prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Alla åtgärder behövs som på något sätt kan medföra att människor får en lots som hjälper dem inte minst genom det svenska samhällets byråkrati och att människor får relevant svenskundervisning men också en möjlighet till en bra kontakt på sin arbetsförmedling en person som är intresserad av vad människor gjort tidigare i livet, innan de kom till . Jag har verkligen slagits av den oförståelse som visats dessa människor. Jag har själv varit med på olika myndigheter och vid olika sammanträffanden och har sett och hört hur det har fungerat. Allt som kan göras för att förbättra sådant här för människor måste ses som ett framsteg. Jag tror inte att samhället i sig, myndigheter och så vidare, kan göra allting. Därför är jag som kristdemokrat väldigt glad över att också det civila samhällets organisationer genom etableringsreformen får en chans att vara med som etableringslotsar. Jag tror nämligen att en del av integrationen också handlar om att involvera invandrarföreningar, religiösa samfund och så vidare. Jag tror inte alls på det som i sin reservation och i sitt budgetförslag säger om att ta bort bidragen till dessa föreningar. Tvärtom tror jag att vi just i en dialog med det civila samhällets organisationer kan öka förståelsen människor emellan. Av egen erfarenhet efter att ha bedrivit företagarrådgivning till människor av alla de slag tror jag dock att det skulle behövas en förstärkning när det gäller att också se potentialen för invandrare att starta eget företag. Många har i sina hemländer haft eget företag. Inom , till exempel genom IFS, finns ett mycket bra arbete. Men jag tror att det går att göra väldigt mycket mer där. Det handlar om att ge informationen som man ger information om att på andra sätt söka jobb. Problemet är, har jag märkt i mitt tidigare arbete, att man inte alltid förstår sig på den svenska byråkratin. Det finns tillstånd, lagar och regler för det mesta i vårt land, och så ska det kanske vara. Men att få en särskild person som guidar en genom det tror jag hade varit väldigt bra. Kan etableringslotsarna också hjälpa till med det så att man får lite bättre information från Arbetsförmedlingen kan vi säkert se fram emot att ännu fler företag startas av personer med annan bakgrund än den svenska. Arbete är bästa vägen till integration, och språket är en förutsättning. Jag håller verkligen med om det som sagts här, nämligen att det är beklagligt att det finns människor som har hoppat av sfi. Men återigen: Jag tror att det beror på att det inte varit tillräckligt bra individanpassat eller anpassat för yrkesgrupper och för att människor med bra bakgrund så att säga kunnat få den språkinlärning som behövs. Vi vet ju att det finns olika sätt att behandla språket och att lära sig språket. Någon nämnde här att sfi-undervisningen över huvud taget måste vara mer flexibel. Varför inte till exempel bedriva undervisningen på kvällstid om personen i fråga har möjlighet till arbete så att det går att dela upp dagen så att man läser svenska och jobbar ? Oerhört goda exempel nämns i Alliansens förslag om mentorprojekt där också det civila samhällets organisationer finns med. är en organisation där de ser till att vara mentorer till unga människor med invandrarbakgrund. Slutligen skulle jag vilja säga några ord om jämställdheten. Jag är väldigt glad över att de fyra delmålen så tydligt syns i vårt förslag. Det handlar om fördelning av makt och inflytande, om ekonomisk jämställdhet och om en jämn fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete samt om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Jag tror att det går att säga väldigt mycket speciellt om det. Det gör jag gärna , men just nu tackar jag för mig. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 67 (S): Jag tänker ägna min talartid åt att tala om kvinnors och mäns olika villkor. går mot sitt slut, och fortfarande har vi inte uppnått ett jämställt . Kvinnors arbete värderas fortfarande lägre än mäns. Så här i julruschen då vi är ute och handlar julklappar kan det vara tänkvärt att ta en titt på sedlarna. Ni kan då se att vi även där värderas olika. Män finns på sedlar i de höga valörerna och kvinnor på sedlar i de låga. Precis som i arbetslivet värderas vi också där. I utgiftsområde 13 kan man tro att vi socialdemokrater inte vill satsa några pengar på jämställdhet, men det är helt fel. Vi har bland annat en miljardsatsning på heltider. Vi har satsningar på förskolan för att minska barngrupper. Vi vill ha en förskola som är öppen både och . Vi har satsningar på äldreomsorgen med mera. Men som det brukar vara i budgetsammanhang hamnar det under andra utgiftsområden som dock i allra högsta grad berör ett jämställt arbetsliv. För oss socialdemokrater är målet med vår politik att ska vara ett jämlikt land. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka sina egna liv och samhällsutvecklingen i stort. Ingen ska hindras på grund av diskriminering. går utvecklingen åt helt fel håll. Klyftorna ökar både mellan människor med höga inkomster och människor med låga inkomster och mellan kvinnor och män. Visserligen kan det här och var finnas en verklighetsbeskrivning av hur ojämställdheten yttrar sig på olika sätt som vi kan dela med regeringen, till exempel i budgetpropositionens jämställdhetsbilaga eller i regeringens skrivelse. Men de förändringar som regeringen lyfter fram som jämställdhetssatsningar bryter inte diskrimineringen av kvinnor utan ökar tvärtom klyftorna mellan kvinnor och män. Låt mig ta några exempel. Jobbskatteavdraget har ökat inkomstklyftan mellan kvinnor och män. Neddragningar inom kommunala omsorgstjänster drabbar i betydligt högre grad kvinnor än män som anhörig, som anställd och som vårdtagare. Nedmonteringen av de gemensamma trygghetssystemen, som a-kassan och socialförsäkringarna, drabbar i högre grad kvinnor än män. Vi kan ta ytterligare exempel, bland annat vårdnadsbidraget. Det ökar skillnaderna i ansvar för och kontakt med barnen och förlänger vägen till arbete och en egen försörjning för väldigt många kvinnor. Det stänger även ute barnen från förskolan. Vårdnadsbidraget strider också mot den så kallade arbetslinjen. Jämställdhetsbonusen har blivit ett fiasko. har visat att det inte påverkade fördelningen av föräldradagarna mellan kvinnor och män speciellt mycket. Avdraget för hushållsnära tjänster har inte på något sätt motverkat problemen med fördelningen av det ojämlika, obetalda hemarbetet mellan kvinnor och män utan cementerar gamla strukturer. Förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen kan se ut som könsneutrala förändringar, men i praktiken har konsekvenserna blivit ökade klyftor mellan kvinnor och män. En stor omfördelning av pengar har skett från fattiga till rika och från kvinnor till män. Regeringen måste ha inspirerats av , men man gör precis tvärtom. Inkomstförändringarna i kvinnors och mäns genomsnittsinkomst har ökat med ungefär. Det är drygt en tusenlapp . Detta är facit av en borgerlig politik som man kallar jämställdhetspolitik. Vad tycker då vi socialdemokrater är viktigt att ta tag i för att få ett jämställt arbetsliv? Jo, några saker vill jag lyfta fram som särskilt viktiga. Det är rättvisa och jämlika löner. Det är att ta tag i de ofrivilliga deltiderna och de ökade visstidsanställningarna som drabbar kvinnor mer än män. Det handlar om en arbetsmiljö som ska vara bra för både kvinnor och män och en barnomsorg man kan förena med ett arbetsliv. Det innebär att vi måste ha barnomsorg även , nätter och . Arbetstider är också en viktig jämställdhetsfråga. Det är nämligen oerhört viktigt att man kan förena ett arbetsliv med ett familjeliv. Detta är några politiska frågor vi måste arbeta med och ta på lite större allvar inom jämställdhetsområdet. Det finns också en annan viktig sak, och det är föräldraledighet och hur vi fördelar den samt en bra omsorg om våra äldre. Det är nämligen alltid så att vi där lägger en viss grund för kvinnors möjlighet också i arbetslivet. Vi ser hur lönerna förändras när människor blir föräldrar. Mammorna får stanna i sin löneutveckling medan papporna springer ifrån och i väg. Där ser vi det första steget på svensk arbetsmarknad i hur klyftorna ökar. Det finns alltså väldigt mycket att göra för att kvinnor och män ska få ett jämställt arbetsliv, men detta var några saker. Heltider är en förutsättning för att kunna försörja sig själv och få en rimlig pension. Vi måste också våga prata om heltider ur ett hälsoperspektiv. Vi vet nämligen att kvinnor med tre barn är de friskaste mammorna. Jag har träffat många kvinnor som tvingas jobba ofrivillig deltid. De vill inget hellre än att få ett heltidsjobb, och de behöver det också. De säger dock ibland: Jag vet inte om jag skulle orka jobba heltid, för vi har det så väldigt tufft på jobbet. Då måste vi fundera på vad det är som är fel. Självklart är det fel på arbetsmiljön på den arbetsplatsen eller att man som kvinna bara har fått möjlighet att jobba de timmar på arbetet som är den stressigaste tiden . När man jobbar deltid är det ofta så att raster ibland kanske inte kan tas ut. Då är det inte ovanligt att den som jobbar deltid känner sig tvingad att ställa upp och offra sin egen rast. Hur kan då hennes dag se ut som jobbar ofrivillig deltid? Det är inte ovanligt att hon som deltidsarbetande har stressat : klätt och gett barnen mat, lämnat barn på förskola eller fritis, stressat till bussen till jobbet och jobbat under de värsta timmarna som är tuffast . Hon får ingen rast, skyndar sig från jobbet för att hämta barnen på förskola eller fritis, tar vägen förbi mataffären och lämnar kanske något av barnen på fotbollsträning. När hon kommer hem börjar hon laga mat till familjen. Sedan tar eventuellt läxläsning, tvätt och förberedelse för vid utan kanske en enda rast på . Är det konstigt att dessa kvinnor slits ut ? Är det konstigt att dessa kvinnor känner att de inte orkar jobba heltid? Det är detta jag kallar deltidsfälla. Därför är det oerhört viktigt också ur ett hälsoperspektiv att våga prata om heltid. Man kan dock också förstå att det finns många som inte vill förändra. Detta handlar nämligen om makt och inflytande, och det kommer att tvinga männen till mer ansvar för både hem och barn. De kanske får dela med sig av makten inte bara i hemmet. Heltid för den som så önskar, barnomsorg även för den som behöver det , nätter och , en äldreomsorg som fungerar bra och ett jämnare uttag av föräldraledigheten är några av de viktigaste politiska frågorna vi måste prioritera. Vi måste nämligen ha ett arbetsliv där kvinnor och män ska kunna arbeta för att försörja sig och sin familj, ha en bra arbetsmiljö och bra arbetsvillkor som går att förena med familjeliv och som inte sliter ut kropp och själ. Ett jämställt samhälle tjänar vi nämligen alla på, oavsett om vi är kvinnor, män eller barn. (Applåder) I detta anförande instämde (S). 68 (SD) replik: Jag ska börja med att skrämma lite grann. Jag tänkte hålla med henne om en del, och det är som bekant väldigt obehagligt för socialdemokrater. Jag håller med om att det inte är värdigt ett modernt att kvinnor och män ska ha olika löner för samma arbete. Det är rent ut sagt nej, jag ska inte svära i kammare inte bra, självklart inte. Vi vet båda att löneskillnaden mellan män och kvinnor är , till stor del beroende på att kvinnor och män jobbar i olika sektorer i samhället. Fler kvinnor jobbar i offentlig sektor, där de till exempel tar hand om gamla och jobbar även inom skolan och sjukvården. Fler män jobbar i privat sektor, till exempel privata företag och industrin. Det är där vi har de största löneskillnaderna. Sedan har vi också i löneskillnad för samma arbete, och det är fruktansvärt. Det är absolut inte acceptabelt. Och jag kan garantera att jag som arbetsgivare inom handeln, som företagare och även butikschef , inte gjorde skillnad på människor när det gällde lönesättning på mina arbetsplatser. Någonting som är viktigt att framhålla när det gäller löneskillnaderna på arbetsmarknaden är att det är arbetarrörelsens eget ansvar. Det tror jag att man ofta glömmer bort. Vi vet båda att skulle det skapas ett ekonomiskt utrymme i samhällsekonomin att lyfta upp skolan, vården och omsorgen och lönenivåerna i de typiska kvinnoyrkena som vi pratar om här, finns det andra fackförbund som sätter sig emot. Den diskussionen måste ni ta inom arbetarrörelsen, för ska vi kunna lyfta kvinnors löner måste även den delen av arbetarrörelsen vara med på tåget. Det är den inte riktigt . Det är också viktigt att framhålla att vi silar mygg och sväljer kameler. Vi pratar gärna om lika lön för lika arbete men inte om rätten att delta på arbetsmarknaden till exempel. Vi pratar om RUT-avdrag men inte om rätten att själva få välja vem vi vill gifta oss med och liknande. Svälj inte mygg, eller tvärtom: inte mygg och svälj kameler! 69 (S) replik: Jag tror att får utveckla det här med att sila mygg och svälja elefanter i nästa replikskifte, så blir det nog bättre. Jag måste få göra ett förtydligande när pratar om att kvinnor och män har olika arbetsgivare. Så är det ofta. Men en falsk myt, vågar jag påstå, är att kvinnor alltid jobbar i offentlig sektor och att det är därför de har lägre löner. Kvinnor jobbar lika mycket i den privata sektorn som i den offentliga sektorn, ungefär 5050. Det är männen som jobbar så mycket mindre i den offentliga sektorn och mer i den privata sektorn. När det gäller detta med löner har vi en regering som bland annat har försämrat lagstiftningens möjligheter att utveckla rättvisa löner. Det är alltid bra att kartlägga och jobba med jämställda löner, och då måste man också regelbundet arbeta för det. Lönesättning handlar också om värderingar. Som politiker är vi många som har arbetsgivaransvar ute i kommuner och landsting. Där kan vi själva fatta politiska beslut om att kvinnor ska få alltifrån önskescheman till heltider som går att förena med familjeliv men också utveckla ett sådant lönesystem att kvinnor får en rättvis bedömning av värdet av det arbete som de utför. Där har vi politiker ett stort ansvar i många arbetsgivarhänseenden. 70 (SD) replik: Men det är ändå många kvinnor i den privata sektorn som jobbar i typiska låglöneyrken, till exempel inom handeln där 600 000 kvinnor är anställda. Det är klart att det är strukturella problem på arbetsmarknaden som gör att kvinnor har lägre löner. Så är det. Även om vi skulle skapa löneutrymme i den offentliga sektorn för att lyfta typiskt kvinnodominerade yrken som lärare och personal inom vård och omsorg, finns ändå motståndet inom arbetarrörelsen. Det måste ni erkänna och ta tag i, för ni kommer inte att kunna lyfta kvinnors löner förrän ni har rett ut det inom arbetarrörelsen. Det jag påbörjade i min förra replik men stressade igenom lite jag trodde att jag hade ont om tid och glömde att jag hade en replik till är att vi gärna pratar om lika lön för lika arbete, och det ska vi göra, men måste ställa det mot rätten att ens få delta på arbetsmarknaden, att människor lever i en klankultur som gör att de inte får förverkliga och styra sitt eget liv och ta del av den svenska arbetsmarknaden. Vi måste ställa RUT-avdraget och de fördelar och nackdelar vi nu kan se med det mot om jag själv får välja vem jag vill gifta mig med. Det är också en jämställdhetsdebatt, och den måste ni våga ta. Vi kan också ställa fördelningen i föräldraförsäkringen mot att vissa i det här landet riskerar att könsstympas. Vi måste våga nu ska jag försöka säga rätt sluta sila mygg och svälja kameler, det vill säga vi måste våga prata om det som är viktigast. Och det är viktigt med kvinnors löner och att vi har rätt regelverk i föräldraförsäkringen, men det finns ju hemskheter som övergår vårt förstånd. De problemen måste vi adressera och våga tala om, och det tycker jag inte att socialdemokratin gör . 71 (S) replik: vet jag inte om menar att man ska sila mygg och svälja elefanter eller kameler och vad han egentligen menar med det. Men allt våld och förtryck som människor drabbas av, oavsett om det är kvinnor eller män, har vi i arbetarrörelsen aldrig ställt upp på. Jag kan säga till att är det något som vi i våra kvinnoföreningar i Socialdemokraterna har gjort så är det att vi har ställt oss upp på barrikaderna för de kvinnor och speciellt unga tjejer som lever i en förtryckt situation och kämpat för deras rättigheter. Vi har också ofta ställt upp för att vi ska ha kvinnojourer med mera. Men det förtar inte att man måste jobba med jämställdheten mycket bredare. För att kvinnor ska få jämlika löner och villkor måste vi ha en arbetsmarknad som är lika rättvis för kvinnor som för män, och det har vi inte. Heltid och deltid är en viktig sak, men också barnomsorg är en jätteviktig rättvisefråga. När det gäller äldreomsorgen till exempel vet vi att det är kvinnor som avstår från att gå till jobbet därför att de har en sjuk mamma eller pappa som de måste ta hand om. Det är inte många män som gör det, tyvärr, även om de finns. Att våld mot kvinnor försiggår vet vi, och de män som slår och mer därtill måste vi ta tag i på många olika sätt. Men vi ska inte fokusera på bara en fråga. Vi måste fokusera på jättemånga saker om vi vill ha ett jämställt och ett jämställt liv för kvinnor och män. Men det finns olika maktstrukturer i samhället som är uppbyggda på mäns villkor, vilket vi socialdemokrater har hävdat att vi vill förändra. Det ska vara lika för kvinnor och män. 72 (M): Jämställdhet är ett kunskapsområde som är, och fortsatt kommer att vara, centralt för fortsatta utveckling och tillväxt. Men vad lägger vi in i begreppet jämställdhet? För mig innebär jämställdhet frihet, nämligen friheten för både kvinnor och män att själva bestämma hur deras liv ska se ut. Ingen människas liv ska behöva bestämmas av omvärldens förväntningar eller av traditionella könsroller. Ingen ska behöva känna pressen av att vara det ena eller det andra. Varje enskild person skapar bäst sitt liv på egen hand och måste ha rätt att bedömas från sina personliga egenskaper, gärningar eller meriter, inte med utgångspunkt från kön, ras, socialgrupp, sexuell läggning, religion eller någon annan grupptillhörighet. Jämställdhet förutsätter även att kvinnor och män är självständiga och oberoende. En av de främsta formerna av oberoende är att kunna leva på sin lön. Utan ekonomiskt oberoende kan vi inte uppnå ett jämställt samhälle. Med ekonomiskt oberoende menas oberoende från stat, make eller andra yttre förhållanden som traditionellt sett har beslutat över enskilda människors ekonomiska situation. Det finns många åtgärder och politiska reformer som är viktiga för att skapa ett samhälle som gör verklig jämställdhet möjlig. Jag vill här ta upp de viktigaste för att åstadkomma detta. Det första delmålet är en jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och forma villkoren för beslutsfattandet. För att driva på utvecklingen för att öka andelen kvinnor på ledande befattningar inom myndigheter har regeringen beslutat om ett program för karriärutveckling för kvinnor i staten. Detta är även en viktig del för att minska löneskillnaden mellan kvinnor och män. Genom denna satsning har flera åtgärder som behöver utvecklas vidare identifierats, till exempel en transparent chefsrekrytering och att olika karriärvägar för kvinnor samt expertrollen görs tydligare. Det andra delmålet är ekonomisk jämställdhet. Det innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. För att uppnå detta delmål har regeringen tagit sin utgångspunkt i arbetet med att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. Här känns det bra att stanna upp för att konstatera att satsningen på en jämställdhetspott inför avtalsrörelsen 20072009 ledde till minskade löneskillnader mellan kvinnor och män, vilket också visas i LO:s lönerapport . Den visar även att lönegapet mellan arbetare och tjänstemän minskade något. För LO-kvinnorna ökade lönen och för LO-männen . Jobbskatteavdraget är också en viktig åtgärd som ger alla mer kvar i plånboken, och det märks förstås extra tydligt om man är låg- eller medelinkomsttagare. Regeringen har även genomfört åtgärder inriktade på forskning och kunskapsutveckling och tagit ett samlat grepp om jämställdhet i utbildningssystemet från till gymnasiet och högre utbildning. Det tredje delmålet är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Regeringen har initierat studier för att få djupare kunskap om fördelningen av det obetalda arbetet och om föräldraförsäkringen. Dessutom har fått i uppdrag att genomföra en tidsanvändningsundersökning. Det fjärde delmålet är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Det är förstås en självklarhet, men tyvärr har vi ännu inte uppnått detta. Regeringen har genomfört en mängd åtgärder, framför allt från de tre handlingsplaner som finns på detta område. En av de högprioriterade frågorna är den om hedersrelaterat våld och förtryck, som det aktivt jobbas med genom satsningar på förebyggande arbete, skydd och stöd. De fyra reformer som jag nu har talat om är också utgångspunkterna för regeringens jämställdhetspolitiska ambitioner. Sedan Alliansen fick regeringsansvar har vi tiodubblat resurserna för att stärka jämställdhetsarbetet i jämfört med vad den tidigare socialdemokratiska regeringen mäktade med. Åren 20072010 tillfördes med syfte att utveckla jämställdheten. av dessa avsattes för regeringens särskilda jämställdhetssatsning. arbetar vi vidare genom en ny satsning på till jämställdhetsområdet utöver den permanentade satsningen på . Det innebär under den här mandatperioden. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och våld i samkönade relationer har fortsatt hög prioritet. Jämställdhet på arbetsmarknaden, lika möjligheter i skolan och rätten till hälsa och omsorg på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. Alla människor har också rätt att känna trygghet i vardagen. Det borde vara en självklarhet att kunna gå oantastad på gator och torg oavsett tid . Borde säger jag, för är det inte alltid självklart att det är möjligt att gå hem efter jobbet eller efter ute på stan utan att tvingas gå omvägar, inte minst för ensamma kvinnor. Det egna hemmet, som ska vara den yttersta privata sfären, är inte heller alla gånger en fredad zon för kvinnor. Brottsförebyggande rådets undersökning visade att en fjärdedel av de kvinnor som utsatts för våld blivit misshandlade av någon närstående. Våldet mot kvinnor måste därför bekämpas och mötas . presenterade vi en nationell handlingsplan för att tydligare möta mäns våld mot kvinnor. Insatserna utgår främst ifrån sex olika områden. Det är ökat skydd och stöd till våldsutsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, utveckling av insatser riktade till våldsutövare, ökad samverkan mellan myndigheter och ökade kunskaper för att tydligare kunna förebygga, utreda och beivra våld mot kvinnor. Handlingsplanen har sammanlagt fått tillskjutet för att på ett bättre vis kunna möta mäns våld mot kvinnor och ge rättsväsendet de resurser som krävs för att man ska klara av sina åtaganden. fortsätter vi också arbetet med att möta så kallat hedersrelaterat våld, tvångsgifte och förtryck som ofta drabbar unga kvinnor. Inte har en regering så tydligt satsat på jämställdhetsintegrering som sedan Alliansen fick regeringsmakten. Jag är glad att vi nu kan fortsätta det målmedvetna arbetet mot ökad jämställdhet på alla områden. Mycket är gjort och genomfört, men ännu återstår mycket att göra. Det känns bra att veta att Alliansen så tydligt satsar på jämställdhet som ett kunskapsområde för ökad tillväxt och rättvisa i . Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i AU1 i sin helhet. 73 (S) replik: Jag har några frågor.