prot · GY0935 · 2010-12-15 00:00:00 — Två av tre vänsterpartier säger nej till förvaltningsjakt på varg. Vi står snart inför en förnyad sådan. Två av tre säger nej det finns alltså inget samlat besked från oppositionen. 205 (V) replik: Det är svårt när det blir valrörelse om agerar som om det var vi som satt i regeringen. Jag ska bemöta några av de frågor som du ställer till oss rödgröna. Jag känner att vi i är en av mottagarna av frågorna. När det gäller handelsgödsel handlar det om att förorenaren ska betala. Varenda krona som en sådan skatt drar in kommer tillbaka till lantbruket så att man kan utveckla det hållbara lantbruket. En djuretisk ombudsman kommer att koordinera djurarbetet och se till att man bättre än håller koll på om djur far illa och om det förekommer missförhållanden. En ombudsman ser till att lagar och regler följs och att man gör en etisk översyn . Du säger att det inte finns en enda krona till djurkontrollen. Vi kommer att ha en avgiftsfinansiering. Som det fungerade tidigare kom ungefär hälften av pengarna till djurskyddskontrollen från de avgifter som man tog ut. Det kommer att vara en betydande intäkt. Man kommer att kunna fördubbla antalet djurskyddskontroller. Med en kilometerskatt ser man till att det lönar sig att producera lokalt. De korta transporterna kommer att löna sig på bekostnad av långa transporter och import av livsmedel och annat. Jag vill ställa en fråga till om djuren. Jag tyckte inte att det lyste av engagemang för djuren, men jag tror att det finns hos dig och många andra politiker. Anser du att den svenska pälsindustrin är förenlig med djurskyddslagens 4 § om ett naturligt beteende? Kan minkarna bete sig på ett naturligt sätt i de minimala stålburarna? 206 (M) replik: Vi har hört en upprepning av den politik som man har fört. Vad jag gjorde i mitt anförande var bara att försöka visa på konsekvenserna om olyckan hade varit framme och och den övriga oppositionen hade fått möjligheten att regera detta land. Då hade vi fått en massökning på skattesidan som hade gjort att vi, precis som andra länder i som inte hade förmågan att hålla i pengarna, hade fått ta samma ansvar att se till att skära kraftigt i vår budget. Det slipper vi tack vare en klok och mycket framåtsyftande politik när det blåste som värst. Men jag förstår att tycker att det är obehagligt att bli påmind om detta därför att det naturligtvis var ett oerhört bakslag för den politik som man stod för och som man försökte genomföra när krisen slog som hårdast. Då fick vi ta mycket stryk för att vi höll fast vid vår linje. Men har vi gott av detta. Som smålänning är jag speciellt glad över att man sätter värde på penningar och penningars värde. Bäste , om det nu är så att dessa pengar skulle komma in då borde det i rimlighetens namn också på utgiftssidan i budgeten ha funnits åtminstone en krona som visar er satsning. Men det är . Jag kan läsa innantill. Det är i budgeten. Det finns inte en spänn. Detta gör att det är ren plakatpolitik. Det finns ingen substans i det som påstår. I den delen är det alltså ett falsarium vi hör. När det avslutningsvis gäller minknäringen är man på gång att redovisa ett program inom minknäringen som bättre ska tillvarata möjligheter att leva normalt. En hel del har gjorts, och mer kan göras. Jag avvaktar med samma spänning som att vi ska få se detta . 207 (V) replik: ställde jag en konkret fråga. Jag får ställa den igen. Anser att dagens uppfödning av minkar är förenlig med kravet på ett naturligt beteende? 208 (M) replik: I den mån man följer de krav som vi har i den svenska djurskyddslagstiftningen är svaret ja. 209 (FP): Jag vill börja med att uttrycka min uppskattning över att landsbygdsministern återigen deltar i kammardebatten. Det är värdefullt. Att ha areella näringar som blomstrar är A och O. De tillskapar en mängd arbetstillfällen, livsmedel med hög kvalitet, öppna landskap, en rik biologisk mångfald, levande landsbygder och även förnybar energi. Regeringens dramatiskt ökade forskningsanslag kommer att få stor betydelse. Ett exempel är lantbruksuniversitetens forskning där man nu forskar inom alltifrån kvalitet i livsmedelskedjan till djurhälsa och landsbygdsutveckling. Forskningssatsningen tillsammans med regeringens fortsatta förenklingsarbete, skattepolitik, utbildningspolitik och mer likvärdiga konkurrensvillkor kommer att vara viktiga nycklar för framtida livskraftiga jordbruk. , eller kanske , kommer det att föras en intensiv debatt inför reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, en politik där många av oss vill se en fortsatt avreglering, ett borttagande av produktionsstöd, mer miljöinsatser och landsbygdsutveckling och ett stopp för handelsstörande exportsubventioner till utvecklingsländerna. Min förhoppning är att , precis som inom fiskeripolitiken, ska kunna påverka utformningen i en positiv riktning. Det har bildats en kontaktgrupp, som berörde i sitt anförande. Denna kontaktgrupp ger möjlighet både för information från departementet om läget men också för en bra dialog. ingår i den gruppen. Än så länge har hon väl inte varit speciellt aktiv och tagit möjligheterna att bidra med frågor och synpunkter. Men vi ser fram emot fortsatta viktiga dialogmöten i kontaktgruppen. Jag är inte säker på att en parlamentarisk beredning hade kunnat ge mer än vad denna kontaktgrupp just nu ger oss. Vi i har mycket att vara tacksamma och stolta över. Vi har en av världens starkaste djurskyddslagar som dessutom ses över i en utredning i syfte att moderniseras och utvecklas. Jag är nöjd över att forskningen inom djurskydd, inklusive teknikprovning och utveckling av alternativ till djurförsök, har tillförts betydande resurser drygt 30 miljoner 20092011. Formas delar exempelvis ut för projekt inom områdena djur, djurvälfärd och veterinärmedicin. Det är också oerhört positivt att ett nationellt centrum för djurvälfärd inrättats vid SLU. Förhoppningsvis kan EU:s center, om så beslutas, komma att förläggas till . Att blåtungan, som ett exempel, anses utrotad är ett bevis på en skicklig smittskyddshantering av . Vi får en alltmer likvärdig och fungerande djurskyddskontroll som överförts till länsstyrelserna. Ytterligare resurser har tillförts. Vi vet att det var svårt i början. Men då tillfördes extra resurser. Dessutom kommer Statskontoret nu att göra en utvärdering av kvalitet och effektivitet i djurskyddskontrollen. Länsstyrelserna fick utöver de 118 miljonerna 25 miljoner extra. Man fick miljoner extra. Och tillskjuts medel på 5 miljoner. Allt detta görs för att möta det berg av ärenden som man hade att hantera i början av perioden. djurskyddsråd är ett viktigt råd i djurskyddsfrågor som ska driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning. SLU har till syvende och sist inrättat ett universitetslektorat i djuretik. Detta är svar på många av de frågor som oppositionen har ställt. Och vi visar att vi har kunnat hantera detta, och vi jobbar vidare med de viktiga djurskyddsfrågorna. Ett hållbart brukande är en hörnsten. Den ekologiska produktionen har berörts här . Den har varit och den är en viktig spjutspets. Konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat starkt . Regeringen har avsatt 11 miljoner till utvecklingsverksamhet för ekologisk produktion där forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning är viktigt. Sedan har vi vårt landsbygdsutvecklingsprogram. Där finns 500 miljoner . Där är det möjligt även för ekologiska producenter att ansöka om bidrag. Det är en stor summa pengar. Det konventionella brukandet sker på ett allt hållbarare sätt. Vi har hört om Greppa näringen, och jag brukar ofta lyfta fram Odling i balans. Sedan är det konsumenternas efterfrågan som har medverkat till att påverka den utvecklingen i en positiv riktning. Det är viktigt att lägga stor vikt vid att man ytterligare stärker det konventionella jordbruket ekologiskt, ekonomiskt och socialt för ett hållbart brukande. Det konventionella jordbruket utgör merparten av odlingen, och varje steg som man kan ta i en hållbarhetsriktning får en avsevärd effekt. Regeringens satsning på en övergång till icke-fossila bränslen i jord- och skogsbruket är också oerhört välkommen liksom det samarbetsforum som utvecklas för forskare och intressenter för utveckling av alternativ till kemiska bekämpningsmedel. Satsningen på Matlandet har varit och är en succé. Ett anslag finns på ytterligare . Jag är osäker så ministern får rätta mig om jag har fel om de 80 miljonerna, men det beloppet är utöver de som anslås 2011. Det här arbetet är framåtsyftande och mycket positivt. Livsmedelsstrategin och landsbygdsprogrammet ligger till grund. Det som har gjorts och som är viktigt och som vi också satsar på framöver är de livsmedelsprojekt som tillsammans har fått . Totalt är det 230 livsmedelsprojekt. Eldrimner satsar vi också mycket på. Fortsatt, fram , får man ett anslag på sammanlagt . Regeringen har också satt i gång ett arbete för att förbättra förutsättningarna för småskaliga livsmedelsföretag. Bland annat sänks avgifterna för småskalig slakt. Rådgivning får , och småskalig slakt får . En förstärkning av matkvaliteten på våra skolor och äldreboenden är också ett prioriterat område som stämmer väl överens med Matlandet . Ett arbete pågår även för att vi på ett mycket bättre sätt ska kunna använda oss av lagen om offentlig upphandling och så att man mer kan använda sig av konsumenternas efterfrågan. Möjligheterna finns, men det behövs mer utbildning. 31 anslag tas upp i betänkandet med en omslutning på . Det är inte möjligt att belysa alla områden, men det skulle vara fel att inte lyfta fram skogens betydelse för vårt land. Skogen är gröna guld. Rent nationalekonomiskt svarar skogen för ett nettoexportvärde på , och skogen ger arbetstillfällen för 100 000 personer och inkomster för 350 000 skogsägare. Skogen har stor betydelse för oss människor för rekreation samt för vår flora och fauna. En stor del av den biologiska mångfalden ryms i våra skogar varför ett fortsatt arbete är angeläget för hållbart brukande och skydd av värdefulla skogar. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden. Eftersom den här debatten för min del är den sista önskar jag er en riktigt god jul och ett gott nytt år. 210 (KD): Det börjar bli kväll, men det är vi ju vana vid. För att lite grann ta vid där slutade kan jag säga att vi nu i mycket ägnar oss åt det vi just debatterar här. Det vi bokstavligt ska leva av borde vara det som vi ägnar stor uppmärksamhet och som vi i debatter och diskussioner ger ett stort utrymme. Jag upplever att det varit si och så med det. har det känts som att det här är ett område som bara finns, ett område som ingen behöver bry sig om och som ska leva sitt eget liv helst skulle vi väl klara oss utan de här människorna. Men, fru talman, utan de duktiga livsmedelsproducenter och förädlare av jordbruksprodukter som jag har mött och som jag tror att vi alla möter när vi reser runt i landet skulle vi inte kunna glädjas åt julbordets läckerheter, fikarummens bakverk eller morgondagens nyttiga fil som kan behövas dagen efter julbordet. De här människorna som satsar sitt liv och sin energi är oerhört viktiga kuggar för att vi ska ha ett land som lever ett levande land i flera bemärkelser. Det är dessa människor som gör att vår svenska landsbygd är den viktiga del i att hela ska leva som vi så väl behöver. En liten parentes: Min bästa upplevelse den här terminen var när vi i i fick celebrera dem som fick utmärkelser som bästa företagare och för bästa utvecklingsprojekt inom landsbygdssatsningarna. Jag vill nu här i kammaren lyfta fram det projekt som jag som smålänning är stolt över, nämligen ett integrationsprojekt med en bra verksamhet där man är duktig inom slakt och som finns på landsbygden. En Stockholmsföretagare har sagt: Jag vill etablera mig på landet, för där finns kompetensen och kunskapen för att göra det här. Jag ska göra det här till ett sådant företag att vi också kan exportera det som produceras där. Detta är spännande, och det är det som är den viktiga delen i den här produktionsaspekten när det gäller jordbruk. Intressant är att jag har fått stryka ett par rader i mitt manus. Jag kan faktiskt glädjas åt att det nu börjar vara så att vi alla talar utifrån ett helhetsperspektiv. Det gläder mig, för så var det inte när jag första gången stod i denna talarstol. Men jag tror, fru talman, att en dimension fattas från det som från min sida sett är vänstersidan här i kammaren, nämligen att är en del på en global marknad där vi måste ha villkor som gör oss konkurrenskraftiga i den produktion som är så väsentlig. Några grundbultar behöver vi slå fast. Jordbruk och skogsbruk är viktiga kuggar för ett hållbart samhälle. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt instrument för detta, och en god etisk djurhållning är centralt. Det är oerhört viktigt att vi driver på det arbetet internationellt. har en viktig roll inom EU när det gäller att driva på utvecklingen för en fungerande världsmarknad. Det gläder mig att vi nu har en minister som fått en titel som visar att det inte bara är detta med jordbruk utan hela landsbygden, helheten, som ska drivas utifrån perspektiv i och i världen. Det är viktigt att vi också är banerförare för att använda resurserna på ett sådant sätt att utvecklingsländerna kan utveckla sitt eget jordbruk. Detta är oerhört väsentligt för att vi ska kunna klara det som handlar om att den största utmaningen näst efter klimatet, som vi debatterade, är hur vi ska försörja världen. För mig som kristdemokrat är det viktigt att se att vi förvaltar resurserna så att vi till kommande generationer kan lämna dem vidare i ett bättre skick än vi fick dem. Den utmaningen, fru talman, har alliansregeringen tagit sig an. Det är en stor utmaning. Liksom en del talare i föregående debatt hoppas också jag att vi tillsammans, i alla politiska partier, kan göra det. Inom parentes sagt fattas det ett parti här i kammaren nu när vi diskuterar en av de viktigaste punkterna vi har ett parti som dessutom säger sig tala mycket för dem som bor på landsbygden. Jag tycker att det är beklämmande att inte deltar i den här debatten; därmed var det sagt. Utgångspunkten för arbetet har berört, och jag kan väl formulera om det lite grann. Företag ska kunna bedrivas konkurrenskraftigt och resurseffektivt. Det ska gå att bedriva företagande i hela landet, och företagandet ska präglas av god etik och moral. Det i sin tur betyder att det ställs krav på att vi i riksdag förenklar regelverk, på att vi ser de här företagarna och också företagandet som en kugge i det viktiga maskineri som vi har att arbeta med eller snarare som en förutsättning för det arbete vi har att göra samt på att vi arbetar med att öka kunskapen om företagandets möjligheter och stimulerar unga som vill och vågar satsa inom de gröna näringarna. Det är väl det som gjorde att kvällen i finns i mitt minne. Där fanns de här människorna i hundratal. En viktig punkt är att vi också ska skapa en stolthet över det vi kan och det vi har. Där kan jag, fru talman, konstatera att det i den här debatten finns en del övrigt att önska. Tänk om vi kunde lyfta fram den kompetens som vi har det som , det nya matlandet, är tänkt att vara en motor för i produktionen av livsmedel och stödja förädlingsindustrin, se till att de offentliga köken har mer kunskap och vågar satsa på kvalitet och riktiga varor samt, inte minst, stimulera våra restauranger och så vidare. De 80 miljoner som regeringen kommer att satsa på området är viktigt, men det är inte allt. Landsbygdsprogrammet har stora resurser som används i sammanhanget. Det oppositionen diskuterar i det här sammanhanget är mer semantik än politik. det nya matlandet eller livsmedelsstrategi; det är för mig ganska ointressant vad vi kallar det. har regeringen kommit på detta mycket kloka begrepp . Låt oss då hålla fast vid det som ett varumärke. Jag vill också konstatera att det för mig som kristdemokrat är glädjande att se att vi fortsätter satsa på den småskaliga slakten. Jag vet att läromästaren för mig, , har jobbat mycket med det här under tidigare mandatperioder så det är glädjande att se att det fortsätter. Vi har pratat mycket om och berört djurskydd och djurtillsyn i debatten. Även jag vill göra det och riskerar därmed att dra över min talartid. När det gäller hur våra djur har det och sköts gjorde regeringen det som jag upplever som det enda rätta under förra mandatperioden. Man flyttade över djurskyddstillsynen på länsstyrelserna för att få en likvärdig och kvalitativt bättre tillsyn. Det visade sig vara befogat då ett berg av tillsynsobjekt fanns att beta av. Det är också anledningen till att regeringen skjuter till ytterligare 25 till länsstyrelserna och 5 till för att hantera frågan, utbilda inspektörer och skapa en kvalitet i tillsynen. Det förslag som oppositionen har på området ger inte bara mer eller bättre kontroll, som man säger. Det ger mer byråkrati och högre kostnader för staten och för den enskilde utan att göra ett dugg för djuren i fråga. Om jag får raljera lite blir min fråga: Vem ska tala med djurombudsmannen? Det arbete som görs av näringen, däremot, tillsammans med LRF, och specialistorganisationerna för att stärka egenkontrollen och tillsammans få fram duktigt kvalitativa projekt och duktigt kvalitativa medarbetare som har samsyn på hur man ska se och bedöma är den väg vi ska gå. Det gäller också gödsel handelsgödsel och naturgödsel. För att inte förlänga debatten vill jag hänvisa till den förra debatten här i kammaren. Då lyfte bland andra och jag upp att det kanske är så att vi i stället ska titta på alla de förstärkta regler som regeringen har infört för att spridningen av naturgödsel ska hanteras på ett sätt så att våra vattendrag skyddas. Det är en betydligt viktigare parameter i detta än om vi diskuterar handelsgödselskatten. Däremot är handelsgödselskatten viktig för den enskilda lantbrukaren. Skogen, fru talman, är en råvara som ska användas till allt. Den ska vara kolsänka, den ska ge biologisk mångfald och så vidare. Men det är då viktigt att se hur vi ser på dem som ska sköta och förvalta skogen. Jag tror och jag kan ge oppositionen lite rätt där att det kanske fattas en viss mängd av kompetens och kunskap. Men det har också regeringen rått bot på genom att ge ett tydligare uppdrag att ge kunskapsförmedling till oss utbor jag vill nästan kalla mig själv utbo i sammanhanget när det gäller hur vi ska se till att sköta och förvalta den skog vi har ansvar för. Också de projekt, inte minst Kraftsamling, som har blivit Krafthandling där 60 000 skogsägare med olika ingångar har fått ökad kunskap och kompetens om vikten av att se helheten i sitt skogsbrukande, för en god fortsättning. Kometprogrammet har vi berört tidigare i debatten; jag ska inte upprepa det. Allt detta, fru talman, ser jag som viktiga bitar i att vi ska hålla kvar vid skogens mål och att det ska vara miljömässigt och produktionsmässigt likvärdiga mål. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 211 Landsbygdsminister (C): Rubriken budgetproposition är Från kris till full sysselsättning. Regeringens övergripande mål i föreliggande budgetförslag är alltså fler jobb. Det gäller självfallet också det område som vi diskuterar under denna kväll och de sektorer som ingår i de utgiftsområden som är under debatt. På det här området vill jag säga att jag tror på de gröna näringarna. Här finns möjligheter att skapa många fler jobb i och runt de gröna näringarna och verksamheterna i vårt land. För att understryka vikten av tillväxt i alla delar av landet, bland annat med hjälp av de gröna näringarna, kommer det departement som heter att byta namn till Landsbygdsdepartementet. Jag tycker att det är ett naturligt byte för att på så sätt inkludera alla de verksamheter som sköts på . Namnet speglar också bättre vad vi håller på med på departementet. Till exempel tycker jag att en för viktig verksamhet, skogen, som är en stor arbetsgivare och som ger oss ett väldigt exportnetto på ett annat sätt inkluderas i namnet på departementet när bytet kommer till stånd. Den budget som inkluderas i delen utgiftsområde 23 är en budget för fler jobb i hela landet med de gröna näringarna som motor. Varför kan jag påstå detta? Jo, vi har ytterligare satsningar i budgeten på projektet det nya matlandet, vars mål är att vi ska få 20 000 nya jobb i hela landet. Det är möjligt bland annat beroende på att vi har aviserat en sänkt restaurangmoms utöver de saker som är under debatt . Vad är det då konkret som ingår i satsningen? Vi permanentar nu en förstärkning av pengarna i matlandet med . Det betyder att vi specifikt för matlandsprojektet nu har i budgeten. Till detta kommer i storleksordningen som inte syns på samma sätt, för de ligger i landsbygdsprogrammet. Om jag lägger ihop detta finns det alltså i storleksordningen för att understödja visionen det nya matlandet i . Matlandet är indelat i fem fokusområden. Vi har gjort satsningar på alla dessa fokusområden i innevarande års budgetförslag. Vi har till exempel på fokusområdet offentlig mat sagt oss att vi ska inrätta ett centrum för offentliga måltider vid . Vi ska göra det därför att vi vill stödja de aktörer som finns runt den offentliga maten, framför allt kommunerna. Det är från kommunerna maten produceras; i varje fall är man som kommun inköpare av den mat som serveras på skolor, äldreboenden och liknande. Jag tycker att detta är speciellt viktigt av skälet att de allra flesta av dem som serveras mat från offentliga kök inte har den möjlighet som de flesta av oss, eller kanske alla, som är här har, nämligen att välja eller välja bort. Vi kan välja både vad vi köper i livsmedelsbutiken och om vi vill ta med oss en matlåda och äta mitt eller välja personalmatsalen eller någon annan restaurang i närheten. Den möjligheten har inte de människor som serveras mat som är lagad i de offentliga köken. På fokusområdet primärproduktion satsar vi pengar på ett regelförenklingspaket. Det gör vi för att förbättra konkurrenskraften i primärproduktionen. Det är inte bara så att regler och regelkrångel kostar en massa pengar, bland annat , utan det är min upplevelse att också den energi som en enskild företagare får lägga på att uttolka regler och den irritation som det här krånglet ger upphov till kan vara nog så tidsödande som själva regeln i sig. Jag är alltså angelägen om att fortsätta det framgångsrika regelförenklingsarbete som har bedrivits på och av de myndigheter som finns under . Vi lägger också, för att ta ett annat exempel på en som jag tror växande primärproduktionsgren, pengar på vattenbruket. Som jag ser det har vi möjlighet att producera mer fisk i med hjälp av det vi kallar vattenbruk. Jag tycker att det är viktigt att ta vara på den möjligheten, inte minst ur sysselsättningssynpunkt. På fokusområdet förädlad mat lägger vi i budgeten några miljoner för att förbättra rådgivningen till de små, eller kanske rent av nystartade, livsmedelsförädlingsföretagen. Det handlar alltså om dem som har svårt att utveckla sin verksamhet beroende på att man inte vet hur en regel ska uttolkas, om nu den här regeln nödvändigtvis ska finnas kvar. Det gäller också om man som enskild företagare tänker starta en verksamhet. Jag tycker att det är viktigt att vi stöder dessa verksamheter så att de kan utvecklas och växa och ge jobb i alla delar av landet. Som sagts av tidigare talare lägger vi också på den småskaliga slakten. Det ger möjlighet till fler förädlingsverksamheter i alla delar av landet. Dessutom är det, som har sagts tidigare, en djurvälfärdsfråga att minska transportavstånden. På fokusområdet matturism, eller låt oss kalla det mat och upplevelser, satsar vi på utveckling av den kultur och den matkultur som finns i det samiska området i vårt land. Vi lägger också en slant på att möjliggöra en diversifiering av dem som håller på med det småskaliga fisket.