prot · GX0983 · 2010-03-05 00:00:00 — 1 § Svar på interpellation 2009/10:257 om bankernas bonussystem 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag är beredd att ge i uppdrag att skärpa det nu gällande regelverket för bonusar och se över om stabilitetsavgiften kan användas till att begränsa bonusar i banker. Regeringen har sedan finanskrisen blossade upp arbetat målmedvetet för att bankerna ska ta bort ersättningssystem som leder till osunt risktagande. Vi har också uppmanat bankerna att begränsa storleken på bonusutbetalningarna i krisens kölvatten. Två tydliga bevis på att regeringens agerande och den allmänna opinionen har haft effekt är det bonusstopp och den bonussänkning som storbankerna och annonserade. gäller i ett nytt, tufft regelverk för bankernas ersättningssystem, baserat på de internationella överenskommelser i Europeiska unionen och G20 som regeringen var med om att förhandla fram . Regleringen syftar till att motverka överdrivet risktagande och därigenom undvika att bonusar blir ett hot mot den finansiella stabiliteten. Det är viktigt att understryka att det nya regelverket bygger på internationella principer som och andra länder i olika forum utfäst sig att följa. Genom att regelverket genomförts som föreskrifter som kompletterats med allmänna råd av är samtliga banker och finansinstitut med säte i skyldiga att följa dem. kommer att bedriva en aktiv tillsyn av bankernas ersättningsprinciper och noga följa vilka åtgärder de vidtar med anledning av den nya regleringen. En rapport avseende deras iakttagelser ska vara regeringen tillhanda . Jag förutsätter att samtliga banker och finansinstitut rättar sig efter det nya, tuffa regelverket. har kraftfulla möjligheter att ingripa mot de banker som inte följer de nya reglerna. Skulle det ändå bli nödvändigt kommer regeringen att vidta ytterligare åtgärder, där en riskdifferentierad stabilitetsavgift skulle kunna vara ett tänkbart alternativ. Låt mig slutligen kommentera Nordea, där svenska staten äger av aktierna. lade staten fram ett eget förslag till ersättningsprinciper för ledande befattningshavare, i syfte att stoppa rörliga ersättningar till högsta ledningen i banken. Staten har därefter i dialog med styrelsen och andra storägare utan framgång försökt vinna stöd för sin linje. Inför årets stämma lägger staten därför åter fram ett eget förslag till ersättningsprinciper som innebär att ledande befattningshavare i Nordea inte ska ha rätt till rörlig ersättning. Jag är övertygad om att det finns många småsparare som på den kommande bolagsstämman kommer att stödja vårt förslag. Min och regeringens ambition är att staten som ägare även framgent ska verka för att ledande befattningshavare i Nordea inte ska ha rätt till rörlig ersättning. Det är viktigt för regeringen att staten sopar framför egen dörr när vi kräver största möjliga återhållsamhet av andra. 2 (): Statsrådet säger i svaret på min interpellation att han är beredd att överväga ytterligare åtgärder när det gäller bonusarna i bank- och finansvärlden och att han är beredd att överväga en riskdifferentierad stabilitetsavgift, som är ett alternativ som har förts fram i debatten. Jag tackar för svaret. Jag måste säga, , att det för en gångs skull var ett svar där det fanns ett innehåll. Jag kommer naturligtvis noga att följa upp om detta svar också leder till någon form av handling och åtgärd från regeringens och sida. skrev : Bonusgasen i botten. Resultatet har ingen betydelse. Storbankerna höjer bonusen ändå. Det är klart att det är illavarslande att det är så. Trots att vi har haft en debatt om överdrivna bonusersättningar i banker och i finansinstitut men också i övriga bolag verkar det som att det har haft mycket liten inverkan på bankernas och andras agerande. säger i sitt svar att regeringen har följt de internationella riktlinjer som har tagits fram av G20-gruppen och EU och andra. Tyvärr är väl det internationella riktlinjer som inte är särskilt verkningsfulla. Vi minns alla det mycket märkliga uttalande som statsminister gjorde , efter G20-mötet i . sade att bonusbubblan nu sprack. Ja, det hade varit en förhoppning att så hade varit fallet, men sanningen är den att det inte hände särskilt mycket över huvud taget efter det. Jag kan också se att en stor bank som Nordea i det här läget faktiskt inte har brytt sig om att göra några stora förändringar. Tvärtom har företrädare för Nordea i en artikel sagt: Det finns ingenting som hindrar oss att i stort sett fortsätta med de system vi har. Jag inser statsrådet dilemma när det gäller Nordea. Även om staten har ett stort aktieinnehav är staten inte på något vis majoritetsägare, utan det finns andra intressen som driver på och försvarar bonusprocessen i Nordea. Där har statsrådet naturligtvis ett svettigt jobb framför sig när det gäller att kunna övertyga. säger statsrådet i sitt svar att de svenska bankerna ändå har försökt att göra förändringar efter den debatt som har varit. Men det är väl en liten skönmålning. höjde exempelvis sina bonusar . Man kan väl inte säga att den banken har tagit något som helst intryck av den allmänna debatten? det är en annan bank som hade ett ganska svagt resultat har också en bonus på bortåt . Det är nästan lika stort som resultatet. Och Nordea kommer att betala nästan i bonusar. Jag tror nog att måste fundera på det svar som han lämnar på min andra fråga, som jag ändå tycker är positivt, att man är beredd att överväga ytterligare åtgärder och någon form av riskdifferentierad avgift till stabilitetsfonden. Det är en åtgärd som inte bara bör överväga, utan han bör se till att ganska snabbt komma tillbaka till , eftersom bankerna uppenbarligen inte bryr sig om signalerna från regeringen på området. 3 Statsrådet (): När man tittar på vilka möjligheter vi har i att vidta åtgärder som ligger vid sidan av internationella överenskommelser finner man att det kanske inte är någon riktigt bra idé. I en alltmer globaliserad finansmarknad är det ju åtgärder som har global eller åtminstone europeisk verkan som blir effektiva. Om vi ska vidta nya åtgärder måste vi därför titta på om de ligger inom och bygger på de överenskommelser som vi har slutit på internationell nivå. Jag tror att det vi nu måste göra är att avvakta och se vad som sker på det här området. Vi vet att bankerna nu håller på att implementera det nya regelverket. Men och där håller jag helt och hållet med skulle vi finna att det finns banker som inte följer det här regelverket, som är fastlagt och som implementeras och som ska rapporteras tillbaka till , eller på annat sätt betalar ut bonusar som inte kan anses vara förenliga med en sund riskhantering får vi naturligtvis anledning att överväga om vi måste vidta ytterligare åtgärder. Jag menar att regelverket är solklart, och jag förväntar mig att alla banker följer det. Men om det blir nödvändigt finns möjligheten att införa en riskdifferentierad stabilitetsavgift. Vi har sagt att den ska vara riskdifferentierad . Det är en målsättning som regeringen slår fast och som finns. Vi förbereder detta. Man kan fråga sig om det finns andra alternativ. Det finns de som diskuterar en bonusskatt till exempel. Är det ett bra alternativ? Vi har inte tagit ställning till om en bonusskatt kan vara effektiv för att förhindra utbetalningar av bonusar som bidrar till osunt risktagande. Men man kan nog lugnt säga att erfarenheter från andra länder inte är entydigt positiva. Personligen är jag skeptisk till att följa det spåret, men regeringen har inte uteslutit någon sådan åtgärd. Vad det finns för andra alternativ kan man alltid fundera på. Vi har, som sagt, siktat in oss på att stabilitetsavgiften ska vara riskbaserad . Det innebär en högre avgift för banker som har ett högre risktagande och som därmed löper större risk för att åsamka skattebetalarna stora kostnader. I den mån det finns bonusar som bidrar till ett sådant risktagande ska stabilitetsavgiften självfallet fånga upp det. Men exakt hur en riskbaserad stabilitetsavgift ska utformas kommer regeringen att utreda . När det gäller Nordea tycker jag ändå att det är angeläget att säga att av de 2,8 miljarder som har avsatts för rörliga ersättningar handlar ungefär 600 miljoner om . Resten är verksamheter som bedrivs i , , , , och så vidare. Det gör inte saken bättre. Det som beslutas på stämmorna handlar uteslutande om ledningsgruppen, om dem som tar de strategiska besluten om risktagande i banken. Trots att stämman röstade ned det har ledningsgruppen självmant avstått från varje form av bonus både och under detta år. Regeringen lägger, som sagt, fram ett eget förslag om att stämman ska besluta om att sådan bonus inte heller ska utgå . 4 (): Det är bra att håller dörren öppen för fortsatta insatser mot bankernas excesser när det gäller bonusar och andra finansinstituts agerande. Men jag är inte lika säker på att vill visa den handlingskraft som skulle behövas. Det regelverk som har trätt i kraft och som hänvisar till, är det så särskilt starkt? Är det inte bara ett regelverk som i huvudsak skjuter upp bonusutbetalningarna över tiden? Det ändrar inte volymen eller inriktningen. Det är bara ett uppskov, strängt taget. Det är inte bara jag som påstår det. Jag kan hänvisa till egen, om jag säger så, bank, där staten har ett stort inflytande trots allt. Nordeas företrädare, både styrelseordförande och vd, säger i en debattartikel i att det finns inte någonting som begränsar vare sig bonusnivåer eller lönenivåer i regelverken. Man inför ett sådant nytt regelverk och den största banken tycker att det inte finns något som hindrar dem att fortsätta det bonusregn de har hållit på med . Det är precis som säger. Det spelar ingen roll om det sker i eller någon annanstans. Det är lika illa var det än sker. Men Nordeas representanter har uppenbarligen inte uppfattat det nya regelverket som särskilt besvärande eller hämmande eller som att det på något vis förhindrar att de kan fortsätta den process de har haft att ha mycket stora bonusutdelningar. Jag inser att det finns kommunicerande kärl mellan bonus och lönenivåer. Det är inte så enkelt att bara klippa av den ena strängen och tro att den andra inte förändrar sig på något vis. Det handlar om hela processen, att man inom framför allt finansvärlden och bankerna har ersättningsnivåer i sin helhet, både löner, bonus och andra typer av ersättningar, som är vida större än i många andra branscher. Jag ger inte så mycket för det argument som ofta används om svenska bankföreträdare att det skulle vara så stor internationell konkurrens att de främsta bankföreträdarna skulle fly landet om de inte fick de våldsamma bonusar som de har fått . De kommer uppenbarligen att få dem även och framöver om inte gör mer i fortsättningen. Jag tror att konkurrensargumentet är överdrivet. Jag har inte sett någon sådan flykt. Jag tror inte heller att det kommer att bli fallet i fortsättningen. säger att man överväger idén som har förts fram att man kan ha någon form av differentierad avgift som hänger ihop med just hur mycket bonus man är beredd att betala ut från bankernas sida. Jag skulle vilja höra mer om vad det övervägandet går ut på, om det kan komma något förslag eller om vill vänta så att han låter en ny, socialdemokratisk regering efter höstens val lägga fram förslaget. Det är ett alternativ som kanske framför allt garanterar att det är lite mer kraft i förslaget. Uppenbarligen förhindrar det nuvarande regelverket inte tillräckligt att bankerna fortsätter att betala ut. De är tondöva, som det har sagts i debatten. Många bankledningar och bankdirektörer fortsätter med sitt bonusagerande trots den oerhört intensiva debatten. 5 Statsrådet (): För att börja i den senare ändan har vi sagt att en riskdifferentierad avgift ska kunna gälla . Exakt när ett sådant förslag kan levereras kan jag inte svara på . Det är också ett antal dimensioner av det här som behöver utredas. Vad ska ingå? Vad är det som konstituerar riskbeteende i de här sammanhangen? Det är något som vi nu arbetar med. När det finns färdigt att presentera kan jag inte svara på . Jag tror ändå att det mest slagkraftiga i den reglering som vi nu har infört och som har implementerat just är att det bygger på vad som har överenskommits på internationell nivå. Jag tror att det är viktigt att vi håller fast vid den principen. Man kan fundera på införandet av regleringar på det här området. Regeringen har faktiskt genomfört den första verkliga regleringen av ersättningssystemen i finanssektorn . i all ära, men han har varit finansminister. Han har suttit i socialdemokratiska regeringar och haft viktiga uppdrag. Såvitt jag känner till har den socialdemokratiska regeringen inte ens försökt att genomföra något som är i närheten av detta, trots att det finns exempel på att det förekom ännu större bonusutbetalningar så sent som under den senaste socialdemokratiska mandatperioden. Vår samlade uppfattning i regeringen är att det är absolut nödvändigt att åstadkomma ett definitivt stopp för den bonuskultur som har premierat där tror jag vi är helt överens ett osunt risktagande. Det är också bakgrunden till att regeringen har varit pådrivande inom både Europeiska unionen och G20 för att få på plats en skarp och effektfull reglering. Den signalen tror jag är alldeles glasklar. 6 (): Det är väl bra att och jag är överens om att vi bör göra insatser för att stoppa den enorma utveckling som har skett när det gäller bonusar i bankvärlden och finansvärlden . Men frågan är om det regelverk som har beslutats om och som ska genomföras verkligen förhindrar det hela. Jag kan tvivla på det. Jag blir ännu mer tvivlande när Nordeas främsta representanter själva säger att det inte finns någonting i regelverket som gör att de tvingas begränsa sig när det gäller bonusnivåer eller lönenivåer. Om företrädarna för den största banken själva dömer ut regelverket och säger att det är som förut har regelverket från början fallit. Man ser på utdelningar, inte bara från Nordea utan också från och att det inte på något vis har begränsat deras utdelningar. Det fortsätter som om ingenting har hänt. Därför tror jag att måste snabba på. Det räcker inte med att försöka genomföra något internationellt regelverk som uppenbarligen inte är tillräckligt effektivt. Man måste ta ett steg till. Jag är ändå glad över att vill titta på idén om någon form av koppling mellan bonusnivåerna och de avgifter som man kan tänka sig i fortsättningen. Man ska naturligtvis vara öppen för vilken teknik som kan användas, men det är helt klart att det behöver göras mer. Att vänta till 2011 är väl, , att vänta så länge att det kanske blir någon annan än som får lägga fram det förslaget i en ny regering. 7 Statsrådet (): Jag tycker ändå att vi ska komma ihåg att regeringen har varit väldigt pådrivande i den debatt som har förts, och det regelverk som har satts på plats, inte bara i utan också inom hela Europeiska unionen och på G20-nivå, är ett kraftfullt regelverk. Vi ser också att den allmänna opinionen påverkar bankerna. har infört ett totalt bonusstopp, vilket kan tyckas vara naturligt med tanke på den bankens situation. Samma sak gäller där man har sänkt ordentligt. Staten kommer självklart att fortsätta agera på det här området. Vi kommer att utnyttja vår rösträtt. Vi kommer att fortsätta tala om de här frågorna. Den varumärkesvård som jag tror är angelägen för alla företag, oberoende av i vilken bransch de finns, men kanske framför allt i en sådan förtroendebransch som den finansiella sektorn, kommer att innebära att de tänker både en och två gånger på hur de vårdar sitt varumärke. Kunderna har faktiskt också möjlighet att rösta med fötterna, och det är någonting som jag tror att man väger in i hur man ska hantera de här frågorna framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 2009/10:261 om JO-anmälningar om 8 Statsrådet (): har ställt frågor till mig om JO-anmälningar mot och har frågat mig vilka åtgärder jag vidtar för att stoppa utvecklingen här och och hur jag kan garantera att dessa felaktigheter inte upprepas. Ett väl fungerande trygghetssystem bygger på att de som är berättigade till en ersättning får sin utbetalning inom rimlig tid. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram ett serviceåtagande för vissa socialförsäkringsförmåner. I dessa serviceåtaganden ska tydligt ange vilka handläggningstider den försäkrade kan förvänta sig. Det ökade antalet JO-anmälningar är bekymmersamt. Även om antalet är få i jämförelse med de miljontals beslut som fattar är anmälningarna givetvis ett problem som vi inte ska bortse från. Många av det senaste årets anmälningar gäller fortsatta problem med långa handläggningstider och svårigheter för kunder att komma i kontakt med personal. Även myndighetens omprövningsverksamhet har varit behäftad med problem med långa handläggningstider, vilket JO också har uppmärksammat. Nämnda problem är väl kända för som har vidtagit flera åtgärder för att komma till rätta med problemen. Ambitiösa mål för service och bemötande har lett till förbättringar vad gäller tillgängligheten för kunderna. Jag kan konstatera att väntetiderna i kundcenter har blivit betydligt kortare . Den som har rätt till ersättning från ska givetvis kunna känna sig trygg med att få sina pengar . Jag har försäkrat mig om att arbetar för att upprätthålla rimliga handläggningstider. För sjukpenning är till exempel myndighetens mål att det ska ta att handlägga ett ärende från det att alla uppgifter har kommit in till . Detta lyckades myndigheten med i av alla fall . Även om det är en bit kvar har en klar förbättring skett vad gäller handläggningstiderna. fick sin sjukpenning utbetald . Det krävs dock ytterligare insatser för att myndigheten ska nå sina mål avseende handläggningstider. Regeringen har permanent tillfört så att myndigheten får goda förutsättningar att leva upp till kraven på god service till medborgarna samt till en rättssäker och effektiv verksamhet som håller hög kvalitet. Jag kommer självklart också i fortsättningen att följa hur säkerställer att den försäkrade får rätt ersättning . Mot bakgrund av det som har redovisats anser jag att det för tillfället inte finns skäl för mig att vidta ytterligare åtgärder. 9 (): Jag vill be om ursäkt för att jag är väldigt förkyld så jag kommer inte att ta statsrådet i hand efter debatten, som vi brukar göra. Jag tycker att det är en fin gest annars. Bakgrunden till den här debatten är att antalet JO-anmälningar 2009 var 76 stycken och bara är det 14 anmälningar. Bakgrunden till det är ju att det är tufft på . Det har varit en tuff period med en budget som har åkt upp och ned vi har kallat det för jojobudget tidigare och med en hel del nya uppdrag. Det är inte bara sjukförsäkringen utan även en tandvårdsförsäkring, ett vårdnadsbidrag, en jämställdhetsbonus och en hel del nya tilläggsuppdrag som lagts på som man har varit inne i en omorganisation. Jag har roat mig med att läsa protokollen från förra årets KU-förhör med statsrådet : Som minister har jag ansvar för att ge och myndigheten förutsättningar för att de ska kunna bedriva verksamheten på ett bra och riktigt sätt. Jag bedömer också att jag gett dessa förutsättningar för att bedriva verksamheten. Jag tror nog att det var en missbedömning. hade vi också en diskussion om kris i kassan, som man kallade det i tabloidtidningarna när människor fick vänta i månader för att få sina rättmätiga utbetalningar. Det som då blev socialförsäkringsministerns svar till de försäkrade som väntade på ersättningen de hade rätt till var ett serviceåtagande. Jag har också roat mig med att läsa detta serviceåtagande. Det finns på hemsida. Det är vad det är. Det finns en sida på hemsida som beskriver när utbetalningar ska ske. Det står att om du har rätt till bostadstillägg kan du få det inom, och sedan anges . Men det finns ingen individuell bedömning, ingen individuell kontakt i det här serviceåtagandet. Det är en beskrivning av uppgifter. I 5 av det 50-tal försäkringsslag som har att serva medborgarna med kan man med e-legitimation gå in och få en djupare beskrivning. Serviceåtagandet blir ju lite som jobb- och utvecklingsgarantin. Man leker med orden. Det är ingen service, lika lite som jobb- och utvecklingsgarantin är en garanti för jobb eller utveckling. finns det mer än hundra tusen människor i jobb- och utvecklingsgarantin. En av fem får en aktiv åtgärd. Resten får passivitet och en ersättning. Min slutsats måste vara att det här inte duger. Rättssäkerheten och tilliten till försäkringen måste stärkas. Tilliten stärks bäst genom att rättssäkerheten stärks. Då är jag lite nyfiken på om statsrådet har några ytterligare åtgärder, några ytterligare tankar mot bakgrund av att JO-anmälningarna har ökat lavinartat. Hur ska rättssäkerheten i försäkringen ytterligare kunna stärkas? 10 (): Det är väl känt att vi under har diskuterat olika typer av problem med service till allmänheten. Jag tror att vi alla har varit upprörda över bland annat de JO-rapporter som har kommit tidigare och som har visat just att människor har fått vänta orimligt länge på handläggning och beslut. och just därför har alliansen både i utskottet och i regeringen med kraft agerat för att ändra den här utvecklingen. Människor ska kunna lita på de myndigheter som har hand om våra socialförsäkringar i . Jag känner verkligen mycket för de människor som på olika sätt har behandlats illa i de här sammanhangen. Regeringen har verkligen inte tvekat att vidta åtgärder här. De tre saker jag framför allt tänker på är dels att på regeringens förslag har beslutat om resursförstärkningar till , dels att vi har beslutat att inrätta en ny tillsynsmyndighet, Inspektionen för socialförsäkringen, och dels att vi har beslutat att ska utarbeta ett serviceåtagande. I sitt inlägg avfärdade detta serviceåtagande som ointressant. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi jag tror nästan i myndigheternas historia i har en så tydlig beskrivning av vad myndigheten är skyldig att göra och när medborgaren har anledning att påpeka att hon har blivit felaktigt behandlad. Det står tydligt hur snabbt man ska få kontakt, vilken rätt man har att tala med handläggare och så vidare. Det räcker naturligtvis inte att det står på en hemsida, utan man ska leva upp till det också. Det är väldigt viktigt att medborgarna vet vilka rättigheter de har. Man kan säga att vi har många bra myndigheter i , men vi har inte varit så duktiga på att informera om vilka rättigheter medborgarna har. Därför tycker jag att det här är ett bra första steg. När vi har en så här viktig debatt tycker jag att det är synd att man glömmer vissa saker. glömde bland annat att nämna att utvecklingen har gått åt rätt håll och att statistiken när det gäller tider innan det fattas beslut och innan utbetalning kommer är bättre , att det är fler fall som avgörs inom den stadgade tiden än vad det var till exempel före regeringsskiftet . Det är alltså inte bra med service , men det är bättre nu än vad det var . Det ska vi inte glömma bort att nämna. En annan sak: Interpellationen handlar om anmälningar. Anmälningar kan vara välgrundade eller mindre välgrundade det vet man inte. Däremot har JO gjort ett antal genomgångar, och politiska genomgångar, och jag var med på de dragningarna. En sak som JO sade väldigt tydligt var att de brister som visar inte har någonting med regeringens olika typer av reformer av socialförsäkringen att göra, därför att en myndighet ska kunna klara av att lagar och bestämmelser ändras. Ändå halkade in i detta, som jag vet att oppositionen har gjort , där man blandar ihop de politiska besluten med svårigheterna på . De svårigheterna började ju före regeringsskiftet. Avslutningsvis hade det varit intressant att i den här diskussionen höra inte bara kritik utan också vilka förslag Socialdemokraterna har för att raskt förbättra servicegraden på . 11 (): Jag ber att få tacka statsrådet för det klargörande svaret på interpellationen. Jag är helt övertygad om att det kan finnas behov av att klarlägga ytterligare en del missförstånd som har gett uttryck för.