prot · GY092 · 2010-10-05 00:00:00 — Inte minst i det unga finns upplevelsen att samhällets vanligaste reaktion på brott är att ingenting händer. Vuxenvärlden upplevs frånvarande. I delar av finns en känsla av att den starkes rätt tagit över lag och rätt. Denna utveckling är oacceptabel. Därför ska kampen mot ungdomsbrottslighet särskilt prioriteras. Samhället har inte råd vare sig ekonomiskt eller mänskligt att vända bort blicken när det går snett för ungdomar. Alla brott ska bemötas, tidigt och tydligt. Samverkan mellan polis, socialtjänst, skola och föräldrar behöver öka. Rättsväsendet måste korta sina handläggningstider, och utslussningen från sluten ungdomsvård måste förbättras. Alla människors lika värde och rätt att göra sina egna val är grundläggande för hur vi vill att ska möta framtiden. Vägen till ett jämlikt handlar om att behandla alla människor med respekt. Ett mer jämlikt blir ett mer dynamiskt och sammanhållet . I har jämställdheten mellan kvinnor och män kommit längre än i många andra länder. Det finns mycket kvar att göra för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter. Sänkta inkomstskatter, avdraget för hushållstjänster och fler företagare i välfärden förbättrar kvinnors möjlighet att leva på sin lön, kombinera karriär och familjeliv och driva företag. Regeringen fortsätter arbetet för ökad jämställdhet. Jämställdhetsarbetet i skolor, insatserna för våldsutsatta kvinnor och stärkt skydd för kvinnor som lever med skyddad identitet, liksom kampen mot prostitution, utgör några viktiga inslag. Vår familjepolitik tar sin utgångspunkt i barnens möjlighet att utvecklas tillsammans med sina föräldrar. Med insikt om att familjer är olika, har olika förutsättningar och behov och genom att slå fast att föräldrarna själva bäst fattar beslut om den egna vardagen vill vi skapa trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, valfrihet och mångfald inom barnomsorgen och förutsättningar för familjer att få tid tillsammans samt uppmuntra ökad jämställdhet inom familjen. Ett antal reformer kommer att genomföras . Ensamstående föräldrar ska få möjlighet att överlåta föräldrapenning. Vårdnadsbidraget görs mer flexibelt. Föräldrar ska kunna vara föräldralediga . Därtill förenklas jämställdhetsbonusen för att bli en tydlig morot i strävan mot ett mer jämställt uttag av föräldraledigheten. En särskild satsning görs till stöd för barnfamiljer som har en utsatt ekonomisk situation. Inte minst många ensamstående föräldrar har svårt att klara ekonomin. Höjningen av flerbarnstillägget har varit ett steg för att möta detta. tas ännu ett steg. Regeringen höjer bostadsbidragets särskilda bidrag för barnfamiljer från detta som en viktig insats till stöd för dem med de allra minsta marginalerna. Något av det mest svenska vi har är vår tradition av öppenhet mot omvärlden. I har generationer av människor som flytt förtryck och fattigdom fått chans att börja ett nytt liv. De har berikat vårt land, gjort oss klokare och gett oss ett mer utvecklat samhälle. De bidrar till vårt välstånd. Utan denna öppenhet hade varit ett fattigare land. finns stora brister i systemen för invandrares etablering i . De återspeglas i hög arbetslöshet och sociala problem i storstädernas förorter. Vi ser dem i bristande skolresultat och diskriminering på arbetsmarknaden. Lika sant som att vi i har dessa brister, lika sant är att det är dåligt fungerande system och strukturer som har skapat problemen inte de människor som kommit hit. Att förbättra integrationen är en av våra största utmaningar. Vi menar allvar med att bryta med de brister som finns. Fler måste ges möjlighet till jobb och utbildning i det svenska samhället. Vi vill göra mer för att människor som har kommit till från andra länder ska känna sig sedda och kunna bidra detta grundat i de värden vårt samhälle bygger på och som vi vill att ska kännetecknas av. Regeringen vill att ska ha en human, rättssäker och ordnad asylpolitik. ska vara en för människor som flyr undan förföljelse och förtryck. Förra mandatperioden vidgades möjligheterna att komma till för att skapa sig en bättre framtid genom eget arbete. De nya reglerna för arbetskraftsinvandring är mycket betydelsefulla. De innebär att tagit ledningen i utvecklingen mot öppnare gränser och ökad rörlighet något som är till stor fördel för ett samhälle som vill utvecklas och kunna möta framtida demografiska utmaningar. Vi slår därför vakt om och vårdar denna reform. Integration bygger på arbete och möjlighet till egen försörjning. Därför är regeringens arbetslinje också integrationspolitik. Vi vill att utgångspunkten för integrationspolitiken, som inom alla områden, ska vara att alla människor som kan också ska kunna försörja sig själva. Vår integrationspolitik sätter arbete och språkkunskaper i centrum. Fortsatta förbättringar krävs för att ta till vara den potential och drivkraft som människor med utländsk bakgrund besitter. Därför föreslår vi en rad reformer under nästa mandatperiod. Tillsammans med redan beslutade och genomförda reformer betonar de arbete som väg in i det svenska samhället. Insatser ska göras för att ytterligare stärka möjligheterna för utrikes födda att tidigare etablera sig på arbetsmarknaden. Inriktningen ska vara att nyanlända ska kunna få jobb och kunskaper i svenska och om hur samhället fungerar. Det ska finnas en bra skola för barnen och en bostad där man trivs och känner trygghet. Det handlar bland annat om att fortsatt förbättra sfi-undervisningen med stärkt koppling till arbetsmarknaden. Det handlar om att utveckla instegsjobben, om insatser för rådgivning och mentorskap till stöd för invandrares företagande och om att förstärka resurserna till skolor i utsatta områden för att stimulera till resultatförbättringar. En utredning tillsätts också för att se över möjligheterna att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, så kallade nystartszoner. Medborgarskap har en viktig praktisk innebörd men också ett stort symboliskt värde. Svenskt medborgarskap medför både rättigheter och skyldigheter. Vi vill signalera medborgarskapets tyngd och betydelse genom att detta bekräftas vid en särskild ceremoni. Samhället är större än staten. Ett öppet och tolerant samhälle byggs på tydliga värden, där vi skiljer rätt från fel, visar tolerans för olikheter och ger utrymme för människor att växa. Samhällsbyggandet utförs av de människor som deltar i och utgör det civila samhället, med dess breda spektrum av frivilliga och ideella föreningar och verksamheter. Vi vill fortsatt uppmuntra de ideella krafterna genom att förenkla för engagemang och låta det civila samhällets gemenskaper utvecklas i enlighet med sin särart. Vi vill samarbeta med och komplettera den ideella sektorn, inte styra över och konkurrera. Som ett led i detta och om ekonomin tillåter är ambitionen att införa avdragsrätt för gåvor till hjälpverksamhet. Vi vill att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och oberoende kraft med yttrandefriheten som grund. Med utgångspunkt i kulturens frihet och egenvärde ska vi stärka dess betydelse i samhället och verka för att den kommer fler människor till del, oavsett bakgrund och förutsättningar. För att öka möjligheterna för barn och unga att ta del av kulturupplevelser utökas Skapande skola till att omfatta hela . Vi bär alla ett ansvar för att trygga våra gemensamma minnen. Ett särskilt ansvar bär våra kulturarvsbärande institutioner: arkiven, biblioteken och museerna. Möjligheten att ta del av ett rikt kulturutbud i hela landet ska värnas. Idrotten är vår största folkrörelse. Vi vill föra en idrottspolitik som skapar möjligheter för fler att motionera och idrotta. Särskilt vill vi betona möjligheten för barn och unga att delta i idrottslivet. Därför förlängs Idrottslyftet och ges en stabil finansiering via statsbudgeten. ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. Vi ser alla allvaret i klimatutmaningen, miljöfarliga utsläpp och hotade hav. Vi måste agera nationellt för att ta vårt ansvar, men vi måste också förstå att globala problem kräver globala svar. Vår klimatpolitik innebär att ska visa ledarskap genom att agera både här hemma och internationellt. Med nationella åtgärder kan vi gå före och visa vägen för den omställning som är nödvändig i världen. Vi har därför kraftigt höjt ambitionen för att minska utsläppen i . ska utsläppen ha minskat . Det är det mest ambitiösa målet inom hela EU. Regeringens bedömning är att redan vidtagna och aviserade åtgärder räcker för att nå målet. Koldioxidskatten ska därför inte höjas , utöver den årliga justeringen med konsumentprisindex och redan beslutade åtgärder. Regeringen har som ett långsiktigt mål att bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Som ett verktyg för att nå dit införs en supermiljöbilspremie för de bilar som ger minst utsläpp. Insatser görs också för utveckling av miljöbilar, laddhybrider och deras infrastruktur. ska fortsatt driva på för att få ett globalt klimatavtal till stånd. En ny överenskommelse behöver ange mer kraftfulla utsläppsminskningar och omfatta fler växthusgaser och fler länder än . ska också verka för att EU:s alla medlemsländer inför en nationell koldioxidskatt. klimatbistånd utvecklas, och arbetet med att klimatsäkra biståndet fortsätter. Stödet till klimatinvesteringar och tekniköverföring till utvecklingsländerna utökas. Särskilt stöd behöver ges till de utvecklingsländer som minst av alla har orsakat problemen, men som drabbas allra hårdast. Det krävs långsiktiga spelregler för att få en bra, billig och klimatvänlig energi. Regeringen har presenterat en offensiv och ambitiös klimat- och energipolitik som förenar ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten vill vi att ett tredje ben utvecklas i systemet detta i form av kraftvärme, vindkraft och annan förnybar energi. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Därför ska befintliga reaktorer kunna effekthöjas och ersättas av nya. Några statliga subventioner till ny kärnkraft kommer dock inte att ges. Även vattenkraften kommer fortsättningsvis att svara för en bärande del av vår elproduktion. ska fortsätta arbetet med att utveckla den nordiska och europeiska elmarknaden. Årtionden av överutnyttjande har inneburit att våra vatten är hårt pressade. En framgångsrik miljöpolitik måste skydda och bevara såväl de livsviktiga ekosystemen som den biologiska mångfalden. Satsningen på att förbättra havsmiljön fortsätter. Värdefulla skogsområden ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. En handlingsplan mot farliga kemikalier kommer att utarbetas. ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning i och världen. Vi ska vara en tydlig kraft för en gemensam europeisk utrikespolitik som värnar och utvecklar demokrati, folkrätt och mänskliga fri- och rättigheter. En öppen värld och en öppen global ekonomi fortsätter att lyfta människor ur fattigdom. En uthållig globalisering ligger inte bara i vårt eget intresse utan skapar globala möjligheter att gå från förtryck till frihet och från fattigdom till välstånd. Öppna, toleranta och jämställda samhällen ökar individers frihet och skapar bättre förutsättning för ekonomisk, social och kulturell utveckling. ska tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Vi vill ha ett som kan vara en stark kraft för öppna samhällen i en öppen värld, som kan riva murar och barriärer och bygga förtroende och samarbete över det förflutnas skiljelinjer och fördomar. ska vara drivande i de frågor som är centrala för EU:s utveckling. Den inre marknaden ska fördjupas för att kunna fortsätta bygga välfärd. Det krävs gemensamma spelregler för att påskynda den ekonomiska återhämtningen i och förebygga nya kriser. Vi vill ha ett öppet som välkomnar nya medlemmar. Grannskapspolitiken, inte minst det östliga partnerskapet, har här en viktig roll. Ett starkt FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. arbetar för ett bättre fungerande FN som än bättre kan möta framtidens globala utmaningar. Detta gäller inte minst klimatfrågan. och EU ska fortsatt inta en ledande position i detta arbete. förstärks också våra insatser för att millenniemålen ska kunna nås 2015. I arbetet för mänskliga rättigheter och demokrati behöver inte minst arbetet med att agera för yttrande- och religionsfriheten stärkas ytterligare. En ny tid innebär nya utmaningar. Internet knyter världen allt närmare samman. Vi kommer att ge arbetet för nätets frihet och säkerhet ny styrka. Vi kommer att fortsätta arbetet för rustningskontroll, också i vår egen del av världen, och för en värld utan kärnvapen. Ytterligare spridning av massförstörelsevapen måste förhindras. och måste respektera internationella förpliktelser och beslut av . Vi fullföljer tradition av stöd till och medverkan i internationella fredsbevarande operationer. Vi kommer också fortsatt att söka bred parlamentarisk förankring för dessa. Vårt engagemang i och Kosovo är brett och långsiktigt. arbetar för en allomfattande fred i . Vi har en stark gemensam europeisk politik. ockupation och bosättarpolitik måste upphöra, en sammanhängande och bärkraftig palestinsk stat skapas, terrorismen upphöra och rätt att leva inom säkra och erkända gränser respekteras. Det är , och kunde återupprätta sin självständighet. Vi vill fortsätta att stärka samarbetet i och inom alla områden. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik med fattigdomsbekämpning i fokus. Arbetet med att skapa ett generöst, effektivt och öppet bistånd fortsätter. Demokratisk utveckling och respekt för mänskliga fri- och rättigheter inom utvecklingssamarbetet förblir en central värdegrund. Kampen för ökad jämställdhet är en av vår tids viktigaste demokratiska utmaningar. Vårt lands säkerhet och trygghet bygger på gemenskap och samverkan med andra länder. Utformningen av vår säkerhetspolitik måste fortsatt ske i brett nationellt samförstånd. Den säkerhetspolitiska linjen ligger fast. Det står klart att vårt land inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i Europeiska unionen eller ett annat nordiskt land. I detta ligger också en förväntan om att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska ha ett tillgängligt, användbart och flexibelt försvar som enskilt och tillsammans med andra kan trygga vårt lands frihet och oberoende. En insatsorganisation med stående och kontrakterade förband skapas för insatser i landet, i närområdet och internationellt. För att öka användbarheten och flexibiliteten överförs resurser från stöd och kringverksamhet till förbandsverksamhet. Uppbyggnaden av den nya organisationen sker i den takt som dessa resurser kan frigöras. Hemvärnet utvecklas till nationella skyddsstyrkor. De har en central roll i det svenska försvaret. Deras roll och förmåga kommer att öka. Genom vår medverkan i , en av EU:s två snabbinsatsstyrkor, tar ansvar för fred och säkerhet i och utanför vårt närområde. kommer att leda 2011. Vi bör ha som ambition att åta oss ledarskapet även 2014. Inför nästa inriktningsbeslut, som gäller perioden , studeras de krav som utvecklingen i vår omvärld ställer. Särskild hänsyn ska tas till dynamiken i vårt närområde och i . När vi tar fortsatt ansvar för gör vi det med ett antal utgångspunkter. För det första: Alliansregeringen är en minoritetsregering. För det andra: Riksdagsordningen och budgetlagen ger möjligheter att upprätthålla inriktningen för politiken, god budgetdisciplin och sunda statsfinanser. För det tredje: Regeringen kommer att eftersträva breda och ansvarsfulla lösningar i , där det kan vara naturligt att löpande föra diskussioner med främst men även Socialdemokraterna när förutsättningar ges. Våra fyra partier Moderata samlingspartiet, liberalerna, och bärs av en idé om . Vi vill ta ansvar för vårt land och skapa goda förutsättningar för arbete och välfärd. Vi vill lägga grund för ett rättvist samhälle som håller ihop, där människor kan känna trygghet, ta egna initiativ och förverkliga sina ambitioner. är på många sätt redan ett föregångsland. Vi som lever här har mycket att vara stolta över. Vi har mycket att vara rädda om. Men saknar inte utmaningar. I vårt samhälle finns människor som inte kommer till sin rätt, som inte blir sedda eller har ställts vid sidan av. Det finns också i vårt land orättvisor och otrygghet. Vår förmåga att hålla ihop handlar om hur vi möter dessa utmaningar. Om vi fortsätter att ta ansvar, visar omtanke om varandra och agerar långsiktigt kan framtidens bli ett starkare land än . Vår utgångspunkt är att alla människor är olika men har samma människovärde. Oavsett bakgrund, kön, hudfärg, religion eller sexuell läggning ska alla ha möjlighet att växa och utvecklas. Vi tror på människans inneboende kraft och vilja att ta ansvar. Det är vår övertygelse att ökad frihet att själv forma sitt liv ger utrymme som förbättrar för både den enskilde och som land. Människors makt över den egna vardagen, arbetslinjen, en strävan att uppnå full sysselsättning och en välfungerande skattefinansierad välfärd förblir alla tydliga delar i vad vi vill ska känneteckna . Det är så vi vill ta ansvar för framtiden. Vi tror på och vi tror på människan. Därför tror vi också . Ett bättre bygger vi tillsammans, inte genom att ställa människor mot varandra och skapa misstänksamhet människor emellan. Ett samhälle som håller samman och låter människor växa blir ett livskraftigt samhälle, ett bättre, friare och mänskligare samhälle. Vi ska ta fortsatt ansvar för ekonomi. Vi ska ge fler människor chansen att stå på egna ben och känna glädjen i att försörja sig genom eget arbete. Fler företag ska starta, stanna och växa i . Vi vill se en skola där varje barn får chans att nå sin fulla potential. Sjukvården och omsorgen ska kännetecknas av tillgänglighet, kvalitet och valfrihet. Människor ska kunna känna trygghet från våld och brott. Detta är det vi vill ska resa sig ur krisen ett starkare , ett vi kan vara stolta över, ett som vi ska vara rädda om. Låt mig anmäla de statsråd som tillsammans med mig ingår i regeringen. Statsråd i Statsrådsberedningen är . Statsråd och chef för är . Statsråd i är också . Statsråd och chef för är . Statsråd i är också och . Statsråd och chef för är . Statsråd och chef för är . Statsråd i är också , och . Statsråd och chef för är . Statsråd i är också . Statsråd och chef för tillika vice statsminister är . Statsråd i är också . Statsråd och chef för är . Statsråd och chef för är . Statsråd och chef för är . Statsråd i är också och . Statsråd och chef för är . Statsråd och chef för är . Statsråd i är också . 3 § Ceremonin avslutades . Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då bordläggning skulle äga rum. Talmannen meddelade att (M) ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för . 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2009/10:219 till utbildningsutskottet /10:246 till finansutskottet /10:247 till civilutskottet Skrivelser 2009/10:244 till finansutskottet /10:248 till arbetsmarknadsutskottet Framställningar 2009/10:RB6 och RB7 till finansutskottet Redogörelser /11:RRS1 till finansutskottet /11:RRS2 till justitieutskottet /11:RRS3 till socialförsäkringsutskottet /11:RRS4 till justitieutskottet EU-dokument KOM(2010)376 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)395 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)433 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)462 till socialutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)486 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)471 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)475 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)473 till försvarsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)490 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)498 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)506 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2010)494 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2009/10:FPM126 Politiska riktlinjer inom EU för trafiksäkerhet 20112020 KOM(2010)389 till trafikutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter utlåtanden /10:FiU42 och FiU43 Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2010)482 Förslag till och rådets förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar KOM(2010)484 Förslag till och rådets förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister KOM(2010)520 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet 9 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2009/10:1012 Kemiska vapen i krigföringen mellan turkiska regeringen och PKK av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen. Program för öppnandet av / Brasskvintett ur Svenska spelar musik under samlingen Som ingångsmusik spelas ur Drottningholmsmusiken av : Souple, sats 2 ur Konsert för cello och blåsare av : Hans Majestät Konungen öppnar Fanfar till öppnande av Sats 3 (Presto con fuoco) ur för brasskvintett av Finale: molto, sats 4 ur Serenad i d-moll för blåsare op. 44 av Antonín Dvořák Medverkande Riksplan: konserterar Trapphallen: musikklassers flickkör, Dirigent: : : , och : Kammarsolister ur Svenska , Dirigent: