Bara det faktum att jag är här det ogillas naturligtvis av oppositionen visar väl att statsministern ändå har förtroende för mig? Jag förstår att ni inte tycker det, men statsministern tycker det. Det är bra att vi får diskutera , men jag tror också att det är viktigt att vi håller huvudet kallt och ser vilket som vi äger . Det är inte ett nationellt bolag som bara verkar på den svenska marknaden, utan det är ett internationellt och globalt företag som inte minst den socialdemokratiska regeringen har skapat. Det är på den marknaden som man verkar. Då är det viktigt att man förtydligar det uppdraget. Det är också anledningen till att jag har dragit i gång det strategiarbete som vi nu är i slutet av. Detta strategiarbete tydliggjordes på stämman då vi talade om för ägarna vad de skulle göra. Ägarna var tydliga. Ledningen uppfattade detta, och styrelsen uppfattade detta. Det är bara socialdemokratiska riksdagsledamöter som inte har uppfattat detta. Men det kan jag inte göra någonting åt, för det tror jag inte har med förståndet utan med viljan att göra. Det är viktigt att säga att man inte kan önska sig allt möjligt av . Om man vill ha ett värdeskapande kan man inte som ni säga att ska subventionera och ha lägsta elpriser, att man ska vara bäst på att investera i det förnybara och dessutom öka avkastningen så att mer pengar kan tas ut från företaget. Detta går inte ihop. som är före detta finansminister, som jag hoppas kan räkna plus och minus, måste se att detta inte håller. Det är klart att vi ska styra på ett tydligt sätt. Jag kan konstatera att jag inte har fått något svar på varför ni inte gjorde någon analys av den kärnkraft som ni köpte i . Varför gjorde ni inte någon sådan analys? Det var först när man gjorde denna förändring i bolaget som det blev väldigt tydligt för er att detta ansvarsgenombrott fanns. måste förklara varför denna analys inte gjordes. Jag hoppas att han kommer till för att förklara detta. Jag tackar för det engagemang som man har för . Det är inte första gången och säkert inte den sista gången som vi får diskutera detta. Men jag tror att vi alla måste försöka anstränga oss för att se till att vår argumentering håller. Det hoppas jag att oppositionen också känner framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2009/10:174 om indelningen av i anmälningsområden 21 Näringsminister (): har frågat mig om det är mina avsikter att svenska myndigheter inklusive affärsverk ska verka för och intressen snarare än för svenska intressen. har också frågat hur jag ser på förhållandet att boende i ska subventionera elkostnaden för dem som bor i . Därtill har frågat mig hur jag ser på förhållandet att föregriper en prövning som pågår hos kommissionen. Frågan om en indelning av i flera så kallade anmälningsområden är en komplex och mångfacetterad fråga. För att ändå konkret svara på frågor vill jag framföra följande. Jag anser att svenska myndigheter inom sina respektive verksamhetsområden ska verka för och intressen. Själva idén med det nordiska och europeiska samarbetet är att det sammantaget blir till nytta för alla inblandade länder. Vi har till exempel gemensamma europeiska mål för klimat och förnybar energi i de så kallade 20-20-20-målen. Detta har vi ett gemensamt ansvar för att lösa. En fungerande marknad med korrekt prisbildning ger signaler till aktörerna när det gäller effektiv lokalisering av produktion och förbrukning av el. Prissignaler tydliggör var investeringar i nätet behövs och var störst samhällsekonomisk nytta kan uppnås. En uppdelning av i flera anmälningsområden bidrar på så sätt till bättre förutsättningar för handel med omvärlden. Detta är ett av motiven till att vi inom ramen för den färdplan som tagits fram inom det nordiska energisamarbetet för att påskynda en öppen och gränslös elmarknad angav att det nordiska elbörssamarbetsområdet ska delas in i ytterligare anmälningsområden. Andra viktiga delar i färdplanen är att stärka det nordiska perspektivet vad gäller nätinvesteringar samt att ytterligare harmonisera de nationella regelverken för balansansvariga företag och förbättra förutsättningarna för en gränslös handel och en gemensam slutkundsmarknad. Detta paket av åtgärder ligger i hög grad i intresse och är viktigt för svenska företag och elkonsumenter. Denna överenskommelse har regeringen redogjort för i propositionen om en sammanhållen klimat- och energipolitik. När det gäller frågan om föregriper en prövning som pågår hos kommissionen vill jag framhålla att Svenska kraftnäts erbjudande om frivilliga åtaganden hos , som bland annat innebär en indelning av i flera anmälningsområden, måste ses i sitt sammanhang. Kommissionen har under förhandlingens gång varit mycket tydlig om att begränsning av exportkapacitet inte är en acceptabel metod för hantering av interna flaskhalsar i det svenska stamnätet. har bedömt att risken för en fortsatt process med överträdelseärendet hos kommissionen och en fällning i , och därmed svåra konsekvenser för svenska elkonsumenter, har varit alltför överhängande för att inte nyttja möjligheten till ett så kallat frivilligt åtagande. Sammantaget har bedömt att en indelning av i flera anmälningsområden är enda vägen framåt. Alternativet till en indelning av i flera anmälningsområden skulle innebära stora merkostnader för svenska el- och nätkunder. Vi inväntar nu kommissionens beslut om när anmälningsområden ska införas. 22 (): Jag får börja med att tacka för det svar jag fått. Tyvärr får jag väl också säga att jag inte är riktigt nöjd med det. Jag tror att näringsministern hör att jag kommer från den del av landet som kanske inte drog det längsta strået i just det här ärendet. De frågor som jag adresserat tycker jag i allt väsentligt kvarstår obesvarade. Låt mig därför försöka formulera dem lite mer exakt. Det första problemet är följande: Varför ska svenska myndigheter agera i EU:s och intresse? Av vilket skäl ska man göra det? Står det i grundlagen att det är myndigheternas uppdrag att göra på det viset? Jag tror faktiskt inte det, utan jag tror att här finns en föreställning om att svensk och statlig verksamhet ska ske i svenskt intresse. Om det nu är så att en förändring inträffat på den här punkten och svenska myndigheter inte längre ska agera i intresse utan ska agera i EU:s intresse vore det, tror jag, väldigt bra om det gjordes ett tillägg till den svenska grundlagen så att detta blir fullständigt uppenbart för hela svenska folket. En bifråga är då om svenska myndigheter ska agera i EU:s och intresse och om detta ska gälla för alltid. Nej, säger näringsministern, det ska vara till nytta för alla inblandade länder. Men om det är till nytta för alla inblandade länder är det till nytta även för , och då kan man säga att detta ligger i intresse. Men det här med anmälningsområdena är inte till nytta för , i varje fall definitivt inte till nytta för hela . skriver självt i det underlag som lämnats in till regeringen att en indelning av landet i anmälningsområden eller prisområden prisområden vore en bättre benämning kommer att innebära att elkonsumenterna i får räkna med höjda elpriser, det vill säga till nytta för alla inblandade länder. Nej, så är det inte därför att det finns grupper och områden i som inte alls har någon nytta av detta utan som tvärtom bara får bära kostnaden för det. kan jag inte riktigt begripa varför just ska bära kostnaden för en indelning i prisområden därför att har klagat hos EU. Att har hamnat i den här situationen beror till mycket stor del på att tidigare klagat. Den gången klagade man på som den förra regeringen tvingades stänga. Det är alltså detta som försatt i nuvarande situation. En annan aspekt som förs fram både hos näringsministern och hos är följande: Om vi bara finge dela in i prisområden skulle det betyda att vi tillät marknaden att på ett mer framträdande sätt få avgöra hur elmarknaden elkonsumtionen och elproduktionen ska se ut. Det är jättebra att man låter marknaden råda. Kruxet är bara att det väl är få marknader som är så reglerade som just elmarknaden. I åtminstone två avseenden är elmarknaden hårdreglerad. För det första gäller det utbudet. Vem som helst kan inte hur som helst öka produktionen av el, utan det krävs en förskräcklig massa tillstånd med klara politiska förtecken innan detta kan uppnås.