prot · GY096 · 2010-10-21 00:00:00 — Denna fråga har varit aktuell , vilket är helt fascinerande. Jag stötte också på den i mitt tidigare liv som forskare . Jag vill förtydliga en sak. Vi talar om ett EU-patent. Ett Europapatent omfattar 15 länder, men ett EU-patent omfattar 27 länder. försöker vi lösa den enda utestående frågan, nämligen språkfrågan. Förslaget är att det ska finnas på tre språk, engelska, franska och tyska. Det är rimligt eftersom majoriteten av patenten inom EU söks på dessa tre språk. Tyvärr motsätter sig fortfarande två länder detta, nämligen och . Det gör att vi sitter fast. Vi kommer dock att fortsätta med frågan på nästa konkurrenskraftsråd. 54 HANS (M): Jag tackar handelsministern för svaret. Jag har förstått att det finns en öppning i frågan om ett fördjupat samarbete och att det skulle innebära att de länder som inte sätter sig på tvären skulle kunna hitta en lösning. Det här är en fråga där man i allra högsta grad kan säga att vi eftersträvar en patentlösning. Om det fördjupade samarbetet kan gå i hamn utan att det blir en lösning på EU-patentfrågan, vad kan då detta fördjupade samarbete innebära för till exempel svenska patentsökare? Vad kommer det att innebära för patentsökare från andra delar av världen? Det är viktigt att man öppnar för att influenser av idéer, impulser och innovationer landar i och har en rättssäker miljö här. 55 Statsrådet (M): är världens näst mest konkurrenskraftiga land. Vi är det mest innovativa landet i EU. Vi har otroligt många små företag som baserar sina varor och tjänster på innovationer. Vi är extremt beroende av ett EU-patent för att dessa små företag ska har råd att verka över hela EU. Det fördjupade samarbete som vi har som förslag att gå vidare med om det inte fungerar med ett EU-patent där och är med gäller alltså 25 länder. Det skulle göra det betydligt enklare och billigare för många små företag i och i hela . Detta är naturligtvis viktigt eftersom jag vill se som världens mest konkurrenskraftiga land . Det kräver dock fler regelförenklingar på den inre marknaden, EU-patent, bra frihandelsavtal och ytterligare undanröjande av handelshinder. 56 i (S): Min fråga går till kulturminister . fick det slutgiltiga beslutet från avseende de förändringar gjort i presstödets driftsstöd. Kommissionen godtog förslagen på lämpliga åtgärder, men avslutade sin skrivelse med: Denna skrivelse behandlar endast driftsstödet och föregriper inte på något sätt kommissionens eventuella framtida bedömningar av distributionsstödet. Har det förts några diskussioner mellan kommissionen och departementet om det svenska distributionsstödet? Har kommissionen i så fall aviserat att man kommer att göra en granskning även av distributionsstödet? 57 Kultur- och idrottsminister (M): Tack, i . Under den förra mandatperioden hade vi många långa diskussioner, inte minst i . Jag tror att jag var där åtta, tio gånger för att diskutera just presstödet. Det är i huvudsak driftsstödet som det har ställts frågor om. Distributionsstödet har inte ifrågasatts så här långt. Det nya avtalet kommer att löpa till 2016. Omkring 560 miljoner går ut i stöd till svensk dagspress. Jag är glad att vi har fått en lösning på frågan. Som jag har uppfattat signalerna har man inte ifrågasatt distributionsstödet. 58 i (S): Jag har också uppfattat det så, kulturministern. Därför blir jag lite förvånad när jag läser skrivelsen från kommissionen där man tar upp distributionsstödet. Det glädjande med de nya reglerna är att man har startat en hel del nya tidningar. Men det finns en komplikation. I budgetpropositionen ligger samma belopp som . finns det en risk för att pengarna inte räcker. Har kulturministern tänkt på hur man ska hantera frågan om vi kommer i en situation där de pengar som finns inte räcker till stödet, men regelverket säger att vi inte kan förhindra någon tidning att få stöd? 59 Kultur- och idrottsminister (M): är trots allt väldigt mycket pengar. Det stämmer att det sker förändringar. En del tidningar mister sitt stöd, och det kommer nya tidningar. Vi ska ta ställning till en sådan senare . har vi inte fört några diskussioner om förändringar när det gäller totalbeloppet . Jag ber att få återkomma om något sådant skulle ske. 60 (MP): I samband med förberedelserna inför klimatförhandlingarna i diskuterar man i EU-kretsen återigen EU:s klimatmål. Det är som bekant 20 procents minskning jämfört med nivåer. Allt fler medlemsländer säger att man bör öka det till . Det är också en synpunkt som klimatkommissionären och flera stora företag i har. Vi vet att det ökade hotet mot stora klimatförändringar talar för att det behövs ökade ambitioner hos alla världens länder, inte minst de rika. Det har vi hört den globala miljörörelsen påpeka . Det är en intention och linje inför Cancúnförhandlingarna att öka ambitionerna. Det borde alltså vara en ledstjärna för EU i de fortsatta internationella förhandlingarna. sällar sig tyvärr fortfarande till de länder i EU som är motsträviga till de ökade ambitionerna, det vill säga att öka till 30 procents minskning. Min fråga till miljöministern är: Hur många länder och starka aktörer i EU ska förespråka ett högre klimatmål innan gör det? 61 Miljöminister (C): Jag välkomnar frågan. Den är viktig. har från början haft synpunkten att EU bara skulle ha ett mål, nämligen . blev kompromissen att ha det lägre mål som vi aldrig har önskat. Vi har, tillsammans med , , , och , varit den pådrivande gruppen som velat se till att EU gör sig berett att öka ambitionsnivån. I har vi ambitionsnivån . Det är en självklar utgångspunkt för att vi själva ska klara väsentligt mer. Det som är dilemmat och som inte heller kommer ifrån är att även om EU skulle ta på sig till skulle det ätas upp av utsläppsökning i . Vi ska vara säkra på att EU inte bara gör en egen ansträngning. Det har vi egen glädje av, men det räddar inte klimatet. Det ger oss konkurrenskraft, men vi ska också rädda klimatet. Då behövs och insats. 62 (MP): Den förhandlingsstrategin har ju EU en gång testat i . Vi vet att resultatet av det inte var så jättebra. Man kan ju ompröva sina förhandlingsstrategier. Vi vet att kineserna själva säger att de är beredda att göra ganska stora insatser, inte minst av konkurrensskäl. Vi hör vår egen miljöminister säga i andra sammanhang, när man slår sig för bröstet för de svenska minskningarna, att det har varit bra för att har ställt högre mål för den svenska klimatminskningen än vad vi har åtagit oss internationellt. Är det inte lite märkligt att det är bra att ha högre mål och åta sig högre krav i den svenska kontexten men ligga i bakvattnet i EU-gruppen när det gäller att driva på för att EU:s mål ska vara inför ? 63 Miljöminister (C): och jag är ju helt överens både om att det är viktigt att snabbt åstadkomma utsläppsminskningar och om att det är en fördel för svensk och europeisk konkurrenskraft att ha ett ambitiöst mål. Vi är helt överens om det. Något som inte har rätt i är att har legat i bakvattnet. Vi låg från början på det högsta målet och har drivit på. Ni skapar en egen bild och angriper den bild ni har skapat, men det är inte det som är sanningen eller läget just . Man ska ha klart för sig att det ur klimatsynpunkt inte duger att vi smiter ifrån knäckfrågan. Det är inte en förhandlingsstrategi. Det är en fråga om att rädda klimatet. Det blir möjligt först om och , som tillsammans står för hälften av världens utsläpp, minskar sina utsläpp och slutar att äta upp de ansträngningsökningar som till exempel EU gör, annars löser vi inte klimatproblemet. Det var ju det som var uppgiften. 64 (C): Jag har en fråga till statsrådet . En viktig orsak till att patienter felbehandlas är brister i sjukvårdens IT. Regeringen har ju under den gångna mandatperioden vidtagit ganska stora åtgärder för att komma åt detta, men det finns fortfarande stora problem. Viktig information finns inte när den behövs. Patienten utgår från att vad hon berättat på vårdcentralen, liksom svaren på de labbprov som tagits, finns när hon senare söker på akutmottagningen, men så är oftast inte fallet. På golvet i den svenska sjukvården är förväntningarna stora på att staten ska ta de krafttag som är nödvändiga för att snabbt driva utvecklingen framåt. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att påskynda utvecklingen av informationsteknologin inom den svenska sjukvården? 65 Statsrådet (C): Jag vill tacka för frågan. Det är väldigt trevligt att göra debut i kammaren. Jag har varit här förut som medföljande vid partiledardebatter. Det är roligt att vara här som statsråd och minister. Jag hoppas att vi får många spännande debatter framöver. Den fråga som ställer är oerhört viktig. Om man pratar med föräldrar och patienter tror jag att man stöter på fler än en som beklagar sig över att det inte är säkert att doktorn kan få upp barnets journal från vårdcentralen digitalt när man kommer till akuten med en öronsjuk treåring. Om man kommer in med en hjärtåkomma och kanske inte ens är vid medvetande är det långt ifrån säkert att doktorn under de livsviktiga minuterna kan få den information som behövs för att rädda liv. Som ett led i att EU har antagit en digital agenda för ska ge sitt nationella svar. Det kommer att bli en av mina viktigaste uppgifter som minister att ta fram en digital agenda för . En viktig fråga kommer att vara hur vi kan använda IT för att öka patientsäkerheten i vården. 66 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Ytterst handlar det ju om problemet med den höga grad av självstyre som de svenska landstingen har. Hur ser statsrådet på avvägningen mellan landstingens stora behov av självstyre och patientens behov av nationellt fungerande informationssystem i den svenska sjukvården? 67 Statsrådet (C): I debatten förekommer en del påståenden om att ett samordnat journalhanteringssystem som är digitalt skulle förutsätta att alla landsting och alla vårdgivare använder samma programvara och gör samma upphandling och att vi därmed skulle behöva börja om från början. Så ser inte jag på saken. Jag tror att utgångspunkten måste vara att vårdgivare använder de system som man använder . Det som är ett samhällsansvar är att vi från offentligt håll måste ställa krav på att systemen är funktionella och kan kommunicera med varandra så att en patient som kanske bor i men blir sjuk i kan gå till doktorn och känna trygghet i att doktorn i kan komma åt journalanteckningar från vårdcentralen i eller . Därför måste vi ha system som kan kommunicera med varandra. Därmed inte sagt att vi måste centralstyra allt på nationell nivå. Diskrimineringen av romer i 68 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . har romernas mycket utsatta situation uppmärksammats i hela . tvångsavvisningar är ett exempel på den avskyvärda behandling som många romer har tvingats utstå. Massdeportationerna till och samt rivningarna av lägren i har inneburit hot, våld och offentlig stigmatisering. I har en minister lyft fram frågan om att romerna ska ställas utanför . I dömdes så sent som i går fyra män för att ha kastat brandbomber på en romsk familj. I inrättas speciallagar för romer. Och i utvisas romer för att de råkar sova på fel plats. Förföljelsen och diskrimineringen av romer som är utbredd i måste tas på allvar. Vad avser ministern att göra för att motarbeta diskrimineringen av romer i och garantera den fria rörligheten för denna grupp människor? 69 Statsrådet (M): Det är ingen som kan tvivla på att det i många stater runt om i Europeiska unionen förekommer att romer diskrimineras. Det förekommer också en strukturell problematik som har att göra med utbildningssystem och så vidare. Jag tycker dock att det är viktigt att peka på den stora skillnaden mellan människor som söker asyl i olika länder och människor, som till exempel i , som har bott i landet utan att vara asylsökande och som avvisas tillbaka till sina ursprungliga medlemsstater i unionen. Det är viktigt att detta aldrig sker kollektivt utan att det alltid sker individuellt. Det är viktigt att varje människa får en individuell prövning. Det är också viktigt att vi ser till att motverka denna diskriminering. Just därför har regeringen engagerat sig i detta. Så sent som var statsrådet på en stor konferens som anordnades av unionen och företrädde där den svenska ståndpunkten om hur viktigt det är att unionen tar fram en samlad strategi för att möta den romska problematiken. 70 (MP): Tyvärr är det inte bara runt om i som situationen för romer är tuff. Även i är diskrimineringen av romer omfattande enligt regeringens egen delegation för romska frågor. Trots att den fria rörligheten finns inom EU är det ingenting som fullt ut står upp för. har utvisat ett femtiotal romer som egentligen har rätt att vistas här i egenskap av EU-medborgare. Man hänvisar till luddiga formuleringar om att tiggeri inte är en acceptabel försörjning. Den fria rörligheten bör gälla alla EU-medborgare oberoende av etnicitet. Allt annat är populistiskt och protektionistiskt. Hur avser ministern att arbeta för att just ska garantera att romernas fria rörlighet inte inskränks? 71 Statsrådet (M): Vi har självfallet ansvar för de människor som är medborgare i och som är av romsk extraktion och som är födda och uppvuxna här. Där har vi redan en strategi, som själv tar upp, som är framlagd av den romska delegationen och som håller på att diskuteras. Det är dock viktigt att skilja den diskussionen från den andra som tar upp när det gäller EU-medborgare som har kommit hit. Polisen har som självständig myndighet fattat beslut om avvisningar av romska EU-medborgare under detta år. Men det finns möjlighet till överklagande av detta, och något mer om omständigheterna i dessa fall känner jag inte till. Det saknas till exempel vägledning i praxis eftersom inget av ärendena har överklagats till . Det är en förutsättning för att vi ska kunna få en klarare praxis, vilket är någonting som har efterlyst. Detta är också en del av mitt svar till : Så länge praxis förblir oklar på detta område ska vi också vara försiktiga med att uttala oss i dessa frågor. Utvisningen av romer i 72 (FP): Jag har också anmält mig för att ta upp romernas situation och ställa en fråga till statsrådet . har engagerat sig rätt mycket i dessa frågor, bland annat genom Delegationen för romska frågor. Fokus har varit hur duktiga eller inte duktiga vi är i . Men EU-ministern framförde och därefter hård kritik mot utvisningar av just romer i . Man tog också initiativ till ett så kallat överträdelseärende för att pröva om har brutit mot unionens regler. I går meddelade att man inte avser att gå vidare med denna fråga. Min fråga till statsrådet är: Vad är den kommentar eller reaktion när det gäller att man inte går vidare i detta ärende? 73 Statsrådet (M): Precis som jag sade i mitt föregående svar har självfallet också en historisk börda att fundera över. Men jag tycker att det är viktigt att peka på det som tar upp. har vi haft en situation där kommissionen meddelade att man avsåg att inleda en undersökning av de franska utvisningarnas förenlighet med EU-lagstiftningen, och meddelade man att man vill ha ett svar från , vilket man också har fått. har den ansvariga kommissionären kommit fram till att förändringarna av den franska lagstiftningen visavi rörligheten, den som är fastlagd på EU-nivå, är till fyllest. Det är så att kommissionen ytterst kan väcka talan om fördragsbrott om man anser att någon medlemsstat inte följer reglerna i rörlighetsdirektivet. Men i detta fall har kommissionen, med anledning av de fördrag som medlemsstaterna har kommit överens om, ansett att det inte är aktuellt. Svaret på frågan är att naturligtvis anser att det är kommissionens uppgift att hantera dessa frågor. Det är det på alla områden där vi har fördragstexter. 74 (FP): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hoppas att regeringen fortsatt bevakar denna fråga. Det är många av oss som är angelägna om att vi behandlar våra EU-medborgare korrekt. Avslutningsvis vill jag skicka med en fråga till statsrådet. Eftersom detta är fel hanterat kan det leda till migrations- och flyktingströmmar i . Även om människor är medborgare i ett annat EU-land uppstår migrations- och flyktingströmmar. Jag hoppas att statsrådet kan lyfta fram detta på något rådssammanträde . 75 Statsrådet (M): Jag kan försäkra att vi ingående från regeringens sida följer dessa frågor. Vi tycker precis som alla andra medlemsstater att det är angeläget att de fördrag som vi har ingått och som bland annat handlar om fri rörlighet upprätthålls på ett riktigt sätt. Det kommer vi också fortsättningsvis att verka för. 76 (S): har inlett ett arbete där man utreder snuset och andra närbesläktade produkter. var det ett stort möte där man lyssnade på organisationer och branschföreningar. Min fråga till statsrådet är: Hur ställer sig den till ett av de tre förslag som man diskuterar här, nämligen ett totalförbud mot snus? 77 Statsrådet (M): Jag tackar för en viktig fråga. Det är en principiellt väldigt viktig fråga därför att regeringen driver frågan om snuset utifrån ett frihandelsperspektiv och utifrån konkurrensneutralitet. Det svenska snuset är diskriminerat. Det är konkurrenssnedvridande att svenska företag inte konkurrerar på samma villkor som andra företag i branschen på EU:s inre marknad. Rent generellt ställer sig regeringen mot totalförbud. Vi vill inte se fler förbud. Tvärtom vill vi se mer frihandel. 78 (S): Jag tackar statsrådet för det svaret. Då undrar jag: Vad tänker regeringen göra för att undvika att detta slutar med ett totalförbud? 79 Statsrådet (M): Det handlar om att driva den här frågan ur inremarknadsperspektivet. Jag har också skrivit brev till den tidigare inremarknadskommissionären och krävt svar på frågan om varför det svenska snuset diskrimineras på EU:s inre marknad. Ett tydligt sådant exempel handlar i praktiken om där man också har fått ekonomiska konsekvenser av denna snedvridning. finns det en ny inremarknadskommissionär, . Vi har tagit upp frågan med honom också. Vi avser att fortsätta driva detta just för att visa att vi här har ytterligare ett handelshinder och att detta rent principiellt är felaktigt. Förbudsfrågan hör hemma i en annan kategori. Det handlar egentligen om en hälsosynpunkt. Den frågan driver inte jag, utan jag ser detta ur ett handelsperspektiv och ur ett inremarknadsperspektiv. Våra företag ska få finnas på samma villkor som andra på EU:s inre marknad. 80 (KD): Min fråga riktas till kultur- och idrottsminister . Låt mig först säga att det är mycket positivt att regeringen föreslår en satsning på elitidrotten omfattande . Jag välkomnar detta. Det innebär en principmarkering när regeringen fastslår att det är angeläget att satsa på elitidrott, inte minst som en inspirationskälla för breddidrotten. Jag har själv erfarenhet av detta och har med egna ögon sett hur elitidrotten i min hemkommun , där innebandylaget har gått upp i högsta ligan, inspirerat unga flickor och pojkar att börja motionera, att börja spela innebandy. Min fråga till kultur- och idrottsministern handlar om hur den långsiktiga strategin för elitidrottssatsningen kan se ut. Kan vi i utveckla möjligheten för elitidrottare att satsa på sin elitidrottsutövning som de studerar på högre nivå, såsom högskola och universitet? 81 Kultur- och idrottsminister (M): Jag vill börja med att hälsa välkommen till kulturutskottet. Det är riktigt att regeringen tidigare gett grönt ljus för en stor elitsatsning, just de 212 miljoner som nämnde. Det kan tilläggas att det är förhållandevis nytt att vi även talar om elit och inte bara om bredd och hälsa när vi diskuterar idrottsfrågor och idrottspolitik. hävdar vi envist, tillsammans med idrottsrörelsen, att det mycket handlar om idrottsrörelsens självständighet. , och ska gemensamt komma fram till hur dessa medel ska användas . Jag kan säga att jag är lite oroad över de signaler jag fått om att de förhandlingarna går kärvt. 82 (KD): Jag tackar för svaret. Min fråga gällde utbildningen och hur man efter gymnasiet kan utforma studiemöjligheter för unga elitidrottare. Det finns 58 riksidrottsgymnasier i men ingen organiserad form av utbildning vad gäller studier på högre nivå, såsom universitet och högskola. Jag har respekt för att det är en fråga som behandlas av , och vi har kanske anledning att återkomma till den. Låt mig också ställa en fråga om det som kultur- och idrottsministern var inne på i slutet av sitt inlägg. Det har framförts kritik mot att anslaget till har sänkts. Jag vill gärna höra hur ministern bemöter den kritiken. 83 Kultur- och idrottsminister (M): Låt mig kort ta upp frågan om utbildningar. Det är riktigt att det främst är utbildningsministerns område, men självklart rör det sig också om idrott. Det är dessutom en EU-fråga, där ju detta diskuteras. På många högskolor har man ett bra samarbete. är ett exempel, ett annat, och det börjar hända mycket även på en del andra högskolor. Det är en ständigt pågående diskussion mellan och de olika utbildningarna. Sedan har inte fått mindre pengar. Tvärtom har de fått mer pengar. Idrotten har under alliansregeringen varit en vinnare. Man har totalt sett fått 1,5 miljarder mer i stöd . Pengarna är alltså inte ett problem, utan det är, kan man säga, viljan att komma överens om hur dessa medel ska användas. Det är viktigt att idrottsrörelsen snabbt löser det problemet. 84 (S): Klyftorna ökar i det borgerligt styrda . Klyftorna ökar mellan stad och land, mellan män och kvinnor, mellan sjuka och friska. Visserligen är de borgerligas människosyn att hungriga vargar jagar bäst och att det är bra om man blir lite fattig för då blir man säkert frisk, men det finns många baksidor med att slita isär ett samhälle. En sådan baksida är den digitala klyftan. Därför tänkte jag ställa några frågor till IT-ministern. vill jag hälsa henne välkommen till kammaren. Vi har hållit på att bygga ut bredbandet i . Vi har gett fler och fler möjligheten, men ändå lämnas många utanför. Närmare två miljoner svenskar är fortfarande inte inne i IT-samhället. Vad tänker den nya IT-ministern göra för att minska den digitala klyftan och se till att fler får chansen till fördelarna med IT-samhället? 85 Statsrådet (C): Tack, , för en väldigt viktig fråga. Som du vet har det i denna kammare fattats beslut om en bredbandsstrategi. Min avsikt är att den strategin ska ligga fast. Ett viktigt mål i strategin är att av alla hushåll och företag i ska ha tillgång till i datahastighet före . Det är högt uppsatta ambitioner, men jag tror att de är realistiska att nå upp till. Den andra sidan av detta är att se till att få upp datahastigheten i de allra mest glesbefolkade delarna av . Därför har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att vi ska höja kravet när det gäller den lägsta garanterade datahastigheten till . Detta handlar om mycket mer än bara teknik. Det handlar om att man ska kunna använda Internet i hela landet, att man ska kunna använda de tjänster som kan förbättra livet för många människor oavsett var i vårt avlånga land man råkar bo, verka eller driva företag. 86 (S): Jag tackar för svaret. Det är bra med en bredbandsstrategi, och det är bra att PTS fått extra anslag för att följa utvecklingen och flytta fram positionerna. Men precis som IT-ministern sade i slutet av sitt inlägg handlar det också om tjänster och om att ge människor möjligheter. Det finns människor som ännu inte insett fördelarna med IT-samhället och sådana som inte vågat ta steget in i det. Det finns också de som inte har råd. Vi vet att fler och fler barn är med i olika communities, på Facebook och annat där de kan chatta med varandra. Men fortfarande finns det barn som inte är med i den samhörigheten. Det finns barn som lämnats utanför för att deras föräldrar är fattiga, sjuka eller arbetslösa. Det finns också äldre personer som lämnas utanför IT-samhället för att de inte haft samma möjligheter som andra att ta till sig den nya tekniken. Det finns alltså en mängd anledningar till att vi skyndsamt måste se till att den digitala klyftan minskar. 87 Statsrådet (C):