prot · GX09121 · 2010-05-19 00:00:00 — Det är något otroligt positivt som kommer att leda till en ökad mångfald inom Försvarsmakten och hemvärnet. Vi har också dragits med en mycket skev åldersstruktur i Försvarsmakten. Det har att göra med att man i värnpliktssystemet får in huvudsakligen unga män som efter gymnasiet är verksamma ett litet tag innan de försvinner ut i den civila världen. Det nya systemet öppnar stora möjligheter till att vi får en bredare åldersstruktur inom Försvarsmakten. Det är jätteviktigt av flera olika skäl. Vi får en mer mogen sammansättning på förbanden, vilket är viktigt inte minst för jämställdheten. Man får ned lite av de machotendenser som tenderar att dyka upp särskilt i väldigt homogena grupper med unga män. När vi nu öppnar upp för en bredare åldersstruktur, och man kan söka sig till militärtjänstgöringen eller vidare till kontraktsanställning även när man har kommit en bit i livet och har gjort annat emellan, är det väldigt positivt. Skevheten i verksamheten handlar även om det jag var inne på tidigare, att man utbildar mängder av människor som man sedan inte använder. De här förändringarna är tuffa att genomföra. Det ställer höga krav på Försvarsmakten, men jag vet att Försvarsmakten klarar av detta, och jag ser med förväntan fram emot hur den framtida Försvarsmakten och sammansättningen kommer att bli allt bättre. Även hemvärnet får i och med detta ökade möjligheter att genomföra förändringarna. Det är faktiskt en landsbygdsfråga, tro det eller ej. Här får hemvärnet möjligheter att rekrytera personal från hela . Även hemvärnsgrupper där det kanske är lite mer glesbefolkat får möjligheter att rekrytera från områden där det bor fler människor och får möjligheter att lösa sina uppgifter på ett mycket bättre sätt. Att man kan rekrytera från , vilket är en kvalificerad uppgift, stärker hemvärnets förmåga. Jag överskrider nu talartiden, och det har ju alla andra också gjort här . Eftersom jag är sista talare vill jag bara nämna något om oppositionens inlägg. Socialdemokraterna lade väldigt stark tonvikt vid den folkliga förankringen, som att den på något sätt skulle försvinna hux flux bara för att vi genomför en förändring som är anpassad efter den verklighet och den framtid som vi går till mötes. Folklig förankring handlar om att medborgare och människor som lever och verkar i har ett förtroende för den verksamhet som Försvarsmakten bedriver. Det har inget att göra med exakt hur många man tvingar ut i plikttjänstgöring. Det har inget med folklig förankring att göra, utan den folkliga förankringen bygger på ett förtroende för den verksamhet som Försvarsmakten bedriver. Och det förtroendet kommer man dessutom att stärka i och med att man får mer nytta av de motiverade soldater som frivilligt vänder sig till Försvarsmakten för att genomföra militärtjänstgöring. Att förordar plikt är ingen förvånad över. Det jag möjligen är mer förvånad över är att man får med sig de andra partierna på en tvångslagstiftning som vi inte ser något behov av. Vi har inte den hotbild mot och vår demokrati som berättigar den typ av integritetskränkning som en plikttjänstgöring faktiskt innebär. Det är hög tid att vi nu tar steget från denna. tycker egentligen som vi. Många före mig här har varit inne på hur man fullständigt inkonsekvent nu tänker rösta nej till frivillighet. Det kan jag bara beklaga. Det visar vad det är oppositionen i sitt samarbete levererar i slutändan. Det är ju inte de bra förslagen som går vinnande ut ur de kamperna direkt. Jag är i alla fall mycket glad och stolt. liberalerna har varit först med att aktivt kräva frivillighet. Jag har under många, aktivt debatterat, diskuterat och kämpat för frågan om att vi ska övergå till en frivillig militärtjänstgöring. Jag har också deltagit i vars rapporter ligger till grund för regeringens proposition. får vi en lagstiftning som är anpassad för dagens och morgondagens utmaningar. Detta är användbart, och det är insatsberett. Jag vill därmed yrka bifall till förslaget till beslut och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Gallring ur belastningsregistret av uppgifter om unga lagöverträdare Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU28 Gallring ur belastningsregistret av uppgifter om unga lagöverträdare (prop. 2009/10:191). 68 (): I dagens debatt behandlar kammaren ett betänkande utifrån en proposition, Gallring ur belastningsregistret av uppgifter om unga lagöverträdare. Jag vill gärna understryka att detta är ett mycket bra förslag och ett förslag som vi i Socialdemokraterna, lyft fram i tidigare debatter. Därför känns det nu bra att vi har förslaget på bord. Vi har från De rödgröna ett gemensamt särskilt yttrande, och jag ska återkomma till det . I propositionen föreslås ändrade regler om gallring av uppgifter om unga lagöverträdare i belastningsregistret. Enligt förslaget ska uppgifter i belastningsregistret om skyddstillsyn, villkorlig dom, ungdomsvård eller överlämnande till vård enligt lagen om missbrukare i vissa fall och ungdomstjänst bland annat gallras ur registret efter domen. Det här beslutet avser personer som var för brottet eller brotten. Nuvarande gallringsfrist är . Speciellt välkommet är det att vi nu kan se att böter och ungdomstjänst får samma tidsbegränsning i belastningsregistret, därför att både böter och ungdomstjänst är två vanliga påföljder för unga lagöverträdare. har vi i belastningsregistret för böter och för ungdomstjänst. När vi i fattade beslut om ungdomstjänst som en ny självständig påföljd var syftet att komma ifrån att den unge skulle dömas till böter, därför att bötesstraffet i sig saknar det rehabiliterande inslag som vi socialdemokrater anser är viktigt i påföljdssystemet för att motivera unga till ett laglydigt liv. Vi vet också att ungdomstjänsten till skillnad från böter berör och påverkar betydligt mer när man får jobba oavlönat ett antal timmar under handledning och också delta i ett påverkansprogram. Vad gäller ungdomstjänst måste samtycke ges från den unge, som också måste vara väl motiverad. När föräldrarna har haft råd att betala böter har det funnits en tendens att man tackat nej till ungdomstjänst. Jag är också väl medveten om att tiden i belastningsregistret är kortare för böter än för ungdomstjänst. Därför är dagens förslag så otroligt bra. Det gör att vi nu kan se att det blir lika i belastningsregistret och att vi sänker tiden till när det gäller ungdomstjänst. Det är bra, därför att vi vet att anteckningar i belastningsregistret får långtgående konsekvenser för unga som gjort sig skyldiga till brott. Det blir svårighet att få jobbet som söks, då vi vet att allt fler arbetsgivare begär utdrag ur belastningsregistret. Jag måste ändå ta upp en fråga som är absolut nödvändig när det gäller ungdomar som begår brott. Snabba och tydliga reaktioner och att sätta gränser när barn och ungdomar hamnar på glid och ger sig in på destruktiva vägar är ett av de största vuxenansvar som vi har. Det är gränser som kan ge trygghet och som kan reparera när det gått snett. Det är också otroligt viktigt att involvera vårdnadshavare och socialtjänst i ett mycket tidigt skede. Därför är det beklagligt utifrån de tidigare debatter vi har haft här där vi har behandlat om långa handläggningstider för unga som begår brott. Vi ser också att det finns en tendens att ungdomar i fler och fler kommuner får vänta innan ungdomstjänsten kan verkställas. Detta tillsammans med långa handläggningstider är inte acceptabelt. Det är förödande för en ung människa som begått brott, och det finns en stor risk för återfall. Det är också viktigt ur ett brottsofferperspektiv att vi har med oss detta: snabba handläggningstider, snabb reaktion. Vi socialdemokrater tycker att regeringen borde ha haft en mer uppföljande och pådrivande kraft när det gäller att se hur ungdomstjänst fungerar ute i våra kommuner. Men vi välkomnar att det nu pågår en utredning som ser över hela påföljdssystemet för ungdomar och att den kommer 2012, tror jag att det är. Jag har i alla fall förvissat mig om att ungdomstjänst i min hemkommun fungerar alldeles förträffligt. Man har gott om arbetsplatser och handledare. Man har få återfall bland de ungdomar som gör sin ungdomstjänst och inte heller några avhopp från ungdomstjänst. Avslutningsvis välkomnar vi i likhet med utskottsmajoriteten de förslag till förändringar som för övrigt går i den riktning som har förespråkats tidigare. I det särskilda yttrande vi har tillsammans med Vänstern och vill vi lyfta upp de tröskeleffekter som finns. Detta beslut påverkar bara dem som är upp till för brottet. De som är kommer fortfarande att finnas i belastningsregistret . Vi vill rent allmän framhålla att även ungdomar i ålderskategorin särbehandlas av rättsväsendet i en rad bestämmelser på grund av just ålder. Regeringen har inte tagit hänsyn till detta i det förslag som ligger på bord. Vår avsikt med det särskilda yttrandet är att noga och med tonvikt på de nämnda tröskeleffekterna bevaka just dessa effekter av de aktuella ändringarna. Det kan finnas anledning att återkomma till frågan om gallring ur belastningsregistret för lagöverträdare i åldern . 69 (): När ungdomar begår brott är det viktigt att samhället reagerar snabbt och tydligt. Det finns särskilda regler och tidsfrister som ska gälla för unga som begår brott. Det är bra, men vi vet att de inte följs fullt ut, vilket vi talat om tidigare. Processen ska gå snabbt, och blir det ett strafföreläggande ska straffet avtjänas . Det är bäst för den som har begått brottet och självklart också för brottsoffret. Det finns dock mycket mer att göra på detta område när det gäller rutiner och arbetssätt inom myndigheterna. Det är också viktigt att den unga som har avtjänat sitt straff kan gå vidare i livet. finns uppgifterna om brottet kvar i belastningsregistret i hela , som vi hört. En som är när brottet begås hinner alltså bli 26 innan uppgiften gallras bort ur registret. Det är inte rimligt. är en oändligt i en ung människas liv. Brottet kan ha begåtts i ungdomligt oförstånd, man har avtjänat sitt straff och därefter levt ett ordnat liv, men långt efteråt finns uppgifterna om vad som hänt kvar i registret för myndigheter och för andra som har rätt att begära ut dem. Risken är att detta leder till en uppgivenhet eftersom den unga inte kan lämna brottet och händelsen bakom sig. ändrade vi reglerna för gallring när det gällde uppgifter om åtalsunderlåtelse just för att konsekvenserna av en registrering i belastningsregistret blir onödigt långtgående för personer som är . Det var första steget. Det har dock funnits fler problem, och gallringsreglerna har också varit olika för olika påföljder. En anteckning om ungdomstjänst gallras först medan böter gallras efter fem. Den som haft råd att betala böter har alltså i praktiken haft möjlighet att köpa sig fri från i belastningsregistret eller rättare sagt om föräldrarna har haft möjligheten. har alliansregeringen beslutat sig för att ta ett andra steg för att ändra reglerna. Alla uppgifter i belastningsregistret om skyddstillsyn, om villkorlig dom, om ungdomsvård, om överlämnande till vård enligt lagen om vård av missbrukare, om ungdomstjänst och om någon förklarats fri från påföljd kommer att gallras efter halva tiden, det vill säga . Lagändringen träder i kraft och gäller alla personer som var när brottet eller brotten begicks. Det är bra att oppositionen ställer sig bakom detta i så stor omfattning att man inte ens har brytt sig om att motionera utan accepterar hela propositionen. Dock kom man på att man måste skriva något, och då gjorde man ett särskilt yttrande. Där säger man att man vill gå längre och höja åldersgränsen till . Det finns dock ingen reservation, utan det är mer en viljeyttring. Man kan kanske tycka att något kunde ha hänt tidigare om ni nu haft denna inställning så länge som ni påstår, för det fanns ju tid för det. Vi har tagit två viktiga steg. De ska givetvis följas upp för att se hur det fungerar och om det blir någon förbättring och om vi i så fall kan gå vidare. Det är så vi jobbar . Vi ser de nya gallringsreglerna som ännu ett led i arbetet med att komma till rätta med brott som begås av unga. Ju bättre möjligheterna är att gå vidare i livet, desto större är chansen att man lämnar brottsligheten bakom sig och att också brottsoffren därmed blir färre. Det är målsättningen i allt vårt arbete. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Skärpta straff för allvarliga våldsbrott m.m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU32 Skärpta straff för allvarliga våldsbrott m.m. (prop. 2009/10:147). 70 (): Herr talman och ärade riksdagsledamöter! Vi ska debattera skärpta straff. Det har varit en ganska lång resa, som påbörjades under förra mandatperioden genom det uppdrag vi gav till dåvarande riksåklagare . Det fortsatte med utredningen och lagförslaget om förändring av livstidsstraff, där vi också var eniga. har det kommit ytterligare en proposition, och den handlar om skärpta straff vid våldsbrott. Man måste givetvis först fundera på varför man över huvud taget ska ha straff. Vi vet att strängare straff inte leder till minskad brottslighet; det har gång på gång konstaterats. Det har också den utredare som har lagt fram detta förslag, nuvarande riksåklagare , konstaterat. Vi har som gått bytt principer. Vi har haft principen om individualprevention där vi trodde att människor skulle avhålla sig från brott om straffen skärptes. Det fungerar, men . Det visar länder som har mycket stränga straff. Man kan till exempel se det i där det inte begås färre mord i delstater med dödsstraff än i dem utan. Vi har också lämnat principen om allmänprevention bakom oss där vi trodde på att avskräcka allmänheten. Vi har i stället mer och mer övergått till principen om att straffen ska stå i proportion till samhällets värderingar. Enkelt uttryck har därför snatteri och trafikförseelser de lägsta straffen medan mord har de högsta. Den principen har varit gällande i även om vi har haft olika uppfattningar om var det ska finnas. Själva principen har vi dock varit ganska ense om. Det finns fortfarande enstaka ledamöter och debattörer som på allvar menar att brottsligheten minskar vid strängare straff, men all forskning visar som sagt motsatsen. Varför ska man göra denna förändring? Jo, av samma anledning som vi gjorde förändringar under förra mandatperioden, nämligen att samhället förändras. Då måste också lagstiftningen följa med. Brotten förändras och samhället förändras. Övergrepp i rättssak var ett område där vi ansåg att en skärpning behövdes eftersom läget var ett annat än när paragrafen kom. Vi har i ett historiskt perspektiv kunnat se hur egendomsbrottens konsekvenser har förändrats jämfört med våldsbrottens konsekvenser. var det en fullständig katastrof att råka ut för ett egendomsbrott. Det kunde innebära att barnen svalt ihjäl eller stor misär på annat sätt. är det inte på det sättet. Även om det är djupt upprörande och olyckligt att man råkar ut för till exempel ett inbrott kan det inte jämföras med ett våldsbrott. Det är därför naturligt att vi tog det initiativ som den borgerliga regeringen har fortsatt med när det gäller våldsbrott. Även om jag är i opposition vore det larvigt och patetiskt av mig att byta fot bara för att regeringen fortsatt detta arbete. Tankesättet är riktigt, och det är bra att vi har en samsyn vad gäller skärpta straff vid våldsbrott. När det gäller grov misshandel är vi många som har konstaterat att vi har en latitud som särskiljer sig från övriga brott. Att vi har ett huvudbrott och ett grovt brott ser vi i misshandel, bedrägeri och så vidare. Det är en rad olika brott. Det är naturligt. Men just när det gäller grov misshandel har vi en latitud som inte riktigt stämmer överens. Den är nämligen ett till . Det är mycket märkligt. Jag tror ingen av oss var med när det här bestämdes. Misshandel är ett gammalt brott, och det här är en gammal paragraf. Det är klart att det är märkligt att maximistraffet är lika långt för grov misshandel som för dråp, men så är det faktiskt . Det döms också till låga straff när det gäller misshandel. Det har särskild betydelse eftersom hälften av alla misshandelsbrott rör ungdomar. Då blir det naturligt att det kommer långt ned när det gäller fängelse. Det andra är, vilket jag har konstaterat , att de allra grövsta fallen ofta rubriceras just som försök till dråp. Det gör att när det döms till grov misshandel ligger det på den absolut lägsta nivån. Därför är det bra att vi nu får en nyansering av detta. Jag tycker också att det är ett intressant förslag att dela upp det hela i grov misshandel och synnerligen grov misshandel. Det är naturligt. Det får utvärderas framöver, men jag tycker att det här var det bästa för att på ett logiskt sätt förändra straffskalan. Ett alternativ hade kanske varit fyra till , det vill säga att höja minimistraffet. Men när man nu ändå måste göra den här förändringen tycker jag att det kan vara intressant att ta detta nya grepp med rubricering av ytterligare ett grovt brott. Därför tycker jag att det är djupt förvånande att man inte gör det också när det gäller våldtäkter. Det är för mig obegripligt. Det kan handla om fall där det blir en grov misshandel, och då kan det bli synnerligen grov misshandel. Men om det övergår i våldtäkt en synnerligen grov våldtäkt ser man inte lika allvarligt på det. Detta är ett beklagligt misstag. Om man gör på det här sättet när det gäller misshandel är konsekvensen självfallet att man gör det också när det gäller våldtäkt. Annars tycker jag som sagt att det här är bra förändringar. Vi vet inte, som det står i utredningen, om det leder till strängare straff. Men det leder till en nyansering; det vet vi säkert. Det är tillräckliga skäl för att jag ska stå bakom det och för att jag ska tycka att vi ska utvärdera det. Det kommer att avgöras var praxisgränsen ska gå mellan grov misshandel och synnerligen grov misshandel. Grov misshandel får kortare maximistraff. Det är logiskt, och det är naturligt. Men det får praxis avgöra. Flera remissinstanser har också sagt det. Jag tycker att det är bra att man tar större hänsyn till försvårande omständigheter och förmildrande omständigheter. Det finns en hel del kritik på området. Detta kan medföra stora förändringar bland annat när det gäller ungdomsbrott. Men låt oss se det innan vi dömer ut det. Jag tycker att de förändringar som har kommit är intressanta. Jag tycker också att man här har fortsatt med det arbete som vi påbörjade och som ytterligare ligger till grund för den utredning som nu leder om villkorligt fängelse. Så långt tycker jag att förslagen har varit bra. Jag säger inte detta för att jag tror att de kommer att minska brottsligheten utan för att de ligger i linje med hur samhällets utveckling och samhällets syn på detta har varit. Det handlar om konsekvenserna för våldsbrott. På så sätt är det naturligt. Jag delar uppfattning att detta inte i första hand är till för att minska brottsligheten. Det får vi ta till andra åtgärder för. Men jag beklagar, vilket framgår av mina yrkanden på reservation 6 och 8, att rubriceringen synnerligen grov våldtäkt inte kommer med. Vi kommer i dagens debatt säkert att få höra att vi har olika uppfattningar i , och Socialdemokraterna. Det har vi. Vi är tre olika partier. Vi är glada att detta kommer under den här mandatperioden. Det gör ju livet lite enklare för oss, på samma sätt som när det gällde buggningen. Vi kan konstatera att det finns olika uppfattningar. Det kommer det att finnas även om vi skulle vinna valet, på samma sätt som det är bland de borgerliga partierna. Jag tycker dock att det är lite märkligt eftersom vi vet att det finns olika uppfattningar, och så ska det också vara. Men här låtsas man ibland ha en enighet som drabbar de mindre partierna, vilket vi har kunnat konstatera. Det blir nästan något slags politisk masochism när man framhäver att man är överens och det får så hårda konsekvenser i opinionen. Jag tror att det skulle vara ärligare att säga att ni också har olika uppfattningar. Det har vi ju kunnat konstatera. Det gäller akademisk utbildning, elmyndighet och så vidare. Vi har det, och ni har det. Så enkelt är det. Den som påstår motsatsen ska nog vara försiktig med att räcka ut tungan, för den kommer att vara väldigt svart. Vi står upp för att vi har olika uppfattningar. Det är därför vi är tre partier, och inte ett parti. Men vi kommer att lösa det på samma sätt som vi gjorde med andra frågor. Vi kommer att kompromissa, vilket inte är ett fult ord i politik utan ett ord som handlar om konstruktivt arbete tillsammans, där alla får ge och ta. Här har ni som sagt hjälpt och förenklat en av de svårare frågorna, och vi kan snart lägga den bakom oss. Men vi står upp för våra egna åsikter. Vi har respekt för varandras åsikter, och det kommer vi också att fortsätta att ha. Jag ser att jag har sufflörer här i kammaren. Jag har redan nämnt reservationerna 6 och 8, som vi yrkar på, och hoppas att det är uppfattat av talmannen. Vi är i huvudsak överens med regeringen i detta, och jag tycker att det är värdefullt att vi ibland kan ha ett arbete över blockgränserna. kommer det att diskuteras om man är på plats i kammaren eller inte. Jag har ett visst ansvar för en justitieutskottsgrupp från , och jag kommer därför att följa debatten även utanför kammaren. Jag säger detta ifall ni tror att jag därmed kommer att försvinna. Jag ser fram emot att höra debatten. Det är som sagt spännande ideologiska skillnader som finns. Det ska det också göra med sju partier. Jag tror som sagt att alla sju partier egentligen har ganska olika uppfattningar, och det ska bli spännande att höra om detta. 71 (): Vi ska debattera skärpta straff för allvarliga våldsbrott. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 7. Det är precis som Socialdemokraterna tog upp här; till och med den utredning som ligger till grund för detta ställer sig frågan om skärpta straff leder till mindre brottslighet. Det leder till viss eftertanke. Det är absolut klart från sida att man om man begår ett brott också ska sona det brottet. Det har vi inga skilda åsikter om. Det finns en hel del i detta förslag som stöder. Det finns också förslag som vi inte stöder. Regeringen vill i propositionen genomföra flera förslag om skärpta straff. Vi anser att flera av förslagen är problematiska och inte kommer att leda till minskad brottslighet. Det har pågått en utveckling i riktning mot hårdare straff för våldsbrott redan med befintlig lagstiftning. Våldsbrott har i stor utsträckning en koppling till sociala förhållanden. Regeringens politik förstärker klyftorna i samhället. Det har vi sett. Som sjuk och även som arbetslös jagas man. Allt fler barn och ungdomar växer upp i fattigdom och andra förhållanden som ökar risken för såväl enstaka brottsliga handlingar som ett liv med en utpräglad kriminell livsstil. står för en politik där vi satsar på välfärden och på trygghetsförsäkringar, vilket även är en tydligt brottsförebyggande politik. Det finns också en tydlig koppling mellan alkoholpolitik och våldsbrott. Det har vi fått undersökningar som bekräftar. Där kan man konstatera att regeringen, samverkansalliansen eller vad man ska kalla er för, för en alltmer liberal trend där tillgången till alkohol och riskerna för våldsbrott ökar. När det gäller rättsväsendets insatser förebyggs våldsbrott bättre genom att fler brott utreds och går till åtal än genom att straffen skärps. Bland andra kriminologiska institutionen vid ifrågasätter empirin i regeringens förslag. Vi beklagar att den kriminologiska forskningen som så ofta har ignorerats av regeringen. Vi anser att det är ekonomiskt oansvarigt att regeringen gör bedömningen att Kriminalvården ska hantera straffskärpningarna inom ramen för Kriminalvårdens anslag. Kriminalvårdens ekonomi har under hela mandatperioden försummats av regeringen.