prot · GX0980 · 2010-03-02 00:00:00 — Om många tågoperatörer vill köra på en viss sträcka finns det regleringar för att avgöra vem som ska tilldelas det önskade tågläget. Om företagen sedan väljer att konkurrera om resenärerna med priset, komforten, turtätheten, punktligheten eller andra faktorer är det för tidigt att sia om. Också när det gäller drift och underhåll har regeringen gjort en rejäl satsning. avsattes särskilda medel till en kraftsamling i , följt av västra och . Kraftsamlingarna är samarbetsprojekt mellan och de berörda trafikföretagen som syftar till att minska förseningar och öka tillförlitligheten. Förbättrad beredskap är en av sakerna på del av åtgärdslistorna i kraftsamlingen. En annan insats som också syftar till att minska väderstörningar är det trädsäkringsprojekt som genomför längs strategiska banor och som pågår . Det är, som jag redan sagt, just genom samarbete som jag tror att vi kan klara av de utmaningar som det ökade trafikarbetet på järnväg ställer oss inför. En av dessa utmaningar är en förbättrad information till resenärerna, inte minst i samband med störningar i trafiken. Här måste jag hålla med interpellanterna om att det återstår väldigt mycket att göra. Det är inte acceptabelt att det ska vara så svårt att få ut informationen rätt information i rätt tid i vänthallar, på perronger och i vagnar. Regeringen har uppmärksammat frågan om passagerares rätt till information redan i direktiven till den kollektivtrafikutredning som lämnades , och vi har för avsikt att återkomma i den delen. Förutom att se till att informationsfrågan tas upp med ledning kommer jag att noga följa upp vilka lärdomar trafikverken drar av denna besvärliga vinter, som vi ännu inte sett slutet av, och vilka åtgärder de föreslår ska vidtas för att förhindra att så här omfattande störningar i tågtrafiken uppstår igen . 67 (): Jag får börja med att tacka ministern för svaret. Den här vintern kommer vi nog att minnas som den vinter som lamslog tågtrafiken, den vinter som på ett osedvanligt tydligt sätt blottlade tågtrafikens sårbarhet ett trafikkaos av sällan skådat slag, så långt ifrån visionen om en järnväg i världsklass som man bara kan komma. De allra flesta resenärer har förståelse för att vinterväder kan orsaka problem i tågtrafiken. Men i sådana lägen förväntar man sig att få snabb, korrekt och samordnad information, och där brister det enormt . Jag delar ministerns uppfattning att det ytterst är resenärerna som får ta konsekvenserna när störningar uppstår. Jag instämmer också i resonemanget att tåg- och järnvägssystemet är just ett system där alla delar måste hållas ihop och samordnas. Inget kan väl vara mer riktigt. Men vilka offensiva förslag har ministern då lagt fram för att hålla ihop tågsystemet? Riktningen går ju snarare åt motsatt håll. Vi ser en alltmer sönderstyckad organisation, där varje del får bli vars och ens egen lyckas smed. Bolagiseringen av är ett exempel, den kommande avregleringen är ett annat. Var fanns systemsynen när dessa beslut fattades, ministern? Om nu ministern inte har några egna offensiva förslag, går det bra att följa upp de 33 åtgärder som blev resultatet av vinterutredning . Då var det också en sträng vinter med stora störningar i tågtrafiken. Utredningen sammanfattar de åtgärder som , och kom överens om för att stå bättre rustade inför kommande vintrar. Alla inblandade skulle aktivt arbeta för att reducera förseningarna, förbättra snöröjningen och inte minst informationen till resenärerna. Och fordonen, hör och häpna, skulle förberedas enligt särskilt dokumenterade vinterprogram för att klara driften. På , herr talman, medger man att en av de punkter som återstår råkar vara just initiativet till ett förbättrat informationssystem . Jag har också ställt en fråga om hur den kommande avregleringen kan komma att påverka tågtrafiken. Ministern svarar att hon är fast övertygad om att tågtrafiken kommer att bli mer effektiv, och jag utgår ifrån att det även gäller . Menar ministern att en avreglering av persontrafiken kommer att leda till bättre samordning och effektivare information till resenärerna? Tror ministern att trafikstörningarna kommer att märkas mindre när avregleringen blir ett faktum? Det tror i vart fall inte SJ:s vd , som på en direkt fråga svarade: Tack för att tågtrafiken inte är avreglerad. Då hade det sett ännu värre ut. Några konkreta svar på vad regeringen har gjort för att avvärja trafikstörningar och förbättra beredskapen har vi inte fått. Det är hög tid att ministern visar handlingskraft. Att det blir vinter även är lika säkert som amen i kyrkan. Sannolikt kommer kyla, sannolikt kommer också snö att falla. Kommer samma kaos att uppstå då, infrastrukturminister ? 68 (): Jag får tacka ministern för svaret. Dagen då stod stilla, som skrev om, var inte dagen när kronprinsessan deklarerade att hon skulle gifta sig med sin eller dagen när gjort sin debut som astronaut i rymden eller ens den bistra dagen när fick en borgerlig regering. Nej, det var dagen då tågförseningarna hade nått sin absoluta kulmen, . Låt mig ta några exempel. Hundratusentals resenärer i tvingades köa i kylan när lokaltrafiken lamslogs. Ett urspårat godståg i stoppade all trafik mellan och . Ja, listan över inställda tåg på SJ:s hemsida sagda måndag var ofantligt lång. Hur kan det bli på detta vis? Går det att peka ut någon bov i detta drama? Visst går det att skylla på . Han har ju lagt under ett täcke av snö, is och kyla . Och precis som ministern säger har vi inte sett slutet . Men har väl drabbats av snöfall och kyla förut? Eller är det ett nytt fenomen? Självklart har det hänt förut. är ett vinterland, åtminstone i snitt . Det vet svenska folket, det vet jag och det vet herr talman. Problemet är att , tågoperatörerna och regeringen verkar ha blivit helt tagna på sängen. De skyller på varandra. Nej, regeringen med statsrådet i spetsen skyller på den förra regeringen. Jag förstår att det är svårt för ministern att råda över snö, is och kyla. Men, herr talman, det är regeringen och i synnerhet infrastrukturminister som bär ansvaret för att så lite gjorts när det gäller att åtgärda de upprepade förseningarna och störningarna i tågtrafiken. Ska man komma åt de ständiga förseningarna i tågtrafiken är det i första hand infrastrukturen som måste åtgärdas. Vi vill därför öka infrastrukturinvesteringarna med och tydligt prioritera järnvägen vid fördelning av resurser. föreslår vi att budget förstärks med nästan 600 miljoner för att avhjälpa de mest akuta bristerna. Det skulle glädja mig mycket om statsrådet sällade sig till oss socialdemokrater så att vi fick igenom dessa satsningar. Om hon inte gör det vill jag veta hur statsrådets förslag till lösning ser ut. Vidare vill jag återigen ställa min fråga: På vilket sättet har statsrådet och den borgerliga regeringen bidragit till att lösa problemet med väderstörningarna? Statsrådet svarade inte på det i inledningen av debatten. 69 (): När vi skrev interpellationerna var vi frustrerade över det snökaos som rådde, inte minst i mitt hemlän . Men när man tänker på det som händer ute i världen, till exempel i , ställs de tågförseningar som vi nu debatterar i ett lite annat perspektiv. Jag vill börja med att säga det. Dock är det många människor i landet som har drabbats av trafikstörningar. Många skulle resa till och från jobbet. En del skulle resa för att ta del av ett efterlängtat kulturutbud eller för att söka jobb. I min hembygd, , handlar det om alla som reser med kollektivtrafiken. har hundratusentals människor kommit för sent eller inte kommit alls slog till . På KTH har man räknat ut att det kostar 150 miljoner per dag för resenärerna. Och precis som ministern säger är det ytterst resenärerna som får stå för notan. SL som är operatör i har i ett meddelande till resenärerna beklagat och bett om ursäkt. Man ger också en kompensation. Som sade har det dock varit vinter förr med svåra följder för just tågtrafiken. Det var därför man gjorde vinterutredningen när , operatörerna och den socialdemokratiska regeringen satte sig ned och diskuterade. Det man då konstaterade brast är precis samma saker som , information och snöröjning. Jag var en hel del försenad när jag kom till . Pendeltåget var 20 minuter sent. Vintern håller alltså i sig fortfarande. Därför är det så angeläget att ministern tar ansvaret för att undanröja de brister som vinterutredningen visade på . Man har inte vidtagit de åtgärder som man sade att man skulle vidta. Det är angeläget att ministern tar sitt ansvar i stället för att skylla på någon annan. Man kan inte skylla på tidigare regeringar. Man kan inte skylla på att gör si eller så. Det är här och som det är snö och kallt. Det är också angeläget att vi får till informationen. Det visade inte minst den utfrågning som trafikutskottet hade . Många av dem som skrev till oss inför utfrågningen klagade just på informationen och desinformationen. Man kunde stå och vänta på en kall perrong där det stod att tåget skulle komma . Då stod man kvar för att vara först på tåget, men när hade gått stod det att nästa tåg skulle komma om en kvart. Det var så att säga spöktåg. Här måste till en tydlig ändring. Där tror jag att ministern genom ett uppdrag till kan åstadkomma något . 70 (): Jag väljer att gå upp i debatten eftersom jag var med om en förskräcklig upplevelse under de värsta snödagarna. Jag bor precis utanför tullarna i , vid . Där stoppades all tunnelbanetrafik mot de södra förorterna. En handikappad kvinna i rullstol satt och väntade på att få komma med en buss. Det är inte acceptabelt. Det är för hennes skull och för alla andra som också blivit försenade i tågtrafiken som jag begär ordet . Jag blev ganska glatt överraskad av det enhälliga beslut som fattades i . Man ville kompensera resenärerna på något sätt, och därför sänker man priset på 30-dagarskortet . Det är ett sätt att visa att man förstår att snön är ett problem. Det är ett sätt att visa att man lever sig in i resenärernas upplevelse och har medkänsla. Jag tänkte att interpellationssvaret kanske skulle visa statsrådets förståelse för alla dem som suttit fast i detta och en vilja att vidta extraordinära åtgärder. Men vad ser man i statsrådets svar? Ja, den rullstolsburna kvinnan från blir nog inte särskilt lycklig när hon läser det, för det står inget om att regeringen har ett ansvar. Det står att alla aktörer måste ta sitt ansvar och att regeringen har gjort allt som står i dess makt. Man behöver inte vidta några ytterligare åtgärder. Kommer det här aldrig att hända igen? Var det så extraordinärt att det inte kommer att hända igen? Det kommer att hända igen, både en och även under statsrådets livstid. Man säger att avregleringen var rätt och att alltihop går bra, men ändå konstaterar man att det är för dyrt att ställa in tågen för att avisa dem i de fastigheter som Jernhusen äger. Har inte statsrådet tillsammans med oss alla andra politiker ett ansvar för den orimliga prisbilden? Vi kan läsa att man stänger stationer runt om i landet så att folk inte kan vänta där på de försenade tågen. Vi kan konstatera att säger att det inte är deras fel. Det är någon annans fel att det har blivit på det här sättet. SJ säger samma sak. Framför allt säger regeringen samma sak. Är det inte dags att också denna regering kan säga: Vi har gjort fel. Vi borde ha gjort mer. Vi är inte nöjda med våra insatser så här långt. Vi borde faktiskt kunna göra någonting så att inte svenska folket nästa gång det blir kallt och vinter behöver stå och frysa. Framför allt, herr talman, hade den rullstolsburna kvinnan från kanske haft en möjlighet att ta sig hem till sin lägenhet . 71 (): Vi har haft möjlighet att ses då vi i trafikutskottet fick information när det gäller just trafikkaoset, ministern. Det är därför jag också kommer till den här interpellationsdebatten; jag känner inte att jag fick svar på de frågor jag då hade. Infrastruktur och kollektivtrafik är så viktigt. Det måste funka för att människors vardag ska fungera. Om man ska kunna ta sig till jobbet, till skolan och till fritidsaktiviteter måste infrastrukturen fungera. Vi tycker att det är så viktigt att trafikutskottet ordnade en hearing om detta . Det vet de som sitter i den här kammaren, och det vet de som möjligtvis kan se detta på annat sätt, för de deltog själva genom att ställa frågor på hemsida. Vi fick många bra frågor ställda. Ett antal av dem fick också bra svar från de aktörer som närvarade. Det var SJ:s vd, det var generaldirektör och det var ytterligare operatörer och fackliga organisationer närvarande. Det var mycket tydligt för dem som närvarade på den hearingen och för de allra flesta inblandade parter att tågsystemet inte är fullt ut samordnat. Vi har många olika aktörer, flera av staten ägda eller styrda, men även privata aktörer. Samordningen är inte exemplarisk, och den här vintern har visat det. Trots detta drar och regeringen slutsatsen att vi ska ha in fler aktörer. Jag läser i ministerns svar på s. 2, andra stycket: När det gäller avregleringen är det min fasta övertygelse att en öppen marknad med fri konkurrens leder till en mer effektiv tågtrafik till nytta för resenärerna. I fri konkurrens blir kundernas behov styrande och resenären sätts därmed i centrum. Då vill jag fråga ministern om det verkligen är ministerns uppfattning att SJ hade kunnat komma den här vintern om de bara hade känt konkurrens från andra bolag. Är det en lösning på några som helst problem? Nej, snarare tvärtom. Vad händer med biljettbokning och information till resenärerna när många aktörer ska samsas på fulla spår, på fulla bangårdar och i fulla verkstäder där man ska åtgärda de fel och brister som uppstår? Jag måste säga att regeringens analysförmåga inte imponerar. Svaren är ju ständigt och jämt när vi diskuterar de kommande avregleringsfrågorna att ni tror att det kommer att bli bättre. Vad grundar ministern detta på? Är det erfarenheter från , och länder som egentligen är de enda i världen som har avreglerat och återreglerat? Varför tar jag upp den här debatten när vi egentligen ska prata tågkaos och vinter, kan man fundera på. Det handlar väl ändå om snö och isbildning i spåren och växlarna. Visst gör det det. Men risken är överhängande att vi oavsett kommande vintrar får ett kaos på spåren, och jag tycker att ministern är skyldig att förklara för oppositionen och framför allt för resenärerna hur punktligheten skulle kunna bli bättre med fler aktörer på fulla spår. Hur skulle SJ kunna hantera situationen annorlunda därför att man har fler konkurrenter? Det är svar jag ser fram emot att få. 72 (): Inför den här debatten roade jag mig med att titta lite i gamla protokoll. Av en händelse hittade jag ett protokoll från , , som ger besked om att vi har hört denna debatt förut. Det är en favorit i repris. Då hette näringsministern , och jag var också med i den debatten och ställde näringsministern mot väggen och tyckte att det var skräp att det elände som varit under jul- och nyårshelgen inte kunde hanteras bättre. Ändå tyckte jag att nyanserna var något mer tydliga då än vad de är här, för nu är det precis som att det är den här regeringen som, om inte rår för snövädret och stormen och allt detta med kylan, så i alla fall allt annat. Då försäkrade i en debatt med mig, och att nu hade han tagit in , SJ och alla olika aktörer och vidtagit åtgärder. Han tillsatte en vinterutredning som vi har läst om, och han försäkrade att allt skulle bli frid och fröjd. Åtminstone under hade sedan och sedermera ansvaret för att säkerställa att alla dessa offensiva åtgärder kom på plats för att förebygga ytterligare problem. har vi sett att problemen kommer tillbaka, och oavsett regeringens färg tycks det vara svårt att få det här att funka bra. Det är vi som är flitiga tågresenärer och använder SJ, och vad nu de olika operatörerna heter alla väldigt irriterade över. Det är inte acceptabelt att det fungerar så illa, och det är särskilt illa att informationen i detta moderna tidevarv inte kan hanteras mer professionellt av de inblandade aktörerna. Resenärerna måste åtminstone få besked om att det faktiskt inte kommer några tåg , för de är inställda eller vad det nu är. Lite slående i den här debatten är att oppositionen får det att låta som att det är avreglering och marknadsmekanismer som gör att det blir så här. Låt mig citera ett avsnitt i svar från : Inledningsvis vill jag poängtera att interregional trafik enligt transportpolitiska beslut ska bedrivas på kommersiella grunder. Hör och häpna! Trafiken ska bedrivas på kommersiella grunder! säger vidare: Det betyder även att de operatörer som bedriver kommersiell trafik självständigt beslutar om sina tidtabeller. Redan på den tiden var man alltså inne på att det är en bra drivkraft för bra trafik att man faktiskt har ett kommersiellt intresse i grunden. Sedan ska det naturligtvis finnas ett statligt ansvar för att infrastruktur och annat fungerar bra. Att man kan få kollektivtrafiken och tågtrafiken att fungera bra och i ett tydligt vinterpräglat land är exemplet . Där har man också många olika aktörer som bedriver tågtrafik, och hör och häpna: Fast det är vinter går tågen enligt tidtabell, väldigt mycket bättre än vad de har gjort i denna vinter. Därmed menar jag att man inte kan dra den slutsats som oppositionen förefaller göra, att det kan bli bättre om man återgår till något slags monopol för SJ. Inte ens hade det synsättet , utan han var, såvitt jag kan läsa i protokollet, övertygad om att det är en bra drivkraft att göra det här på kommersiella villkor så gott det går. Men är vi där vi är, och måste vi vidta åtgärder. Jag är övertygad om att vår hearing i trafikutskottet och ministerns samtal med och SJ äntligen borde kunna leda till att vi rustar oss bättre för nästa vargavinter, för den kommer förr eller . 73 (): Jag blev något förvånad när jag hörde den här debatten och tyckte att interpellanterna på ett så flagrant sätt har glömt bort historien och i stort sett ansåg att till och med vädret är ministerns fel. Det är lite förvånande. Jag skulle vilja ta upp lite grann av historiebeskrivningen som jag tycker är intressant. Som ministern naturligtvis mycket väl vet har vi haft en stagnation i tågtrafiken. Det var ingen ökning av persontrafiken . Det enda som skedde var att tågtrafiken tappade i andel av trafikarbetet. Men det var ingen som helst ökning. Då togs beslut om att SJ skulle delas, och 1988 bildades . Det var ett steg för att öka konkurrensen och se till att det blev mer effektivt. Detta har fått till följd att persontrafiken från att inte ha ökat någonting därefter har ökat . Det tycker jag är ganska intressant med tanke på att vi i olika inlägg här hör att man ifrågasätter om vi över huvud taget ska ha en konkurrensutsatt järnvägstrafik i vårt land. Jag vill också att statsrådet kommenterar historiebeskrivningen. beskrev mycket väl hur det var 2002. Vi vet också att SJ 2005 var mycket irriterade på hur den dåvarande regeringen skötte drift och underhåll på järnvägssidan och skrev ett brev till regeringen . Jag har letat med ljus och lykta efter några som helst åtgärder som har vidtagits dels före detta, eftersom det var en diskussion , dels i samband med och efter detta. Jag kan inte se att den dåvarande regeringen över huvud taget gjorde någonting. Stämmer min analys i detta hänseende? Jag vill ställa en lite mer framåtsyftande fråga till statsrådet. Hur ser statsrådet på den diskussion som faktiskt förs här ? Förut hade vi ett vänsterparti som var mot konkurrens och för socialisering av företag. har vi fler politiska partier som inte delar uppfattning om att konkurrens är bra, vilket tydligt redogjorde för, utan anser att man ska gå tillbaka till ett system där man anser att effektivitet och konkurrens inte är bra. Det är väldigt oroande för mig. Jag undrar om statsrådet delar den uppfattningen. 74 Statsrådet (): Det är inspirerande att det finns så många som är engagerade i svensk infrastruktur och svensk järnväg. Det tror jag att många av resenärerna uppskattar. Jag tror också att det är oerhört givande att man kan jämföra två olika block. Jag har oerhört stor respekt för att resenärerna är frustrerade över att det under hela denna långa vinter har varit många förseningar. Människor ska kunna pendla och kunna lita på att de både lämnar perrongen och kommer fram . Det är mycket tydligt att man inte bara under denna vinter utan har pekat på behovet av att förbättra punktligheten för tågen till förmån för resenärerna. Det är fler och fler som har visat intresse för att åka tåg, och fler och fler ges möjlighet att bo på ett ställe och pendla till ett spännande jobb någon annanstans än precis där man bor. Jag har lyssnat på dem. Det är därför som den här regeringen har tillfört nya pengar till som har efterlyst mer resurser för att öka kapaciteten, för att förbättra drift och underhåll och för att förbättra tekniken. Då handlar det om verksamhet . Vi började direkt med en kraftsamling vid och i av den anledningen att det här är många rörelser, vilket tydligt pekade på. Vi utvecklade detta efter ett gott resultat av en stor samverkan mellan de olika operatörer som finns i detta område. Vi fortsatte sedan till och till runt av den anledningen att det där finns många pendlare och mycket rörelser. Vi har tillfört nya miljarder till drift och underhåll. finns det 5,2 miljarder. Den förra regeringen lämnade 2006 ifrån sig en budget på 3,8 miljarder för drift och underhåll. Uppenbarligen har man inte förstått och inte brytt sig om drift och underhåll som är så viktigt för att gammal järnväg ska fungera. Som centerpartist är jag oerhört noga med att man ska sköta det som man en gång har investerat i, för det är att slarva bort pengar och ge två fakturor till våra barn att inte sköta det som man en gång har investerat i. Jag har ambitionen att fortsätta tillföra det som pekar på att det finns ett så stort behov av för att man ska kunna gå vidare när det gäller det som är gammal teknik. Man ska, precis som flera av er säger, kunna klara av att köra tåg , men även . Denna vinter är i sin helhet extrem i många sammanhang med snö, blåst, is och fuktighet i landet. Detta har gjort att vissa regioner har drabbats mer än . Det ska man ha respekt för. Men som helhet ska man kunna lita på tåget, annars skapar vi inte förutsättningar för att människor ska kunna pendla och stärka arbetsmarknadsregioner. Vad var det som hindrade den tidigare regeringen att genomföra punkterna i det program som kom 2002 var med i detta arbete till exempel det som handlar om information? 75 (): försöker sin vana trogen göra allt hon förmår för att besvara de frågor som vi faktiskt har ställt. Men jag har ännu inte fått något svar på vilka åtgärder som ministern har vidtagit för att avvärja de värsta vinterhoten. Jag har absolut inte fått något svar på hur kommande avreglering kan tänkas påverka tågtrafiken . Det är klichéartade svar som lämnas och inte alls några detaljer kring hur ministern ser på detta och vilka åtgärder som hon de facto har för avsikt att vidta. Jag tolkar detta som icke-svar. Jag tolkar det som att ministern inte besitter den handlingskraft som vi har efterlyst . pratar om frustrerade resenärer. Det finns inte en resenär denna vinter som inte har varit frustrerad. Men hur ska vi kunna komma åt denna frustration? Är det genom att prata om tider som har varit? Ja, det väljer åtminstone ministern att göra. Hon slår sig för bröstet och säger: Titta vad mycket vi satsar! Jag som minister har ambitionen att fortsätta att satsa, och som centerpartist tycker jag att det är jätteviktigt. Men det finns inte mycket att yvas över, . Om vi går tillbaka ända till 1991 och tittar på budgetar när det gäller infrastruktur kanske vi kan få fram en lite mer nyanserad bild. Vad händer då med avregleringen? Det kommer sannolikt att bli fler aktörer från och med som ska ut och trängas på de spår som vi har. De ska inte ut . Det förstår jag också. Men onekligen kommer det att bli fler aktörer som ska samordna sina insatser.