prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — Beträffande konkurrenskomplettering skriver ni det är era egna ord att det viktigaste skälet till dagens beslut är att ge gymnasieeleverna en mycket tydlig signal om att arbetsinsatsen och studieresultaten har avgörande betydelse. Eleverna ska veta att ansträngningar i gymnasieskolan som ger goda kunskaper lönar sig väl inför fortsatta studier. Det håller vi helt med om. Det är den grund vi har, den som ni tog fram. Det genomför vi. Har ni ändrat uppfattning i den frågan? Det var en bra sak ni gjorde, nämligen att ni ville stärka möjligheterna för alla elever och inte slå undan benen för elever från studieovana hem. Det är något konstigt med socialdemokratin ingen yrkesskola, ingen lärlingsutbildning, inget yrkesvux. De vill hellre göra andra saker än att se till att eleverna blir bättre rustade för fortsatta studier och studier i yrkesämnen. Jag har svårt att se vart Socialdemokraterna är på väg i svensk utbildningspolitik, antagligen någonstans dit vi andra väljer att inte följa med. 54 (): lovade och de andra vänsterpartierna tydliga besked till väljarna före valet. lovade alla vänsterpartier besked . Det är varken eller före valet. har varken väljarna, eleverna eller lärarna fått besked om hur vänsterkartellens skolpolitik ser ut. Eleverna förtjänar bättre. De förtjänar ökad kunskap och ökad rättvisa i skolan, men i denna kammare finns bara en tydlig skolpolitik, nämligen Alliansens. Jag kunde stå här och berätta om allt det bra och nödvändiga som står i vår nya skollag, men det har gjort på ett alldeles utmärkt sätt. Därför ska jag ägna mig åt att dissekera oppositionens skolpolitik såsom den ser ut. Jag skulle vilja be er i oppositionen om lite mer besked. är det er sista chans att visa att ni tar ansvar, att ni bryr er om skolan och att ni har en tydlig vision. Hur ser ert förslag till ny skollag ut? Anser ni er vara överens? Det gick som bekant inte så bra förra gången ni skulle lägga fram en ny skollag. Ni har säkert långa och tuffa nattmanglingar bakom er för att komma överens om de reservationer ni har i dagens betänkande, men en majoritet av de totalt 58 reservationerna är inte gemensamma. Inte heller finns det något eget förslag till ny skollag. Ni yrkar avslag på skollagen trots att den är välbehövlig, trots att den är efterlängtad och trots att tydligen tycker att den till bygger på era förslag. Jag har dock inte sagt att jag tycker det. När jag tittar på de 23 reservationerna undrar jag om de är de stora frågor ni i oppositionen lämnar besked om. Visar de på riktlinjerna inför er gemensamma skolpolitik? Jag kan verkligen inte se det. Ni är fortfarande svaret skyldiga beträffande hur det blir med betyg, hur det blir med valfrihet och mångfald, hur det blir med kunskapsuppföljning, hur det blir med ordning och reda, hur det blir med skolornas frihet, hur det blir med läxorna med mera. Trots att ny forskning visar att avsaknad av betyg främst drabbar arbetarklassens barn saknas ett gemensamt besked i betygsfrågan. Var är din solidaritet, , med de elever som skulle tjäna på tidigare och bättre kunskapsuppföljning? Var är din solidaritet med de elever som genom ansträngning kan lyckas med en klassresa i klassrummet? När kommer du att ge besked om ert gemensamma förslag i betygsfrågan? Alliansen har sedan friskolereformens införande försvarat valfrihet och mångfald i skolan, ofta tillsammans med . Under den förra mandatperioden försökte Socialdemokraterna försämra friskolornas villkor, men från stod stark tillsammans med oss i Alliansen och försvarade friskolorna, och de rödas förslag föll. Men finns inte längre i utbildningsutskottet, och går tyvärr inte i hennes fotspår. Vad har ni tre vänsterpartier för gemensam politik när det gäller valfrihet och mångfald? Är det så illa att övergett det som så varmt försvarade? När jag för sedan lyssnade på utbildningsministern och då de debatterade i tv förklarade sig språkrör vara redo att försämra för friskolorna. För att upptäcka om elever inte når kunskapsmålen och därmed har rätt till stödundervisning har vi infört nationella prov redan i årskurs 3. Med fler kontrollstationer minskar risken för elever att gå osedda genom skolan. Socialdemokraterna har, precis som i fråga om betyg, faktiskt ändrat uppfattning och är , såvitt jag förstår, positiva till tidigare nationella prov. Om det finns någon uppgörelse om de nationella proven i årskurs 3 och om de blir kvar vet inte jag. Får vi ett svar kanske? presenterade lärarfacken på en undersökning som visade på lärarnas svåra situation. Fyra av tio lärare ägnade betydande lektionstid åt att skapa trygghet och studiero i klassrummen, tid som borde ha gått till undervisning. Sex av tio lärare visste inte vilka möjligheter lagstiftningen gav dem att hålla ordning. Därför införde vi tydligare befogenheter för lärarna att skapa ordning i klassrummet genom att till exempel beslagta störande föremål. Dessa regler finns nu med i skollagen. Jag ska berätta om en tragisk händelse som inträffade i en kommun i nordvästra . En pojke på mellanstadiet blev sexuellt trakasserad av två jämnåriga pojkar, och när skolledningen ingrep hade det gått alldeles för långt. Den stackars pojken tvingades gå till skolan och möta förövarna. Då hade vår nya skollag inte trätt i kraft, och då kunde inte skolledningen flytta de två mobbarna. säger att skolan inte ska ha möjlighet att tvinga dem som mobbar, förövarna. Vem är det som ska tvingas flytta, ? Är det offret eller den utsatta? Var är din solidaritet med offren? Kom nu inte och säg att detta bara är specialfall! Det är klart att det är ett specialfall, men det är ju för specialfallens skull vi har skapat denna regel i skollagen. Hur kan ni i säga nej till mobbningsoffrens självklara rätt? Vi undrar: Hur blir det med läxor? Kommer lärarna att ha möjlighet att dela ut läxor om det hemska skulle inträffa att ni vinner valet? Blir det Socialdemokraternas linje? Eller blir det linje? Vem är det som skulle tjäna på att skolan förbjuds att dela ut läxor? Jag skulle kunna fortsätta med många fler av skolfrågorna som ni inte har enats om, men jag nöjer mig med detta. Jag undrar slutligen: Om ni vinner valet, ska ni då riva upp skollagen i enlighet med er reservation nr 1, precis som ni har lovat att riva upp gymnasiereformen, avregleringen av och, som vill, börja köpa in apoteken igen och många andra reformer som vi har infört ? Får vi ett svar av er ? Eller har ni tänkt, om olyckan skulle vara framme, att först bilda regering och sedan börja diskutera skolpolitiken? Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda m). 55 () replik: Sin vana trogen har stått här i och bara raljerat. Hon har inte sagt någonting med innehåll över huvud taget. Hon pratar om en nyhetsrubrik kring en rapport, men det var väldigt oklart om hon hade läst rapporten. I så fall hade hon kunnat se alla de kansken som finns där och att man från forskarsidan säger att det inte går att dra några tydliga slutsatser av rapporten. Det är enda gången jag har hört tala om forskning på skolområdet över huvud taget. Man bryr sig inte om all annan forskning som finns på det här området och som talar ett något tydligare språk. För inte så länge sedan skrev och på om betyg och vilka andra uppföljningsinstrument som skulle ge betydligt bättre resultat och duga bättre som uppföljningsverktyg. Det är någonting som vi rödgröna är överens om: att strukturera upp och skärpa till hur skriftliga omdömen och utvecklingssamtal ska se ut för att det inte ska bli så olika som det är och beroende på vilken lärare man har. Det är inte acceptabelt. Det ska vara en likvärdig bedömning och en bra uppföljning. Vi har inte haft någon nattmangling under vårt arbete, men det har ändå varit 1 400 sidor att gå igenom . Därför är resultatet som det är här . Men vi har många gemensamma ståndpunkter, och det är mer än det som man bara raljerar över. 56 () replik: Jag tackar för recensionen av mitt anförande. Jag är inte säker på att jag blir mest ledsen över att Dinamarca tycker att jag raljerar. Kanske någon annan tycker någonting annat. Dinamarcas slutsats att jag aldrig har nämnt forskning kan bero på att Dinamarca inte så ofta lyssnar på vad jag säger. Om det är någonting som jag betonar inom skolpolitiken är det just forskning. Hur är det med forskning på betygsområdet? Om man tittar runt om i världen finns det inte så mycket forskning. Då kan man fråga sig: Varför inte? Nej, i övriga världen är betyg en icke-fråga. Det är bara i , och möjligtvis i , som det finns en diskussion om betygs vara eller icke vara. I övriga världen är det fullständigt självklart att man har betyg, och därför forskar man inte på det viset. Allting är aldrig solklart i forskning, men den forskningsrapport som kom nu senast visar väldigt klart att de som led mest av frånvaron av betyg var pojkar ur arbetarklassen. Vi inom Alliansen unnar dem ett bättre skolresultat än vad de har . Jag skulle vilja passa på och fråga Dinamarca om bibliotek i förskolan. Ni vill att alla förskolor ska ha bibliotek, och jag undrar lite: Hur skulle de se ut? Hur skulle det finansieras? Som vanligt har ni mest resurser till allting. Och hur blir det med läxorna? Ska Dinamarca om hon får möjlighet förbjuda skolorna att dela ut läxor? 57 () replik: Jag tycker att det är oerhört viktigt att även politiken vilar på vetenskaplig grund och att vi tittar på det. Jag är glad över att forskar en hel del kring betyg och att man inte bara låter det vara och inte tittar på det, utan att man utvecklar och har andra uppföljningsverktyg som är bättre än vad betygen är. Betygen är bara ett urvalsinstrument och används därmed för att sortera, och de duger inte särskilt bra som ett informationsverktyg. Jag är väldigt glad över att vi i satsar på det. Jag skulle gärna vilja att vi i satsade ännu mer på utbildningsvetenskap. När det gäller frågan om bibliotek i förskolan är det för oss lika viktigt som det är i skolan att man har läsfrämjande åtgärder som betyder någonting. Det är oerhört viktigt med skolbibliotek i skolan, med utbildade skolbibliotekarier. Det tror vi är en bättre väg framåt för att se till att alla elever kan nå in i böckernas värld. När det gäller förskolan vill vi att man ska ha ett bokbestånd som kontinuerligt uppdateras. Man måste inte ha ett skolbibliotek eller huvudbiblioteket i stan, men det ska definitivt vara ett bokbestånd som kontinuerligt uppdateras. Det kan läsa närmare om i vår reservation. Det som är intressant att se är att den borgerliga regeringen nu förbjuder elever och även vuxna att gå vidare genom att man förbjuder dem att läsa upp betyg på komvux. Dessutom hamnar de i en sämre kvotgrupp. Man undrar faktiskt lite om regeringen inte vill att alla människor ska kunna gå vidare i sina liv, ha en andra chans och ta en annan väg. 58 () replik: Jag läser i reservation: anser att även förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lagen. Det finns väl ingen som kan tvivla på att Alliansen tycker att det är viktigt med böcker och bildning och mer pedagogik i förskolan. Det har vi pratat mycket om, och det har vi skrivit mycket om. Men att varje förskola skulle ha ett eget bibliotek tycker vi är att ta i. Jag har aldrig varit på en förskola som inte har haft tillräckligt med böcker. har jag inte varit på alla förskolor; det behöver säkert bli bättre någonstans, precis som det behöver bli bättre i många grundskoleklasser. Men, som sagt, ett eget bibliotek tycker vi inte att de behöver, men det ska naturligtvis vara ett bra bokbestånd. Det här med läxorna fick vi inget besked om. Vi har inte heller hört Dinamarca tala om ifall ni ska riva upp skollagen om ni vinner valet. Jag förstår faktiskt inte varför man inte kan säga ja till skollagen och reservera sig på de punkter som man tycker är fel. Jag förstår inte varför man skickar ut den här signalen, som ni gör, till hela skolvärlden: Vi röstar nej till skollagen. Vi vet vilket stort behov det är av en ny skollag, och vi vet vilken oro det väcker att ni tre oppositionspartier säger nej. 59 () replik: längtar tillbaka till den tid när hon samarbetade med . Längtar tillbaka till den tid när hon satt i opposition? Jag hade förväntat mig att allianspartierna i utbildningsutskottet skulle vara mer tillmötesgående gentemot . Jag kan bara konstatera att allianspartierna inte har haft den förmågan, inte i alla fall. Men de kanske längtar tillbaka till hur det var under förra mandatperioden. Jag hoppas att vi kan infria denna längtan efter valet. Sedan efterlyser det här med forskning om betyg. Ja, det är intressant. Från sida vill vi hemskt gärna utveckla betygsforskningen i . Vi tar också till oss den forskning som finns som tydligt säger att betyg är ett utmärkt urvalsinstrument. Det är därför vi säger ja till betyg i avslutningsklasserna i och gymnasiet. Och man måste utveckla informationen till eleverna. Men det är detta som är det intressanta när det gäller den här utredningen, när betygen infördes. Vad eleverna från arbetarklassen behöver är information. Vi från menar att man behöver mer information än vad betyg kan ge, inte mindre. Det behövs mer utförlig kunskapsrelaterad information, inte mindre. Den information som betygen ger är lite , för eleverna får aldrig riktigt veta vad de är duktiga på eller mindre duktiga på. bild av betygsmotstånd är nog en aning förlegad, men det är mycket som är förlegat, så det går kanske inte att ändra det. 60 () replik: inställning till betyg tycker jag är ganska dålig. Den är dock bättre än . Mer information till elever och föräldrar har vi i allra högsta grad bidragit till. Jag skulle vilja passa på att fråga om er gemensamma reservation nr 3, som jag inte förstår över huvud taget. Det står så här: Varje skola oavsett huvudman ska arbeta för en socialt och kulturellt blandad sammansättning av elever. Jo, det låter väl bra att den ska vara så. Det ställer vi nog alla upp på. Men hur ska det ske? Hur ska man i Tyska skolan eller i den judiska skolan kunna arbeta för denna sammansättning? Vem är det som ska välja? Är det skolan som ska välja elever? Vi tycker att eleverna ska välja skolan. Och hur rimmar detta med att ni har förslag om närhetsprincipen? Det skulle vara intressant att höra. 61 () replik: Jag vill fortsätta med betygsfrågan, som egentligen är den vi diskuterar. Jag får inga svar från . är gammal lärare och kan det här med betyg. Hur kan då gå med på en betygsskala som saknar kriterier för de två nya stegen? Det är en betygsskala som är så flummig att jag aldrig hade kunnat komma på den. Det är en betygsskala där man säger att skolorna själva ska hitta på och ta fram betygsstegen. Som elev vet du inte riktigt vad du ska uppnå. är en lärare som vill ha ordning och reda. Det här är ingen ordning och reda. Det är flum och trams, inget annat. Då undrar jag: Hur kan moderater gå med på detta? Jag förstår inte heller hur utbildningsministern kunde gå med på det. Men jag vill gärna veta av , som jag vet är en ordentlig lärare, hur hon tänker göra när hon får den här frågan av elever och lärare: Hur ska vi formulera våra betygskriterier enligt den nya betygsskalan? Det är en del av den nya skollagen. Det borde man ha ordning och reda på. Det är något som jag helt saknar i detta förslag. 62 () replik: Jag trodde att Pertoft skulle fråga hur skulle ordna det när hon kom tillbaka till skolan. Men så blev inte frågan. När det gäller frågan om att det saknas kriterier vill jag säga: Ja, det är ju så det är . Det är därför som en elev i som har MVG i ett betyg kanske har samma kunskap som en annan elev någon annanstans som har betyget Godkänd. Betygen är inte jämförbara över landet. Det ändrar vi på . Men expertisen säger: Om vi hade haft tydliga kriterier för varje betygssteg vi ska nämligen ha fler betygssteg hade det inte blivit lätt, och inte rätt, för lärarna att sätta betyg. Om de vet vad som måste uppnås för att man ska få ett A och vad som ska uppnås för att man ska få ett C har vi en tilltro till att rektorer och lärare kan förstå vad som ska uppnås för att man ska få ett B till exempel. Det tror vi, och vi är helt säkra på att det blir så. Men jag hade också önskat att skulle ha svarat på hur han såg på min faktaberättelse om den mobbade pojken i nordvästra . Tycker verkligen Pertoft att det är okej att en elev ska tvingas gå kvar på en skola under sådana omständigheter? Jag förstår att ni tycker det, eftersom ni säger nej till vårt förslag. Men hur kan ni göra det? Det är elakt att ställa frågan , fru talman, men jag har faktiskt ställt den tidigare. Jag bara upprepar den för att vara tydlig. 63 () replik: Jag tycker att det är anmärkningsvärt att de borgerliga ledamöterna inte tycker att arbetet med skollagen är viktigare. Det är ungefär som när vi antog en forskningspolitisk proposition här i kammaren. efter beslutet hade regeringen tillsatt en utredning för att utvärdera indikatorerna eftersom de kanske inte var så bra som man hade sagt här i kammaren. Vi nås av nya rapporter om slarv och hafs i skollagen. Hur ställer sig till det här med handikapporganisationernas kritik? Är de ute och cyklar, eller har de rätt i sak? På fråga om hur vi kommer att hantera detta är svaret att vi är för av det som finns i skollagen, och det kommer att bli förverkligat. Men vi kommer att göra någonting åt att resurser inte fördelas efter behov. Vi kommer att ta bort förbud mot att läsa upp betyg på komvux, och vi kommer också att slopa en barnomsorgspeng utan kvalitetskrav. Det är några sådana här vallöften som vi ger, och vi kommer att göra allt för att ta bort de återvändsgränder som byggs in i systemet. Jag skulle vilja passa på att fråga en sak. Det enda som jag har hört att ni lovar inför nästa mandatperiod via är att skolan inte behöver mer pengar. Hur kommer det att bli med detta? Jag vill också ta upp en av de frågor som oroar allra mest på skolorna, och det är vilket huvudmannaskap det ska vara. Det finns en klar konflikt mellan era fyra partier där ett parti som innehar ministerposten vill förstatliga skolan medan de andra tre, om jag har förstått det rätt, inte vill detta. Hur kommer det att bli med detta? Vore det inte dags att ge ett besked? 64 () replik: Till skillnad från kan jag lämna besked direkt som även utbildningsministern kan bekräfta. Det blir inget statligt huvudmannaskap om det går som vi vill och vi vinner valet. Jag skulle kunna rikta samma fråga till , för vad jag förstår finns det ett parti i ditt gäng som vill ha en statlig skola. Jag frånsäger inte på något sätt dess rätt att tycka att vi ska ha en statlig skola, men vi är överens om att vi inte är överens och att den frågan skjuts . Inte sant, herr minister? När det sedan gäller våra ledamöter och att ta allvarligt på detta kan jag försäkra att vi tar allvarligt både på skollagen och på skolpolitiken. När det gäller att satsa mer pengar på skolan svarar jag precis som och gör, nämligen att först och främst ska vi ha ordning och reda i statsfinanserna. Om vi har det kommer det att läggas mer pengar på välfärden, och däri ingår skolan. Innan det blir val kommer vi att veta om det finns ett utrymme, och då kommer det också fler utfästelser. Slutligen skulle jag vilja svara på detta om handikapporganisationerna. Jag är inte säker på att de har läst 4 §, och det har tydligen inte heller gjort, så jag ska läsa högt: I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. 65 () replik: Det var ett befriande svar, måste jag säga, om att skolan ska förbli . Då hoppas man på att utbildningsministern bekräftar detta sedan i sitt anförande, för då kan vi slippa den oron på skolorna. kanske kan vara lika frispråkig och svara på om det kommer att bli någonting med Frivux. Eller är den utredningen förpassad till papperskorgen för gott? Hur blir det med utredningen om omprövningen av betygen? Hur blir det med de specialutformade programmen på gymnasieskolan? Det tycker jag att det vore bra att få reda på. Jag tycker att det som sagt är anmärkningsvärt att man lägger fram en skollag så sent som man över huvud taget kan fast man sagt att det här var hur enkelt som helst att göra. Man har inte med någonting om legitimationsfrågan. Man har inte med andra frågor där man inte är överens. Det är självklart väldigt lätt att lägga fram en skollag då. Vi kommer att göra vissa omarbetningar, ja. Vi kommer att ta bort de återvändsgränder som ni inför, och det är väldigt viktigt för oss. Självklart ska det vara möjligt att läsa upp betyg på komvux, självklart ska vi ha en gymnasieskola som inte är tudelad, självklart ska det finnas fler platser inom högskola och den kommunala vuxenutbildningen och självklart ska vi satsa på ökad kvalitet. Det är sådana här saker som är jätteviktiga för att vi ska fortsätta att vara en framgångsrik utbildningsnation. Resultaten sjunker faktiskt , och det kanske vore dags att börja ta ansvar för det och inte bara skylla skolpolitik eller något liknande. Det är dags att ta ansvar för de som man har regerat. 66 () replik: Vi behöver inte gå så långt tillbaka som . Vi kan gå till de föregående tolv åren, och så kan vi prata om vem som borde ta ansvar för dem. Vi är fullt villiga att ta ansvar för vår politik och för vår mandatperiod, men att ändra på kunskapsnivån i den svenska skolan är som att ändra riktning på en stor oceanångare det tar tid. Först ska reformerna beslutas här, sedan ska de implementeras och sedan ska det bli resultat ute i klassrummen. Det mesta av det som vi har jobbat med är fortfarande inte genomfört, till exempel denna viktiga skollag som ni alla tre oppositionspartier står här och säger nej till. Det är faktiskt magstarkt, , att du står här och pratar om allting som du påstår att vi inte har lämnat besked om. Det som vi inte fick med i skollagen för att vi inte var överens var omprövning av betyg, flexibel skolstart och . Alla tre sakerna har vi lagt i utredningar där vi har lämnat direktiv om att det ska göras och att vi vill ha svar på hur. Om ni hade svarat på alla de frågor som ni inte är överens om skulle ni kanske kunna ställa de här frågorna till oss. Vi har rett ut de flesta av våra problem, och de här tre kommer att bli färdiga. Legitimationen har du säkert läst att vi är överens om. Ni må vara duktiga på att ha en politik för fler platser på högskolan, men vi kan också konstatera att det aldrig någonsin har gått så många elever på de svenska högskolorna som just . 67 (): hade vi väl denna mandatperiods längsta debatt i kammaren. Den behandlade en för framtid avgörande fråga, nämligen vikten av att vi har säker och kontinuerlig tillgång till el. Utan den har vi inte möjlighet att driva och vidareutveckla den energiintensiva industri som vår välfärd till så stor del bygger på. har vi, fru talman, en för framtid lika avgörande fråga att debattera, nämligen vikten av att vi har säker och kontinuerlig tillgång till kunskap. Lika självklart som att inga hjul kan snurra utan el är det att det är kunniga, kreativa människor som ska komma fram till vilka hjul som ska snurra i . största chans att möta den nya globala konkurrensen är att satsa på kunskap. Det tror jag att vi alla är överens om. Vi varken ska eller kan konkurrera med låga löner eller dåliga arbetsförhållanden. I stället måste vi vara kunniga, vi måste vara innovativa och vi måste vara mer produktiva än andra. Då är utbildningskedjan pulsådern i . Den nya skollagen var en mycket efterlängtad proposition. Alla berörda remissinstanser var i princip i grunden positiva. Den gamla skollagen med rötterna anda är helt enkelt passé. Oppositionen, med Socialdemokraterna i spetsen, sade sig stå för merparten av de förändringar som föreslogs av regeringen. Deras huvudsakliga argument emot förslaget var att det inte diskuterade lärarnas roll, och man ville se en lärarlegitimation.