prot · GY0933 · 2010-12-13 00:00:00 — Detta visar vilket vi i alltid har välkomnat att ska engagera sig mycket för att Nato ska utvecklas. Avslutningsvis, fru talman: tidigare talare har sagt att NBG11 är ett steg mot en militarisering av Europeiska unionen. Så behöver det definitivt inte vara, och så bör det inte heller vara. Vår uppfattning i är att EU inte ska skapa ett EU-försvar. Det ansvaret bör i stället ligga på Nato. Dessutom skulle det, tror jag, riskera att underminera den mjuka makt som EU har varit mycket framgångsrik på att bygga upp, nämligen möjligheten att få medlemskap i unionen som en katalysator för reformer och så vidare. Det handlar inte om att EU skulle ha ett stort gemensamt försvar, men eftersom man använder ute-på-sluttande-planet-argumentationen är det viktigt att bemöta detta, anser jag. Det är klart att ett EU-försvar kommer att innebära förhoppningar för människor som lider runt om i världen: Kan inte EU komma hit och befria oss? Det är förhoppningar som ett EU-försvar sannolikt aldrig skulle kunna infria. Det innebär att det riskerar att underminera det som är EU:s stora styrka , nämligen den mjuka makten. Men här gäller det något annat, att ha en snabbinsatskapacitet för att kunna hjälpa till vid en jordbävning eller för att mycket snabbt kunna agera i en krissituation. Det är inte samma sak som att EU har ett gemensamt försvar. 153 (C): framtida säkerhet bygger på gemenskap och samverkan. Om det råder en stor och bred enighet i denna kammare. Vi har , fru talman, ägnat någon timme åt att diskutera internationell samverkan och bistånd. Det handlar om en insikt om att utveckling, fattigdomsbekämpning och säkerhet är något som vi bygger tillsammans med olika redskap, olika instrument, och att vi behöver ha möjlighet att spela på dem alla för att det ska fungera. Om det händer någonting långt borta måste vi vara beredda att göra insatser för att lösa konflikter, för att skapa fred eller till och med tvinga fram fred, om så skulle vara. Det handlar om insikten att där krig eller ofrihet råder skapas inte möjligheter för människor att nå utveckling, välstånd och en bättre framtid. Här har EU en central roll. ska verka för att göra EU till en global aktör. Även om detta råder det en bred samsyn här i kammaren, kan jag konstatera. EU:s roll i internationell krishantering har förstärkts markant . EU är i sig ett fredsprojekt som måste klara att ta ansvar för både civila och militära kris- och fredsfrämjande insatser inom EU, i närmiljön, men också utanför EU:s gränser. Det finns lärdomar av det som hände när före detta sönderföll, kriget i Kosovo och den etniska rensningen, som vi såg igen på vår kontinent. Det är inte långt borta, . Detta lärde oss att vi måste kunna göra någonting när det bränner till. Vi måste ha förmåga att själva släcka bränder. Vi kan inte lita på att det är någon annan, , som ska göra det i vårt ställe. Det är det som är grunden för snabbinsatsstyrkorna, för EU:s förmåga att gripa in när någon konflikt eskalerar, om freden hotas eller om det till och med är krig på platsen. Om snabbinsatsstyrkorna säger nog någon: Ja, men det är ett spår in i Nato. Jaha, tänker jag, är det därför som vi ser som en av våra medaktörer i denna snabbinsatsstyrka som vi sätter upp? Jag tror inte det. Vi har jobbat tillsammans, , , , och , i en tidigare insats och ska göra det nu igen, . Ja, men det kostar mycket, säger kanske någon. Det skulle kunna göra det, men det kostar naturligtvis oerhört mycket om freden skulle vara hotad, om kriget är ett faktum eller etnisk rensning på nytt sker i vår närmiljö. Det kostar också, och då måste vi naturligtvis vara beredda att göra insatser. De ska anpassas efter uppdragets natur och kunna gälla hela konfliktskalan. Så är det uttalat. Det finns också tydligt sagt från utskottets sida att vi förväntar oss en redovisning av kostnaderna om insatsen skulle bli aktuell. För militär våldsanvändning krävs samtycke från landet, där det är aktuellt. Det var därför som det inte var möjligt att gå in i eller , när vi diskuterade en NBG-insats där. Vi har naturligtvis också krav på auktorisation från säkerhetsrådet om det gäller annat än bara självförsvar. Och det ska naturligtvis vara i enlighet med folkrätten. Någon sade tidigare i debatten att världen ser annorlunda ut jag tror att det var . Jag delar den uppfattningen. Världen ser annorlunda ut. Den har också krympt. Det som händer långt borta påverkar vår säkerhet här hemma och påverkar vår säkerhet inom EU. Då måste vi vara beredda att ställa upp och göra insatser för att bygga fred och säkerhet, utveckling och möjlighet. Jag tycker att det är bra med ett brett parlamentariskt stöd i kammaren för den insats som gäller från . Men det är också bra att vi markerar ansvar för när det gäller ett beslut om hur ska bidra till EU:s stridsgrupper efter 2011, såsom vi gör i detta betänkande. Jag noterar också den socialdemokratiska motionen i betänkandet om internationell samverkan, där man just markerar att man vill att EU ska stärka sin förmåga att bevara fred, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet. Man markerar att EU ska vara en global aktör och att EU:s kris- och konflikthanteringsförmåga också utanför EU:s gränser ska stärkas. Det finns gott hopp om att vi också ska hitta lösningar för tiden . Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 154 (S): Frågan om Nordic Battlegroup har varit aktuell . Beslut om medverkan och om att man skulle vara ramnation för den nordiska stridsgruppen togs av 2004 på förslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Försvarsberedningen hade tidigare än så konstaterat att deltagandet i Nordic Battlegroup är centralt för omställningen av vårt militära försvar, från förrådsställt till insatsberett. , oavsett regering, har det dock funnits frågor om konceptet, förmågan och kostnaden. Den nu aktuella stridgruppen, NBG11, har regeringen ensidigt beslutat att sätta upp. Det menar vi socialdemokrater är ett felaktigt tillvägagångssätt. ska besluta om Försvarsmaktens förband, och NBG är där inget undantag. Vi socialdemokrater och betonar att det är viktigt att det är som beslutar om ett eventuellt deltagande i EU:s stridsgrupper och på vilket sätt det ska ske, inte minst med hänvisning till de politiska åtaganden visavi EU och övriga länder som ett beslut innebär samt de omfattande ekonomiska konsekvenserna. Vi menar att ordningen bör vara sådan att regeringen måste begära godkännande innan ett åtagande om deltagande i görs. Det är därför bra att det under det sammansatta utskottets beredning av frågan vuxit fram en majoritet för att regeringen ska återkomma till i frågan. Vi vidhåller vår kritik mot att tar ramansvar för den nordiska stridsgruppen 2011, men då beslutet är fattat accepterar vi det. Vi är även fortsatt kritiska mot att ska ha ramansvar för stridsgruppen 2014. Med tillkännagivandet att regeringen ska återkomma till i frågan väljer vi emellertid att invänta den processen innan frågan avgörs slutgiltigt. När det sedan gäller stridsgruppens koncept och kostnad finns det en hel del att tillägga. En genomförd granskning av visar att kostnaderna för NBG 2008 tredubblades i jämförelse med den information som getts till . De steg från 1 miljard till 4 miljarder, utan att kunnat finna att beslut för denna omfattande kostnadsfördyring tagits någonstans, inte av regering eller Försvarsmakten, än mindre av , som har uppgiften att fatta ett sådant beslut. Det bara flöt, helt enkelt. Det flöt helt utan kontroll. Det var telefonsamtal mellan tjänstemän i och på Högkvarteret som höll i gång denna historiska och helt okontrollerade miljardrullning. Ansvaret för detta faller naturligtvis ytterst tillbaka på regeringen, som har uppdraget att styra myndigheten. Det gick från 1 miljard till 4 miljarder utan ett enda protokollfört beslut, varken i regering eller i myndighet. lär återkomma i den frågan tro mig! På samma sätt kan kritik också riktas mot konceptet. Det är som flera talare har påpekat fram till nu ett ej användbart koncept. Dessutom visade granskning att stridsgruppen, trots den historiska pengarullningen, inte klarade sin uppgift. Endast tre av de sex eskaleringssteg som man räknat med att man skulle kunna klara hade uppfyllts. Således blev det väldigt dyrt och långt ifrån tillräckligt bra. Regeringen redovisar att en insats bedöms kosta 1,11,. Dessa medel finns uppenbarligen inte i budgeten, utan regeringen räknar med att det ska hanteras med olika finansiella knep, och sedan ställs på nytt inför fullbordat faktum, så som man har gjort tidigare. Det är inte godtagbart. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med en betydligt noggrannare redovisning av hur utgifterna för en insats ska finansieras och vilka konsekvenser det för med sig. Mot bakgrund av detta vill jag, som , yrka bifall till förslaget i betänkandet med hänvisning till det särskilda yttrande som Socialdemokraterna och har lämnat, där vi motiverar vårt ställningstagande i betänkandet. I detta anförande instämde , och (alla S) samt (MP) och (V). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkande 2010/11:CU19 Ändring i marknadsföringslagen Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2010/11:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) betänkande 2010/11:KU15 Jämkning av inkomstgaranti betänkanden /11:SkU6 Kontroll av postförsändelser 2010/11:SkU14 Nya skatteregler för försäkringsföretag betänkande 2010/11:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2010/11:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /11:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel EU-dokument KOM(2010)623 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Kommissionens arbetsprogram 2011 KOM(2010)728 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:121 Ungas droganvändning av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:122 Livet efter skyddat boende av Arhe Hamednaca (S) till statsrådet (KD) 2010/11:123 jämställdhetspolitiska uppdrag av (V) till statsrådet (FP) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:169 Åtgärder mot nollklassning av den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI av (MP) till statsrådet (M) 2010/11:170 Taleregler om klimatet av (V) till statsminister (M) 2010/11:171 Undersökningar av FRA:s verksamhet av (V) till försvarsminister (M) 2010/11:172 Förvaltningsplan för ål av (V) till landsbygdsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 28 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 67 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 107 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 141 och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.