prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — För att komma till en rimlig avvägning i dessa situationer så att markägaren får den ersättning som kan anses vara rimlig har regeringen föreslagit att man ska göra ett 25-procentigt tillägg på det värde man har kommit fram till. Det är klart att man kan diskutera procentsatsen, men att det ska vara ett pålägg utöver det värde som man har försökt komma fram till tycker jag är alldeles uppenbart. Jag tycker inte att det är någon orimlighet med siffran . Det är verkligen att stärka äganderätten, och jag är mycket tillfredsställd över att det blir på det här viset. Om är något missnöjd med att inte vinstdelningsproblematiken är med är jag för min del något missnöjd med att man inte har löst ombudskostnaderna vid lantmäteriförrättningar, för det tycker jag att man måste lösa. Men det är jag övertygad om att vår regering kommer att göra under nästa mandatperiod. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till riksdagsbeslut och avslag på reservationen. 7 (): Som vanligt har det ofta förekommit en ordentlig redovisning av ärendet när det är dags för mig att säga någonting, så jag tänkte ändå försöka att lite fritt upprepa detta för många utanför kammarens dörrar svåra ärende. Vi har en gammal lag som fortfarande gäller. Detta är inte rimligt i ett samhälle där det har hänt väldigt mycket. Den byggde på att vi hade väldigt mycket regleringar av verksamhet, och därmed fick man på sina håll för att kunna bygga ut infrastruktur och annat ta i anspråk jord som tillhörde någon annan. Vad är det då som har hänt ? Jo, det är en hög grad av avregleringar, och det innebär i sin tur att man måste ta upp de här frågorna seriöst. Dessutom har det hänt väldigt mycket på ägandefronten. Den grundläggande inställningen var ju då, och är fortfarande, att den person som fick ett intrång i sitt ägande inte skulle ha en mindre förmögenhet än tidigare, utan förmögenhetsvillkoren skulle kvarstå. Syftet med den här lagen är att stärka äganderätten och stärka fastighetsägarna. Det här är vi väldigt glada för, och det är inte förvånande att en vänsterkartell går emot det med tanke på att man egentligen aldrig har respekterat det privata ägandet särskilt högt. För oss hör ägandet samman med frihet människans frihet att få äga, att få vara rädd om sina tillgångar och få ta dem i anspråk hur man vill. Expropriation är egentligen ett intrång i en människas frihet att förvalta sina tillgångar. Då ska den naturligtvis ersättas på ett moraliskt och materialistiskt korrekt sätt och så rättvisande som möjligt. Det finns små delar som inte har kommit med i propositionen. De kanske inte är så små, som vi hörde av mina kolleger, för de var inte helt nöjda. Men det är skönt att vi har kommit så här långt på vägen. Vi tar ett jättesteg efter det att förra lagen kom till gör vi ett kliv framåt när vi ändå respekterar människors frihet och ägande och lägger på som schablon utöver marknadsmässiga priser. Jag tycker överlag att det är en rimlig situation vi har hamnat i, och jag är väldigt glad att vi nu kan stifta den här lagen som kommer att träda i kraft . Tala om handlingskraftig regering, fru talman! Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 8 (): Efter att ha lyssnat på Alliansens företrädare måste jag säga att det här förslaget inte alls löser den situationen när privatpersoner med sin privata bostad inte vill sälja och så att säga får de sociala och kulturella värdena skadade. Det är väldigt tydligt när man lyssnar på majoritetens argumentation att det ni är engagerade för och det som det här handlar om faktiskt är skadan på kapitalet. Det är ju så konstruktionen är gjord. Jag vill alltså invända mot den bild ni ger av oppositionen genom att beskriva hur jag ser ert förslag. Det ni är intresserade av är nämligen spekulationsmarkägarens intresse, just genom att konstruktionen är lagd som en procentuell sats till det kommersiella värdet, och inte den individ som har ett bovärde att försvara. Det kommersiella värdet är i ert perspektiv viktigare än det sociala värdet. Det kommersiella värdet är i ert perspektiv viktigare än det kulturella värdet, än upplevelsevärdet och andra former av värden som kan beröra en privatperson, och det är det som jag tycker är det centrala i vår reservation: Vi ser människan bakom. De värden som människan kan uppleva som bovärden borde i stället vara det centrala och inte det spekulationsperspektiv som en procentsats på ett rent markvärde innebär. Där tycker jag att den stora skiljelinjen går. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 7 § Mark- och miljödomstolar Föredrogs justitieutskottets betänkande 2009/10:JuU27 Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215 delvis). 9 (): Vi har att fatta ett mycket viktigt beslut som kommer att förenkla för många företag och medborgare samt även för kommuner och domstolar. Vi har att lägga fram lagen om mark- och miljödomstolar. Den kommer att träda i kraft . har vi haft ett ganska svåröverskådligt och kostsamt system för dömande i plan- och byggmål, miljömål och mål vid fastighetsdomstolar. Låt mig ta ett exempel. Att anlägga en fabrik kan överklagas såväl enligt fastighetsbildningslagen och som enligt . För ett litet företag som riskerar att få hantera tre olika processer som egentligen handlar om samma ärende är det kostnadskrävande och till och med obegripligt, och det drar ut . Ett ytterligare problem är att dessa tre processer kan leda till olika beslut. Eftersom det är fråga om tre självständiga domstolar behöver de inte kommunicera med varandra och ska inte heller göra det. Som systemet varit har det inte varit rättssäkert, fru talman. Det är således angeläget att ändra på det, och därför framlägger utskottet nu sitt betänkande över regeringens proposition om mark- och miljödomstolar. Givetvis tillstyrker vi förslaget. De nya mark- och miljödomstolarna kommer att bli fem till antalet och finnas vid de tingsrätter som är miljödomstolar. Överinstansen för dessa mål är Mark- och som ersätter och blir kvar vid . Det övergripande syftet med reformen är att skapa bärkraftiga och effektiva domstolar. Man effektiviserar genom att koncentrera antalet mål och tar därmed till vara de samordningsvinster som finns mellan olika måltyper. Förutsättningarna för att rekrytera personal till domstolarna förbättras liksom förutsättningarna för att bibehålla och utveckla kompetensen hos personalen. Dessutom ökar förutsättningarna för en nödvändig specialisering. Det är ofta fråga om stora och komplicerade mål. Därmed ökar man givetvis antalet måltyper, men det är en viktig sak att hantera och helt i linje med de förändringar som vi gjort i de andra domstolarna. Antalet fastighetsdomstolar är 25. Målunderlaget är för litet för att kunna ha kvalificerade medarbetare och upprätthålla en rättssäker process. Därför kommer fastighetsdomstolarna att avskaffas. Mellan miljömålen och fastighetsmålen finns ett antal beröringspunkter, som jag nämnde tidigare. Det behövs teknisk sakkunskap. Det kan behöva hållas syn på stället, alltså för att se vad vi ska döma om. I många av dessa måltyper ingår ett övervägande och en tillämpning som berör en viss fastighet. Mot den bakgrunden är det lämpligt att fastighetsdomstolarnas och miljödomstolarnas verksamhet samordnas. Sammanförandet av måltyperna innebär att ett gemensamt regelverk för de olika målen skapas i den nya lagen om mark- och miljödomstolar. Lagen om mark- och miljödomstolar är uppbyggd så att den innehåller inledande bestämmelser, bestämmelser om vilka som ska döma i domstolarna, sammansättningsregler i över- och underinstanser, bestämmelser om forum och överlåtande av mål, särskilda regler om syn, undersökning, på plats, bestämmelser om vilka handlingsregler som ska gälla och bestämmelser om överprövning och prejudikatsbildning. Man kan se två olika typer av förfaranden, dels mål i den så kallade förstainstansen där vissa mål, till exempel stora miljömål, börjar i mark- och miljödomstol, dels överklagandeinstansen, det som var i fastighetsbildningsmål. I det senare fallet är det som tillämpas. Det har förts en diskussion om vilken typ av processlag vi ska använda oss av i detta förfarande. Det har debatterats mycket i de olika instanserna, och man har kommit fram till att när det gäller val av processlagstiftning är det men framför allt ärendelagen som kommer att användas, inte förvaltningsprocesslagen. De är allmänna domstolar. Det främsta skälet till att göra på detta sätt är att det, när det gäller överprövningarna och de slutliga avgörandena gällande förvaltningslagstiftningen, är Regeringsrätten som skipar prejudikaten vid tillämpningen. När det gäller ärendelagen är det . Därför bör man i mark- och miljödomstolarna använda sig av ärendelagen. Prejudikatbildningen är en viktig del. När det gäller planärenden vill man minska antalet instanser. Därför har man gett möjlighet att genom en så kallad ventil kunna överpröva i om mark- och miljödomstolarna anser att det finns behov av prejudikatbildning. Det blir alltså fem mark- och miljödomstolar. De kommer att förläggas där miljödomstolarna finns . Det har varit en diskussion om huruvida det är lämpligt, och detta är en kompromiss mellan den administrativa indelningen och de avrinningsområden som finns . Eftersom vi kommer att få en hel del fastighetsmål är det lämpligt eftersom det är den administrativa indelningen som är viktig. Jag tycker att regeringen har gjort en klok avvägning. När det gäller de stora vattenmålen är avrinningsområdena viktiga. Genom att datorisera vattenböcker och genom att kunna flytta mål mellan olika mark- och miljödomstolar hanterar man detta på ett elegant sätt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de reservationer som lämnats av , det enda oppositionsparti som reserverat sig. Här ser man en splittring. Jag vill dock inte fördjupa mig i det, bara konstatera att så är fallet. 10 (): har på ett föredömligt sätt redogjort för ärendet och komplexiteten i det hela. Jag vill endast understryka några saker. Målen enligt och fastighetsmålen har många likheter. Alliansregeringen vill förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen. Det gynnar de enskilda. Därför väljer man att bilda fem nya domstolar med benämningen mark- och miljödomstol. Det sker en förändring gällande tillståndsgivningen för miljöfarlig verksamhet. Den stora miljöfarliga verksamheten, så kallad A-verksamhet, ska liksom vattenverksamheten även fortsättningsvis prövas i domstol. Vid mindre miljöfarliga verksamheter, så kallad B-verksamhet, ska prövningen koncentreras till färre länsstyrelser än . Därmed uppnår man större specialisering och större rättssäkerhet för den enskilda. Det är fråga om väldigt komplexa mål. Jag vill yrka bifall till föreliggande förslag. 11 (): Vi debatterar alltså en ny lag om mark- och miljödomstolar. Det är en rejäl proposition med forumregler, processuella regler och annat som jag dock inte tänker gå in närmare på . Utöver att vi antar en ny lag föreligger ändringar i 41 olika lagar som vi ska fatta beslut om . Syftet med de fem nya domstolarna det blir alltså fem nya mark- och miljödomstolar är att man ska förenkla, samordna och effektivisera miljömålen. Till de nya domstolarna förs mål från nuvarande tre andra domstolar, dels mål som handläggs i miljödomstol, dels huvuddelen av de mål enligt som handläggs i förvaltningsrätt och dels huvuddelen av de mål som handläggs i fastighetsdomstol. Vi i justitieutskottet har fått en skrivelse från som tycker att en av mark- och miljödomstolarna borde förläggas till . När miljödomstolar ska skapas och ta över mål från gamla domstolar blir det alltid en diskussion om var de nya domstolarna ska ligga. Som skåning har jag stor förståelse för stads synpunkter att landets tredje största stad borde ha en av de nya mark- och miljödomstolarna. tycker jag att det är logiskt och det är den princip som vi har utgått från att de nya mark- och miljödomstolarna ska förläggas där de nuvarande miljödomstolarna ligger, det vill säga , , , och . Det har också diskuterats, och diskuteras i propositionen, om det skulle vara en sjätte mark- och miljödomstol som då skulle förläggas i . Men man har kommit fram till att underlaget är för litet för att ha en mark- och miljödomstol i och en i . Den bedömning som görs i propositionen är alltså att någon mark- och miljödomstol inte ska inrättas i . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 12 (): Med detta betänkande, som gäller våra nya mark- och miljödomstolar, tar ytterligare steg mot att reformera och renodla vårt domstolsväsen. Det är ett led i ett flertal reformer som har pågått , och har den här typen av specialdomstolar kommit. Det materiella innehållet är värt att nämna, och det avviker inte från det mina tidigare talarkolleger har sagt. Detta stärker det kommunala självstyret. Det är självklart att man ska kunna fortsätta att överklaga formalia om det har skett några fel. Man skojar ofta om att byråkratin är krånglig, men den är till för att skydda viktiga värden och se till att beslut fattas på ett sådant sätt att till exempel många kan delta i och få insyn i processen. Om det har skett sådana fel går det fortfarande att överklaga. Om någon enskild har fått sina rättigheter kränkta anser man att det också ska kunna överklagas. När det gäller det mer luddiga allmänintresset, som det uttrycks i , i fråga om möjligheten att göra viktiga avvägningar är det någonting som vi har delegerat lokalt och kommunalt och som vi vill ska vara så. I alla fall för oss i är det centralt att man värdesätter det lokala självbestämmandet. Det ska inte gå att överpröva en politisk avvägning om till exempel förändringar i detaljplan eller översiktsplan. Om det däremot strider mot andra saker, som miljökvalitetsnormer och så vidare, finns det fortfarande ett utrymme för att överklaga där. Det framgår tydligt av både proposition och betänkande. är det enda parti som har några reservationer i betänkandet, och man framför till exempel i denna del att man känner en oro för och undrar vad som menas med att det strider mot en rättsregel. Då vill jag bara säga till att det gäller samtliga rättsområden, hur lagarna ska tolkas. Det är inget unikt för mark- och miljödomstolarna, utan det gäller varje processuell regel i varenda paragraf i hela , eller för specialdomstolarna. En fråga som också är uppe är frågan om talerätt, som har debatterats . Här förstärker regeringen detta, som anges i betänkandet, i en annan proposition för både ideella och privata miljöorganisationer, vilket jag tycker är bra. Det ställer dock vissa krav. Det får till exempel inte vara vinstdrivande miljöorganisationer som ska kunna driva processer, utan det ska vara ideella eller icke-vinstdrivande för att kunna tillvarata de intressen som en enskild kanske inte alltid har kraft och ork eller översikt att göra då det är komplicerad lagstiftning. Detta förstärks då i en annan proposition, vilket vi välkomnar. Jag ska inte uppta tiden längre än nödvändigt. För del yrkar jag därmed bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (). 13 (): Tack för den del av debatten som jag har hunnit lyssna på! Jag vill börja med att ta upp frågan om talerätt. Vi har en reservation om detta från sida, reservation nr 3. Det är helt tydligt, som sade, att det här kommer upp . Vi är glada för den inriktningen. När det gäller de övriga reservationerna står vi bakom alla, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 1 som handlar om själva lagen om mark- och miljödomstolar. I ställningstagandet står det tydligt vad vi står för och vad vi menar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Obehöriga transaktioner med betalningsinstrument Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU19 Obehöriga transaktioner med betalningsinstrument (prop. 2009/10:122). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § En enklare plan- och bygglag och styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen Föredrogs civilutskottets betänkande 2009/10:CU25 En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, prop. 2009/10:184 delvis och prop. 2009/10:215 delvis) och civilutskottets betänkande 2009/10:CU26 styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen (redog. 2009/10:RRS2). 14 (): Vi ska diskutera propositionen om en ny plan- och bygglag. Det är ett förslag som har utretts, diskuterats och utretts igen både av socialdemokratiska och av borgerliga regeringar. har vi slutligen en proposition på bordet som vi ska behandla här . Vi socialdemokrater är i stora drag positiva till inriktningen i propositionen, även om vi på ett antal punkter hade hoppats att regeringen skulle ha varit lite modigare och vågat ta ut svängarna lite mer. Det finns mer att göra på detta område, och tyvärr har regeringen inte haft modet att göra de förändringarna. Tyvärr har ärendet och de sakfrågor som behandlas i propositionen kommit lite i skymundan under beredningsarbetet. De rent lagtekniska delarna i propositionen har tagit en väldigt stor del av den tid som vi riksdagsledamöter har lagt på detta, mest för att det finns delar i lagtexten som har fått stark kritik och för att det råder stor oklarhet om vad delar av propositionen kommer att innebära i praktiken. Utifrån detta vill jag börja med att yrka bifall till reservationen och avslag på propositionen. Regeringens förslag innebär att plan- och byggprocessen förenklas, moderniseras och inte minst effektiviseras. Vi socialdemokrater har under efterlyst just detta, och har vi väntat på att regeringen skulle lägga fram ett förslag om en reviderad plan- och bygglag. Lagen har varit i stort behov av förenklingar och förtydliganden, och det är därför skönt att vi nu har ett förslag att ta ställning till. är grunden för och ett viktigt politiskt redskap för att kunna effektivisera byggprocessen och i förlängningen bygga bort bostadsbristen. Även om vi står bakom de sakliga delarna i propositionen finns det ett antal områden där vi anser att propositionen inte är tillräcklig. Det handlar om klimat- och energisnål bebyggelseplanering, om möjligheterna att föreskriva upplåtelseform i detaljplan, om att man borde se över de energieffektivitetsmål som finns vid nybyggnation och ombyggnad och om att man borde ha samordnat och i större utsträckning. Vad är då skälet till vårt yrkande om avslag på propositionen? Jo, jag ska nu kort förklara vårt ställningstagande när det gäller vårt avslagsyrkande. Som jag redan har sagt är propositionen en oerhört viktig del i hela byggprocessen och när det gäller att få i gång byggandet. Regeringen har berett propositionen oansvarigt och slarvigt, precis som när det gäller ett antal andra propositioner . Det finns ett antal områden där propositionen är otydlig, och det är svårt att avgöra vad lagtexten kommer att innebära. Lagförslaget remitterades och fick då svidande kritik från ett antal remissinstanser kring just de delar som handlar om den språkliga och den lagtekniska delen. Vi från oppositionen hade hoppats på, när vi har ett sådant viktigt lagstiftningsarbete framför oss, att regeringen hade tagit till sig av den kritik som remissinstanserna levererade och att man hade arbetat om förslaget och tagit hänsyn till de delar som fanns. Men när Lagrådets yttrande kom fanns kritiken kvar, och den var oerhört tydlig. I ett 153 sidor långt yttrande redovisade Lagrådet ett antal punkter där man var oerhört kritisk. Lagrådet skriver bland annat: Lagrådsremissen har utarbetats under tidspress. Det saknas helt sedvanliga författningskommentarer. I sammanhanget vill Lagrådet anmärka på att det i författningskommentarerna ofta anges att paragrafen motsvarar ett visst lagrum lag, med språkliga förändringar, när den föreslagna paragrafen i själva verket också innebär sakliga förändringar i förhållande till den gamla lagen. Vidare skriver Lagrådet: Trots att Lagrådet har gjort stora ansträngningar att bringa klarhet i svårbegripliga passager i lagtexten kan inte uteslutas att oklarheter kvarstår. Vidare skriver Lagrådet: På grund av materialets omfattning har dock denna genomgång med nödvändighet blivit tämligen översiktlig, varför det inte kan uteslutas att det finns kvarstående brister. Det här, herr talman, anser vi är oerhört problematiskt, att man har lämnat ett förslag till proposition som innehåller så många problem och så många otydligheter. Om Lagrådet levererar en så skarp kritik måste kvaliteten på lagstiftningsarbetet förbättras. Vi i oppositionen var tveksamma vi är fortfarande tveksamma till hur man skulle lösa detta. Regeringen lämnade propositionen till , och man meddelade att stora delar av de förändringar som hade gjorts också hade gjorts för att rätta till de problem som remissinstanserna och även Lagrådet hade påpekat. Behandlingen i utskottet påbörjades, och ministern besökte utskottet och föredrog de förändringar som hade gjorts. Utskottet fick då klart för sig att regeringen hade vetat att det fanns problem med lagstiftningen men att man ansåg att man nu hade åtgärdat detta. Beredningen av ärendet fortsatte. Då började fler och fler instanser och tjänstemän som praktiserade lagstiftningen att höra av sig till utskottets ledamöter, åtminstone till de rödgröna partierna i utskottet. Jag kan bara svara för de kontakter som jag har haft med tjänstemän och andra som har praktiserat lagstiftningen, men jag är helt övertygad om att samma synpunkter och samma kritik har framförts till samtliga ledamöter i utskottet. Dessa människor påpekade att det fortfarande fanns ett antal oklarheter i lagtexten. Andra, till exempel inom byggindustrin och en rad kommunala tjänstemän, har varit tydliga med att påpeka vad de här bristerna inneburit. Det finns en lista på sådana, och det finns skrivelser skickade till utskottet där de otydligheter och oklarheter som finns beskrivs. På grund av dessa oklarheter och otydligheter begärde oppositionen att utskottet återigen skulle lämna propositionen till Lagrådet för ett yttrande. Vi ansåg att ett sådant här stort och viktigt lagförslag, som får konsekvenser för hela vår samhällsbyggnad, måste vara kvalitetssäkrat innan det sjösätts. Borgerligheten och majoriteten i utskottet avslog den här begäran med hänvisning till att en lagrådsgranskning skulle fördröja ärendet och att det inte behövdes. Enligt min övertygelse hade en granskning i Lagrådet inte förändrat ikraftträdandedatumet. Och om ikraftträdandedatumet hade påverkats tror och anser jag att det hade varit rimligt, för vi måste se till att kvalitetssäkra de lagtexter som faktiskt lämnar . När vi hade fått avslag på vår begäran om ett yttrande från Lagrådet konstaterade vi, efter ytterligare kontakter med industrin och ett antal tjänstemän och jurister, att den enda utvägen för oss som opposition var att föreslå att propositionen skulle avslås, så att man skulle kunna inhämta mer kunskap och omarbeta de delar där det fanns otydligheter för att på så sätt garantera lagstiftningens kvalitet. Vi kan konstatera att det finns ett flertal stycken där det kvarstår olikheter, och det är svårt att se vilka konsekvenser den här lagstiftningen kommer att få . Till och med en av regeringens egna tjänstemän har i ett nummer av Byggindustrin sagt att propositionen har ett antal brister och att den kommer att skapa stor osäkerhet och att det måste åtgärdas. Varför kan vi då inte invänta att dessa åtgärder genomförs, så att vi får en tydlighet och inte en osäkerhet i den lagstiftning som vi ska fatta beslut om ? Om nu regeringens egna tjänstemän är medvetna om de brister som finns borde regeringen och majoriteten lägga undan prestigen, avvakta med att fatta beslut om propositionen och se till att bereda ärendet, så att vi har ett fullgott förslag.