prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — De argumenten har ju fallit med ett gigantiskt brak. Det vet vi alla. klubbade vi igenom en ny komplett lärarutbildning med tydlig fokus på ökad kompetens, med ett prövoår med handledare efter avklarad utbildning. Vi vet nu också alla att det kommer en lärarlegitimation som är utfärdad när man anses vara lämplig. Även om det nu inte är logiskt blir det i alla fall konsekvent när oppositionen i dagens betänkande avstyrker något som de egentligen själva vill ha med orden vi delar till övervägande del regeringens bedömningar i förslaget som i stora delar utgår från utkastet till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag samt det arbete man gemensamt har utfört. Sedan fortsätter man: Vi föreslår därför att avvisar propositionen. Är det någon mer än jag som blir lite fundersam? Uppenbarligen kom man alltså inte själv längre än till ett utkast till en lagrådsremiss med förslag om en ny skollag. Sedan tog det stopp i den arbetsgruppen. Men, snälla ni, nu har ni ju världens chans att rösta på det ni i själva verket ville genomföra. Vi ger er den chansen här . Om ni menar allvar med att ni vill att ska kunna vara en kunskapsnation och kunna ta matchen med de övriga länderna skulle ni rösta för detta förslag, men om det inte är det ni vill förstår jag ert agerande. Skollagen innehåller en mängd förtydliganden, förenklingar och fokusering. För att inte uppta resten av dagen i den här kammaren kan jag instämma med mina föregående allianskolleger i mycket av de detaljer de har gått in på. Jag kommer därför bara att ta upp det som jag tycker är den fundamentala inriktningen i hela skollagen. Det är den vägen vi inom Alliansen gemensamt och jag som liberal vill att Utbildningssverige ska ta. Den röda tråden i den nya skollagen är att skapa en skola med högre kunskapsambitioner och bättre studiero för alla elever, en skola med en tydlig koppling till . Det är barnets rätt vi ser till. Det är barnet som ska ha rätt till en god utbildning. Det är också en inkluderande skola som ser till allas behov. Alla barn och elever ska få möjlighet att utvecklas så långt som det är möjligt utifrån egna förutsättningar. Det gäller de som har lite svårare att nå hela vägen fram. De får lagstadgad rätt. Det gäller också dem som har det lite för enkelt, som skulle vilja kunna ta sig fram lite snabbare. Dem värnar vi också i den nya skollagen. Det låter ju vackert, muttrar säkert någon på vänsterflanken . Låt mig då bara ta upp några av de grundläggande frågorna. Först och främst utgår skollagen som sagt från att vi alla är unika som individer. Men jag tror inte att jag är något unikum i det faktum att jag presterar som allra bäst när jag har lite press på mig. När jag har press och när jag har ro, det är då jag fokuserar. Det är då jag gör mitt arbete som bäst. Jag måste faktiskt säga att jag ser samma beteendemönster hos mina tre söner. Samma sak där, lite press och studiero och de kan fokusera. När vänsteroppositionen anklagar skolpolitik är det ofta för att man vill låta påskina att den skulle vara hård, inriktad på krav i form av prov och straff i form av betyg. Att lärarna ska få tydliga regler för vad man får eller inte får göra i klassrummet anses också vara inhumant i en socialistisk skola. Då måste man ju ha missat hela resonemanget. Kunniga, engagerade och trygga lärare har en väldigt mycket större potential att skapa intresse och studiero i en klass. Det är därför den nya lärarutbildningen är så fundamental i hela omläggningen av utbildningspolitiken. Men i de fall inte ens detta räcker till måste ju lärarna ha trygghet och veta att man får lov att ta den där mobiltelefonen om den anses störande. Man får faktiskt lyfta ut en elev från klassrummet, vänligt men bestämt, under resten av lektionstiden om det inte fungerar. Man får till och med lov att stänga en hel skola om det skulle vara så att man måste säkra miljön för de andra. Prov och betyg behövs för att ge det där lilla extra som gör att man tar saker på större allvar och fokuserar, men också för att lärarna snabbt ska kunna se att här behöver extra åtgärder sättas in. Jag är helt övertygad om att med duktiga lärare blir prov en lagom utmaning och betyg ett stöd i fortsatta studier. Jag tror att alla föräldrar faktiskt delar den insikten. Det är också föräldrarna som har ansvaret för sina barn. Det är på dem vi lägger fostran och uppfostran. Lärarna har sin roll som pedagoger. De ska förmedla kunskap och uppmuntra nyfikenhet och kreativitet. Men det behövs också andra funktioner i skolan om eleverna ska kunna utvecklas optimalt. Därför är det så skönt att vi i denna skollag nu befäster att det ska finnas tillgång till utbildade läkare, sköterskor, kuratorer, psykologer och specialpedagoger för att stötta eleverna, men också för att frigöra lärare till att göra det de en gång faktiskt utbildade sig för, att vara lärare. Mot detta opponerar sig oppositionen med invändningen att det inte står att just elevhälsan ska vara kostnadsfri. Då har man helt plötsligt glömt bort att all utbildning i ska vara kostnadsfri. Den allmänna skolplikten är kostnadsfri i . Eftersom Alliansen nu skriver in kravet på skolhälsa i skollagen omfattas alltså den också av denna paragraf. Reglerna för kommunala skolor och friskolor ska vara gemensamma. Om det är vi överens. Friskolorna är ett viktigt inslag i vårt utbildningssystem. De skapar valfrihet för elever, för föräldrar och för lärare. De skapar pedagogisk utveckling som också spiller över på andra skolor, på andra huvudmän. Tvärtemot vad man får höra från socialdemokrater och vänsterpartister miljöpartisterna har ju tidigare i alla fall som bekant varit på vår linje i denna fråga kan friskolorna verka mot segregation i samhället. Det är nämligen inte friskolorna som skapar segregationen. Det är det faktum att vi bor så segregerat som bygger murar mellan folk. Därför blir det mycket märkligt när man i sin reservation säger att närhetsprincipen ska gälla och att skollagen tydligt ska ange att elever som huvudregel ska få placering nära sin bostad. Är det bara jag som får en konstig planekonomisk rysning när jag hör detta? Man ska få en placering nära sin bostad. Det är ju detta som är problemet. Det är när människor inte ges möjlighet att ta sig ut ur sina invanda mönster som vi får segregation. Här behöver definitivt mer göras, men skjut inte på friskolorna för detta. Jag försökte faktiskt att anmäla lite längre talartid. Det är ett gigantiskt reformarbete vi debatterar, men jag ska försöka avrunda. Med den nya skollagen och de övriga reformer som genomförs lämnar Alliansen tydliga besked om hur vi vill fortsätta att utveckla svensk skola. Det väcker lite frågor. Jag vet att de har dykt upp innan också, men jag är också nyfiken av naturen. Hur ser oppositionen egentligen på den nya lärarutbildningen, med lärarlegitimation som Socialdemokraterna tidigare efterlyste? Ska elever som vill koncentrera sig på mer praktiska yrkesämnen på gymnasiet få lov att göra det, eller ska de vara tvingade att läsa andra ämnen som de inte är intresserade av? Ska betygen komma i årskurs 6, 7, 8, 9 eller ska de helt enkelt rensas ut? Ska det vara tillåtet att flytta elever som skrämmer, som stör och som förstör, eller vill ni fortsätta med att helt enkelt stänga hela skolor och kollektivt bestraffa hela elevkåren? Med de frågorna hängande i denna sal, fru talman, yrkar jag bifall till samtliga förslag i detta viktiga betänkande och avslag på motionerna, om det inte har framgått tidigare. I detta anförande instämde och (båda m). 68 () replik: pratade om barnens rätt och om valfrihet för lärare, elever och föräldrar. Då funderar jag lite på hur man ser på de fristående skolorna, för det pratade också väldigt mycket om. Vad gäller konfessionella skolor gör man en skillnad i den nya skollagen. Man säger att i kommunala skolor ska utbildningen vara konfessionsfri medan det i fristående skolor enbart är undervisningen som ska vara konfessionsfri. Det som jag funderar på är var barnens rätt kommer in i det här. Har barnen rätt att fritt forma sin egen uppfattning och inte efter den tro som skolan eller föräldrarna kanske vill att man ska ha? Hur är det med de vinstdrivande skolorna där framför allt rätten till vinst går före elevernas rätt till en bra utbildning? Vi vet att kvaliteten får stryka på foten genom att man har en hög andel obehöriga lärare, man har inte anpassade lokaler och så vidare. På vilket sätt försvarar man barnens rätt i det? Varför glömmer bort den stora debatt vi har när det gäller vinstdrivande skolor? Hur ska man reglera dem? Det framgår inte med en rad. Den nya skollagen ger generösare regler för de fristående skolorna. 69 () replik: Vad gäller de konfessionella skolorna vet precis likaväl som jag att undervisningen ska ske icke-konfessionellt. Det är samma regler som gäller för vilket huvudmannaskap som helst. Vi säger också att Skolinspektionen numera inte en tandlös organisation utan beväpnad med de medel som behövs och med rättigheten att ställa exakt vilka frågor som helst när som helst är den kontrollfunktion vi väljer att ha. Vi anser att det borde finnas rätt att starta konfessionella skolor om man så vill, men de ska följa den läroplan som vi har upprättat här och de ska också följa reglerna. Det har vi satt Skolinspektionen till att kontrollera. Friskolorna ses som grunden till allt ont, speciellt om det finns någon typ av ekonomisk . Men som förälder väljer du den skola där du anser att ditt barn kommer att utvecklas optimalt. Vilken förälder skulle välja en skola som enbart har ekonomiska motiv, som reservation brukar mynna ut i? Vilken förälder som gör ett aktivt skolval skulle välja en skola som inte levererar det man vill ha, som inte levererar engagerade lärare, som inte levererar den utbildning man vill ha för sitt barn? Vi säger också och det verkar ha gått över huvudet på att friskolor ska likställas med de kommunala skolorna. Det är samma spelregler som kommer att gälla i så hög utsträckning som det någonsin går, oavsett huvudman i det svenska skolsystemet. Det tycker jag är bra. Då kan jag som förälder välja utifrån kvalitet på ett enkelt sätt. 70 () replik: Jo, jag har hört att samma spelregler ska gälla för alla. Jag har också hört minister och andra folkpartister som innan valet sade att man skulle förbjuda de konfessionella skolorna. Det har vi inte sett något av. Det vi ser är en differentiering i lagstiftningen. Det står uttryckligen att vid de kommunala skolorna ska utbildningen vara konfessionsfri, men för fristående skolor gäller att undervisningen ska vara konfessionsfri. Det är en skillnad. Varför ska man göra den skillnaden? av skolpengen som går till Baggiums skolor ska gå, utan undantag, till huvudkontoret i och till aktieutdelning. Tycker ni, och resten av högerregeringen, att det är acceptabelt att skattemedel, som är ämnade för eleverna och skolan, ska användas till aktieutdelning? Är det så vi ska använda våra skattemedel? Jag trodde i min enfald att vi ska garantera att skolpengen ska användas för eleven och skolan och ingenting annat. Men för och regeringen har det varit viktigare att försvara rätten till vinst framför rätten till en bra utbildning. Apropå segregationen vi har sett i skolan får vi ofta höra att det har kommit invandrarbarn till innerstadsskolorna. Men segregationen är ett vidare begrepp än så. Även i tas bostadssegregation upp, men man säger att kamrateffekterna har försvunnit. Det har blivit mer homogena grupper därför att de kommer från liknande bakgrunder. Det kan människor från andra länder också ha, även om de inte har bott i . Det är den segregationen vi ser i skolan, och det är den segregationen som den här regeringen har valt att se förbi. 71 () replik: Jag blir inte så förvånad när en vänsterpartist och en liberal inte är samsynta när det gäller valfrihet. Vi talar om kvalitet och valfrihet i skolsystemet så att alla får hitta den plats de behöver för att utvecklas optimalt. Då säger att det ska vara ett system som fungerar, oavsett individerna. Man kan också vända på frågan och undra vad det är som gör att friskolorna faktiskt kan leverera en högkvalitativ utbildning billigare än den kommunala skolan. Kanske vi kan lära från den typen av verksamhet för att höja kvaliteten i de svenska skolorna med de pengar som redan finns i systemet? är ett av de länder där den minsta andelen av våra skolpengar går till ren och skär kunskapsförmedling. Det finns stora kringkostnader runt kunskapsförmedlingen. Tänk om ni kunde lära er från friskolorna att förmedla utbildning och kunskap på ett billigare sätt. Det gör de uppenbarligen, annars skulle de inte kunna ta ut några vinster. Det är så det fungerar. Föräldrar skulle inte lämna sina barn till dessa skolor om de inte visste att de skulle få kvalitet. Om skolorna råkar göra detta till en billigare peng, varför kan vi inte lära oss av det så att vi kan få in mer pengar i statskassan? Men nej, standardlösningen från är som vanligt att klippa bort, förbjuda och se till att systemet fungerar som det gör. Ni är systembevarare. Ni har alltid varit det, och ni kommer alltid att vara det. Liberaler ser andra möjligheter. 72 (): Vi har tagit del av en debatt där två alternativ tydligt står mot varandra. Det är oerhört tydligt. För varenda tv-tittare jag hoppas att många tittar hemma vid apparaterna och kommer att följa debatten på webben måste det tydligt framstå att här finns en enad allians. Vi är fyra allianspartier. Vi talar med samma tunga, och vi har samma grundvärderingar och grundsyn. Vi sätter eleven i centrum, och vi sätter föräldrarna i centrum. Vi lägger fram ett förslag till en skollag där den enskilda eleven står i centrum, där föräldrar och valfriheten är viktiga. Mot detta står en enormt splittrad opposition. Den sista repliken från gjorde det ännu mer tydligt. Jag ska inte på något sätt säga vad man ska göra på vänstersidan, men om man hade tänkt igenom detta ordentligt skulle man nog i det här läget ha valt att avstå den sista repliken från . blev splittringen fullständigt total. Jag vill ändå ge mig i kast med att kort påminna om historien. Min kollega gjorde det mycket bra, men jag vill ändå säga något i det sista anförandet från Alliansen innan utbildningsministern tar vid efter voteringen. En skollagskommitté tillsattes för 1999 av den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Den dåvarande skollagen hade varit i bruk . Mycket hade hänt inom skolväsendet . Vi hade fått kommunaliseringen, införandet av friskolesystemet hade ägt rum, barnomsorgen hade överförts från till , integrationen mellan förskoleklass, skola och fritidshem var igångsatt. Då hade det skett ett lappande och lagande för att kunna åstadkomma reformerna. Man var redan då framme vid vägs ände. Så var utredningen klar . Många av oss förväntade en proposition från den dåvarande socialdemokratiska skolministern , men någon sådan presenterades inte. Vi fick höra i korridorerna att det var svårt att komma överens på vänstersidan. Det framstod som att steg åt sidan. ville då sätta sin övertygelse i centrum. Man valde sin övertygelse, och man valde sina politiska och ideologiska idéer och gick ihop med nuvarande Alliansen i ett antal frågor. Därmed kunde vänstersidan inte lägga fram ett förslag till gemensam lagstiftning. Man går mot det röda hållet, och man håller på att överge sina grundideal i skolfrågorna. Jag är oerhört besviken på . Jag har under den här mandatperioden lyssnat till . Han har tydligt gått rakt åt sidan åt vänsterblocket. Han säger fina ord om valfrihet, friskolor och olika pedagogiska inriktningar, men när det kommer till den faktiska politiken är han på vänstersidan. ska förbjuda fristående skolor. Ska konfessionella friskolor få finnas kvar? Får du med dig och i den delen? Du berättade i en debatt för mig tidigare att du ville ha kvar dem, för du hade insett att om de mänskliga rättigheterna slår fast föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn sådan utbildning och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Det hade du också läst, , och kommit fram till att det inte går att förbjuda konfessionella friskolor. Min fråga, fru talman, till vänstersidan blir: Ska de förbjudas om olyckan är framme och ni får väljarnas förtroende? Den nya skollagen är regeringens största lagstiftningsarbete , med över 700 lagparagrafer som omfattar allt från dagbarnvårdare till gymnasieskola och vuxenutbildning. Det är nu oerhört angeläget att skollagen får komma på plats, så att vårt skolsystem får en mer överskådlig lag, anpassad till den här alliansregeringens reformer och även tidigare reformer, så att de kan få sättas i sjön med en lagstiftning i ryggen. Det gör vardagen betydligt lättare för elever, lärare och rektorer. Förskola, förskoleklass och skola det ska förberedas för ett liv som vuxen. Uppgiften är att ge alla barn kunskap och värderingar för ett gott liv. är skolan en viktig del för eleverna här och . Eleverna har rätt till trygghet och arbetsro, rätt att nå de kunskaper man har möjlighet till och rätt att nå toppen av sin egen förmåga. Man har rätt till ett värdegrundsarbete i skolan, som också i den här skollagen ligger fast förankrat och som följs upp i läroplanerna. Skolan ska i ord och praktisk handling förmedla grundläggande värden som utgör basen för vårt samhälle och för relationen mellan människor. Det handlar om människors lika värde, om omsorgen om de svaga och utsatta, om individers frihet men också om integritet. Det här är grundläggande värden. De ligger fast i vår skollag och följs upp i läroplanerna. Redan när bildades var friskolefrågan väldigt viktig för oss. Den var så viktig att frågan om rätten att välja skola var i fokus på vår rikskongress och våra kommunalkongresser. Vi skulle ha bra kommunala skolor, men vi skulle också ha friskolor med olika utförare. vet vi att friskolor har kommit för att stanna. Hur blir det med friskolorna på vänstersidan? Hur går det för med att återigen lyfta fram sina tidigare ideal om att det är viktigt med friskolor? Hur går det tillsammans med , och ? Efter att ha lyssnat ser jag mycket dystert på den framtiden. Må det icke ske, fru talman, vilket jag bävar för, att vi får en ny regering i ! Må alliansregeringen få fortsätta de reformer som vi nu genomför steg för steg! Vi får en skollag som stärker enskilda elevers rätt till ökad kunskap. Vi får en skollag som stärker svaga elevers rätt till kunskap och rätt att överklaga om inte en handlingsplan läggs fram. Vi får en skollag med stärkt elevhälsa. Rätten till bibliotek stärks, liksom rätten till utbildade lärare. Punkt för punkt skulle jag kunna räkna upp exempel på att den skollag som vi sätter i sjön stärker elevernas rättigheter. Det här har alliansregeringen klarat ut, men den tidigare socialdemokratiska regeringen lyckades inte klara ut det. Efter dagens debatt ser jag inte tillstymmelsen till möjlighet att Socialdemokraterna och vänstersidan skulle kunna komma fram med ett sådant förslag. Jag vill fråga vänstersidan: Kommer skollagen att rivas upp? Vi hörde från Socialdemokraterna säga: Det här är viktigt; det bygger på den lagrådsremiss som lade fram. i dagens förslag ligger utifrån den lagrådsremissen. Hon sade också: Därför ska vi självklart inte ändra de delarna. Var det en förhandling här på första bänken just ? Vad sade om att hon lovat det under debatten? Är det utlovat? Frågorna är många. Hur går det med betygen? Frågorna är ställda av mina allianskolleger. Inget enigt svar har kommit. Det har varit spridda svar. Man har undvikit att svara. Man har valt att ta upp andra frågor. Jo, man har inga gemensamma förslag. Man sitter tomhänt i kammare, . När det inte ens är kvar till valet, fru talman, sitter hela oppositionen tomhänt och har inte ett enda gemensamt svar på någon av de frågor som mina allianskamrater har ställt . Jag är väldigt glad att tillsammans med våra allianskamrater lägger fram ett förslag till en skollag som innehåller allt vad dagens skola och framtidens elever behöver. Jag vill tacka mina allianskamrater för ett väldigt gott samarbete i utbildningsutskottet. Jag vill tacka för att vi gjort bra förhandlingar och tackar också för att vi har kommit fram till dagens stund, då vi får debattera och snart fatta beslut om en skollag. Tack för gott samarbete! Vi kan gemensamt konstatera att oppositionen inga svar har. Man står tomhänt. (Applåder) I detta anförande instämde () samt och (båda m). (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärende som slutdebatterats NU25 Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning Punkt 1 (Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 145 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 24 fp, 19 kd För res. : 111 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 5 c, 4 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp, 1 - Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU21 Ersättning vid expropriation 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 144 för res. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 24 c, 24 fp, 19 kd, 1 - För res. : 110 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 12 m, 5 c, 4 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp JuU27 Mark- och miljödomstolar Punkt 1 (Lag om mark- och miljödomstolar) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 263 för utskottet 35 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 84 m, 24 c, 24 fp, 19 kd, 1 - För res. 1: 1 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 12 m, 5 c, 4 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkterna 25 Kammaren biföll utskottets förslag. CU19 Obehöriga transaktioner med betalningsinstrument Kammaren biföll utskottets förslag. CU25 En enklare plan- och bygglag 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 146 för res. 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 24 c, 24 fp, 19 kd, 1 - För res. : 112 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 12 m, 5 c, 4 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp CU26 styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 146 för res. 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 24 c, 24 fp, 19 kd, 1 - För res. : 112 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 12 m, 5 c, 4 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Redogörelsen lades till handlingarna. CU28 En frivillig revision Kammaren biföll utskottets förslag. SkU48 Vissa fastighets- och stämpelskattefrågor Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § (forts. från 12 §) Ny skollag (forts. UbU21) 73 () replik: I sitt anförande före voteringen var inne på detta med konfessionella skolor och var står i den frågan. Om jag och fick bestämma hade vi inte haft några religiösa skolor över huvud taget. Vi inser dock dels att vi har undertecknat , och det gör det svårt att avskaffa dem, dels att ett avskaffande kanske inte skulle ändra så mycket i verkligheten. Vi vet att det finns fristående skolor som går under benämningen allmänna men som i högsta grad är religiösa. Laboraskolan är ett sådant exempel. Den drivs av Plymouthbröderna, men den är som sagt en allmän skola. Vi tycker att det viktigaste är att eleverna ska ha rätt att forma sina egna ståndpunkter under utbildningen. Skolan ska inte tvinga på dem ståndpunkter eller indoktrinera dem, och det ska faktiskt inte heller föräldrarna. Det är väldigt märkligt att man i den nya skollagen gör skillnad mellan kommunala och fristående skolor på den här punkten.