prot · GX09136 · 2010-06-14 00:00:00 — Båda dessa uppgifter kan rimligen inte vara riktiga. De är inte förenliga. Man kan ändå dra en slutsats, nämligen att med all sannolikhet kände till att hennes namn skulle användas. har också uppgivit att varken eller har vidtagit några åtgärder med anledning av att ministerns namn användes i reklamen. Den uteblivna reaktionen tycker vi från oppositionens sida är lite märklig. Enligt vår mening borde minister ha agerat, alldeles särskilt eftersom hon själv säger att hon inte har givit sitt medgivande till att hennes namn fick användas. Om någon använde mitt namn i ett reklamsammanhang utan att jag hade godkänt det skulle jag ha reagerat. är väl sannolikheten att mitt namn skulle användas inte så stor. Alldeles oberoende av det förefaller det mig orimligt att man inte reagerar om man får se sitt namn i reklamsammanhang utan att man har gett sitt godkännande, speciellt om man är vice statsminister. Det ansvaret kan ingen annan än just ha. Både i majoritetens ställningstagande och i vår reservation framhålls att det är viktigt att myndigheternas självständiga ställning upprätthålls. Det har ett egenvärde. Myndighetens agerande måste upplevas som sakligt och opartiskt. Därför är det inte oproblematiskt när en minister deltar i opinionsbildande insatser. Enligt vår uppfattning finns det en uppenbar risk för att allmänheten kan bli förvirrad. Är det i egenskap av minister hon deltar i reklamkampanjen, eller är det som partiledare? Jag tror att vi ska vara särskilt uppmärksamma på risken med en sådan sammanblandning när partierna alltmer kommer att använda sig av tv-sänd partireklam. Det finns risk för att otydligheten ökar om i vilken roll en minister agerar när denne deltar i en opinionsbildande kampanj. Vi tycker att det är en brist att det inte finns några regler eller riktlinjer som styr hur en myndighet får använda enskilda ministrars namn. Det är regeringens ansvar att se till att sådana regler och riktlinjer tas fram. Det är något som vi tycker att borde ge regeringen till känna. Sammanfattningsvis är det alltså vår uppfattning att borde ha agerat när hennes namn, enligt egen utsago, utan hennes medgivande användes i myndighetens reklamkampanj, och att man bör ta fram regler och riktlinjer som styr hur en myndighet får använda enskilda ministrars namn i opinionsbildande insatser. Jag står bakom reservationen i det här ärendet, men för tids vinnande yrkar jag inte på godkännande av anmälan i reservationen. 95 (): har ju till viss del redan redogjort för ärendet som kanske kan tyckas vara av lägre dignitet. Det är ett sådant ärende som vi talade om tidigare där vi kanske hade kunnat enas och inte haft någon reservation. I sak är vi inte oense. Det är snarare tillvägagångssättet för att komma till ett bättre sätt att arbeta som vi är lite oense om. Vi granskar alltså näringsminister och hennes roll i den radioreklam som sände i samband med rekrytering av ambassadörer för kvinnligt företagande. Anledningen till att vi har gjort det är att myndighetens radioreklam utformades på ett sådant sätt att det framstod som ett meddelande från näringsministern själv. Så var dock inte fallet. Det var inte hennes röst man hörde, men man använde hennes namn. Näringsministern var inte informerad eller delaktig i utformningen av radioreklam och hade ingen vetskap om hur själva kampanjen skulle se ut. Hon hade således inte godkänt att hennes namn användes i radioreklamen, och det hade inte heller godkänts för hennes vidkommande. Det är också viktigt att poängtera att har finansierat denna radioreklam med medel ur den satsning på kvinnors företagande som skulle pågå under . Hur en enskild myndighet utformar en kampanj är enligt min mening i första hand något som ska avgöras av myndigheten själv. Myndigheternas självständiga ställning bör upprätthållas och respekteras. Utskottet konstaterar dock att det inte finns något regelverk eller några instruktioner från regeringens sida om hur myndigheter får använda sig av enskilda ministrars namn, till exempel i samband med opinionsbildande verksamhet. Detta är något som man bör fundera över då det faktiskt kan skapa förvirring att enskilda ministrars namn används av myndigheter just i samband med opinionsbildande verksamhet. Ett gyllene tillfälle att göra just detta är i samband med den översyn av myndigheters instruktioner som regeringen aviserat kommer att äga rum . I samband med denna översyn finns det möjlighet att inte bara titta på myndigheters opinionsbildande verksamhet i stort och om det är befogat med reglering, precisering och avgränsning vad gäller deras informationsverksamhet utan även på vilket sätt de bör bedriva den. som vi från utskottsmajoritetens sida vill understryka vikten av myndigheters självständiga ställning är det viktigt att deras saklighet och opartiskhet upprätthålls. förutsätter därför att även den del som rör myndigheters möjligheter att använda enskilda ministrars namn i samband med opinionsbildande verksamhet ingår i denna översyn som har aviserats av regeringen. Vårt uppdrag i är inte att granska myndigheters verksamhet, som vi har talat om mycket , åtminstone när det gäller detta ärende, utan det är andra som har till uppgift att göra det. Vi ska undersöka huruvida statsråd, och i detta fall , har brustit i sin tjänsteutövning. Det har vi inte kommit fram till i detta ärende. Utskottet kan konstatera att näringsminister inte var delaktig i utformningen av radioreklam och inte heller på förhand har haft kännedom om innehållet i den eller godkänt att hennes namn använts i denna radioreklam. Minoriteten i utskottet har reserverat sig, som har redogjort för tidigare. Men jag förstår inte riktigt varför minoriteten inte är intresserad av att göra denna större översyn av myndigheters opinionsbildande verksamhet och i denna översyn också lägga in denna del om hur man får använda enskilda ministrars namn. Minoriteten anser i stället kort och gott att regeringen bär ansvaret för att det hos myndigheterna finns kunskap om deras möjligheter att använda ministrars namn i samband med opinionsbildande verksamhet. Eftersom det inte finns några sådana regler och det därmed kan tolkas som att det är tillåtet att använda ministrars namn drar jag slutsatsen att minoriteten inte är intresserad av att det sker någon förändring heller. Det tycker jag är beklagligt. Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § En ny radio- och tv-lag Föredrogs betänkande 2009/10:KU25 En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:95 delvis, prop. 2009/10:115 och prop. 2009/10:193 delvis). 96 i (s): Efter en lång dag och med KU:s granskningsbetänkande ska vi försöka växla över till en ny radio- och tv-lag. Det är en mycket viktig lag som innehåller de regler som vi har för radio- och tv-sändningar. Betänkandet omfattar flera delar, men jag väljer att beröra endast några av dem. Vi har utförligt både i vår motion och i våra reservationer tagit upp de delar som vi tycker är viktiga. Egentligen skulle vi inte reglera denna verksamhet alls. I yttrandefrihetsgrundlagen slås de grundläggande principerna om etableringsfrihet, förbud mot censur och liknande åtgärder, ensamansvaret med meddelarskydd, särskild brottskatalog och särskild rättegångsordning med juryprövning fast. Etableringsfriheten innebär att det är tillåtet för alla att sända genom tråd utan att det krävs tillstånd. När det gäller att sända genom etern krävs tillstånd eftersom frekvensutrymmet är begränsat. Yttrandefriheten får till viss del inskränkas genom lag, bland annat vad avser kommersiell reklam, villkor för annonsering och sändning av program som helt eller delvis bekostas av någon annan än den som bedriver programverksamheten. När det gäller sändning i tråd får det meddelas i lag en skyldighet för nätinnehavaren att ge utrymme för vissa program i den utsträckning som det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning. Det är viktigt att yttrandefriheten inte begränsas mer än vad som absolut är nödvändigt. Den fria etableringsrätten ska göra att vi får en allsidig upplysning, mer debatt och förhoppningsvis ett stort utbud av både radio- och tv-kanaler som stärker demokratin. Det är inte vi hade bara två public service-kanaler och tre radiokanaler. Jag kommer ihåg när jag var lite yngre och fick köpa en extra dosa och sätta den på tv:n för att kunna ta in TV2 när den kom. Då var det över huvud taget inte tal om reklam eller att någon annan skulle betala för de program som sändes. Men ska vi tillåta det, vilket vi har svårt att komma ifrån eftersom inte allt kan finansieras genom licensmedel och vi får en mängd tv-program via andra möjligheter att ta in dem, till exempel via satellit, är det nödvändigt att vi reglerar det. Den som tittar ska veta vem det är som står bakom programmet. Det är klart att om ett program sponsras finns det också risker för att den som betalar också ställer krav i samband med programmet. Detta måste bli tydligt för tittarna eller lyssnarna. I AV-direktivet som ligger till grund för denna reglering anges taket för reklamavbrott, sponsringsmeddelanden och produktplacering. Vi har haft debatt tidigare om reklamtid, och vi vidhåller vårt tidigare ställningstagande att den tillåtna reklamtiden när program sänds från inte behöver vara den maximala som direktivet tillåter. Tillsammans med antalet avbrott för sponsringsmeddelanden blir programmen så sönderstyckade att helheten i programmen riskeras. Regeringen har sagt, och säger även , att vi från sida inte ska lägga oss i detta utan att detta är en fråga för branschen. Blir det för mycket reklam tappar man tittare. Tyvärr tror jag inte att det är så enkelt. Vilket programbolag har råd att säga nej till de pengar som reklamen ger? Det har under dessa år då den möjliga reklamtiden har utökats visat sig att den faktiskt har utnyttjats. Vår skyldighet i är att också ha ett konsumentperspektiv och att se till programmakarna. För att den fria åsiktsbildningen och den fria debatten ska fungera måste det finnas en möjlighet att följa ett program på ett någorlunda sammanhållet sätt. Vi vill se till helheten när det gäller reklam och sponsring. Vi tycker att frågan om den totala reklamtiden behöver ses över på ett djupare sätt. En annan fråga i detta betänkande som också rör konsumenterna mycket påtagligt är valfriheten i kabelnäten. Sändningar genom tråd är den form som är minst reglerad. Det enda som i princip regleras är att det ska finnas en vidaresändningsplikt som innebär att fyra av de kanaler som betalas via tv-licensen alltid ska finnas i utbudet. Vi vill utöka detta till att omfatta alla programtjänster som betalas via tv-avgiften. Men framför allt vill vi öka konkurrensen i kabelnätet och att det ska vara möjligt för konsumenten att få en större valfrihet. Den enskilda hyresgästen ska kunna styra vilka kanaler man vill ha tillgång till. Vi delar inte regeringens bedömning att det inte finns någon rättslig förutsättning för en ökad konkurrens. Det finns faktisk långt framtagna förslag på exempelvis samtrafiksskyldighet. Men det har regeringen valt att blunda för. Även här är det marknadens villkor och friheter som gäller framför konsumenternas. En tredje fråga som jag vill ta upp i mitt anförande är frågan om framtidens radio. Jag tror på radion som ett medium även , men då måste den också ges möjlighet att utvecklas. Det är viktigt att alla i hela landet har tillgång till radio så att alla kan få information, bland annat vid kriser. Därför tror vi inte att det är möjligt att inom en överskådlig tid släcka ned det analoga nätet. Men även med den vetskapen borde det finnas förutsättningar att utveckla den digitala radion. Men då måste det ske i samverkan med övriga branschen. Det får inte vara som när de tidigare försöken avbröts. Då fick dra det tunga lasset. Övriga aktörer på marknaden var inte så intresserade. finns det ett gemensamt intresse från både de privata aktörerna och . Ändå har regeringen inte tagit ett enda steg framåt, utan man fortsätter med samma villkor som . Sedan kommer man att säga upp alla avtal och övergå till ett slutet anbudssystem. Också här är vi mycket kritiska. när vi förlorade regeringsmakten hade vi startat en dialog med företrädare för radiobranschen för att komma vidare i frågan. Men vad har hänt på området ? Ingenting har hänt! skjuter man frågan framåt. Vidare är vi mycket tveksamma till modellen med slutet anbudsförfarande. Vi tror att det kommer att gynna bara de stora aktörerna, vilket kan riskera mångfalden. har vi dock inget alternativ att presentera. Framför allt vill vi, som vi sagt, fortsätta dialogen med branschen och följa resultatet av de anbud som eventuellt lämnas in . Men om vi ska utveckla framtidens radio för att stimulera till ett ökat utbud, en bredare debatt och en större spridning av åsikter måste vi göra det tillsammans med den kommersiella radiobranschen. kan inte bära hela bördan men ska givetvis finnas med i ledande position och som en mycket stark och drivande aktör. Avslutningsvis vill jag säga några ord om den nya myndighetsstruktur som regeringen föreslår. När Radio- och och bildades ansågs det viktigt att det skulle finnas en fristående granskningsmyndighet. Vi tycker inte att någonting har tillkommit som säger att vi ska ändra på denna ordning. Det är viktigt att skilja på den som ger tillstånd och den som granskar att tillstånden följs. Även om den tillsatta som beslutande organ vid fällningar blir kvar är risken uppenbar att oberoendet och opartiskheten påverkas när allt ligger inom en och samma myndighets handläggande. Därför säger vi nej till en sammanslagning av och . Vi står givetvis bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 3. I detta anförande instämde (). 97 (): Det här blir sista debatten för min del, i alla fall . har utförligt och positivt tagit fram vad ärendet gäller. Dessutom har s, v och mp en gemensam reservation. Jag vill ändå tala om det som i betänkandet rör sponsring, reklam och produktplacering. Som vänsterpartist och demokrat är jag för mångfald. Däremot har jag definitivt väldigt svårt för enfald. Därför är det extra tråkigt att tvingas konstatera att majoritet står i begrepp att rösta igenom ytterligare ett sorgligt enfaldigt förslag. Televisionen och radion har, som sagts i andra anföranden tidigare, på många sätt förändrats sedan jag var barn. Från att televisionen haft endast en kanal att hänvisa till hette det kort och gott tv har det skett en expansion till ett närapå oändligt antal tv-kanaler. Kanske är det inte precis i alla avseenden en mångfald när det gäller kvalitetsprogram. Det finns ändå en mångfald som gör att många människor kan finna program efter eget smalt eller brett intresse. Detsamma har skett inom radions värld. Reklamen har, anser jag, en andefattig och påträngande skepnad med jinglar riktade såväl till barn som till vuxna. Många välkomnar mångfalden av kanaler. Men har det i varje undersökning visat sig att människor egentligen inte vill ha reklamavbrott vare sig i radio eller i tv. Man vill definitivt inte ha reklam insprängd i programmen. Om framlagt förslag går igenom innebär det att sponsringsmeddelanden i ett pågående tv-program får lämnas i början och i slutet av varje annonsavbrott. Jag blir trött bara jag tänker på det. Om detta utnyttjas maximalt, vilket skulle innebära att det sker , undrar jag om det inte finns någon hejd på tokerierna. Hur mycket av sponsringsmeddelanden, reklam och produktplacering ska få komma in i våra vardagsrum? Jag står självklart fast vid tidigare uppfattning, att reklam i kommersiell radio och tv är helt tillräckligt. Jag anser också att det nu verkligen är dags att se till helheten när det gäller sponsring, reklam och produktplacering detta i stället för att, som , bara låta allt svämma över. Jag står bakom samtliga reservationer i betänkandet men yrkar bifall endast till reservation 2. 98 (): Utvecklingen inom medieområdet har verkligen varit fantastisk. Länge hade ett statligt monopol på både tv och radio. Det kan tyckas otänkbart , men det är inte speciellt länge sedan svenskarna kunde titta endast på TV1 och kanal och bara hade att lyssna till. En första spricka i monopolet kom under regeringen 1978 genom närradions intåg. Nästa valfrihetsreform genomfördes nästa gång det var borgerlig regering; det var . Den privata lokalradion körde i gång 1993 och fick stort genomslag. därefter raserades även monopolet på tv-området med hjälp av ny teknik och satelliter, och svenskarna fick tillgång till en rad svenska och utländska tv-kanaler. Det var fantastiskt bra. Det tål ändå att påpekas att var det sista landet i som avskaffade det statliga monopolet för tv- och radiosändningar. Vi på allianssidan skiljer oss en aning från gänget på vänstersidan. Vi har en betydligt liberalare syn när det gäller medierna och vill undvika detaljreglering. Vi sätter upp ett yttre ramverk och regelverk och håller oss borta från moraliska pekpinnar. Mediepolitiken ska stödja yttrandefrihet, mångfald, konkurrens och massmediernas oberoende och tillgänglighet samt motverka skadliga inslag i massmedierna. En mediemarknad med många aktörer, tydliga spelregler och en sund konkurrens ger goda förutsättningar för en fri åsiktsbildning, ett fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska makthavare. Kommersiella och ideella aktörer är viktiga för ett brett medieutbud med olika infallsvinklar. För att ett allsidigt medieutbud ska kunna komma alla till del är det även viktigt att radio och tv i allmänhetens tjänst har goda möjligheter att verka och utvecklas. har vi fört en politik som säkrar mediernas frihet och som ger goda och långsiktiga spelregler på mediemarknaden. Den proposition om en ny radio- och tv-lag som vi nu har att ta ställning till stärker ytterligare den inriktningen. Den tekniska utvecklingen, EU-lagstiftningen och de marknadsmässiga förändringarna innebär att lagstiftningen på radio- och tv-området behöver moderniseras, liberaliseras och förenklas. Den nya radio- och tv-lagen innebär många förbättringar och förenklingar jämfört med tidigare, och vi får nu en framtidssäker lagstiftning som skapar bättre förutsättningar för en livskraftig svensk radio- och tv-bransch. De nya reglerna, fru ålderspresident, syftar också till att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning genom till exempel textning, tolkning och liknande. På detta område kan mycket göras, och vi kan bli mycket bättre. Den nya radio- och tv-lagen innebär även nya reklamregler för radio och tv, nya sändningsmöjligheter för kommersiell radio, nya regler för närradion och större valfrihet för både tittare och lyssnare. Detta är en mycket positiv utveckling. Genom den nya radio- och tv-lagen genomförs EU-direktivet om audiovisuella tjänster i svensk lagstiftning. Bestämmelserna för placering av reklam och reklamavbrott förenklas, som regler om produktplacering och ny annonsteknik införs. Till skillnad från anser jag att reklam har mycket gott med sig, och jag tycker därför att detta är en positiv utveckling. De tv-bolag som sänder från får med andra ord bättre konkurrensvillkor. Vi har också infört nya och mer generösa regler för hur mycket reklam som får sändas i tv och radio. Svenska bolag får nu samma möjligheter som bolag i andra länder, och detta är något mycket bra och något som utskottet gillar. kommer att gå in mer i detalj på vad den nya lagen innebär för tv, och kommer att redogöra för de nya reglernas innebörd för radion. kommer som vanligt att knyta ihop säcken och ta upp det som vi andra inte har förstått eller som vi har glömt bort. Den tekniska utvecklingen och de förändringar den innebär ger fantastiska möjligheter att följa med i vad som händer både hemma och i övriga världen. Globaliseringen gör att vi via medierna kan se och lyssna på nyheter och åsikter var som helst, och den tekniska utvecklingen på medieområdet är ett utomordentligt verktyg för att stödja framväxten av fria medier och demokrati i länder som , , och . Möjligheterna med ny teknik är enorma och bör bejakas. Ny teknologi gör det också möjligt att fortsätta kampen för demokrati och möjligheten att befria medierna även i andra länder. Det är i denna diskussion viktigt att inte glömma bort att den privata radions och tv:ns utveckling i har varit en mycket stor seger för friheten och mångfalden. Om vi i Alliansen får fortsätta vårt arbete även efter valet är det också vår ambition att ska vara ett av bästa länder att producera medier i och sända ifrån. Denna proposition är mycket bra, och jag skulle därför vilja ta tillfället i akt att och för egen del för antagligen mycket yrka på godkännande av utskottets anmälan och avslag på samtliga reservationer. Jag skulle även vilja passa på att tacka mina kära kolleger, från båda sidor, i utskottet för en fantastisk tid. Ni har alla lärt mig oerhört mycket. Jag vill också tacka med i spetsen. Ni är något utöver det vanliga, och den kompetens jag har stött på hos er beundrar jag väldigt mycket. 99 i (s) replik: Jag vill bara fråga ett par saker. Jag läste den debattartikel i som kulturministern skrev. Hon sade där att De rödgröna hotar medborgarnas valfrihet, att man från Alliansens sida stöder människornas fria val och att man har utformat ett regelverk som främjar mångfald, konkurrens och kvalitet. Konkurrens kan jag mycket väl stå bakom att regelverket främjar, men jag skulle vilja fråga vad i detta betänkande som främjar mångfalden. 100 () replik: När man möjliggör för andra tv-kanaler och radiokanaler än de som finansieras via tv-licensen att finnas möjliggör man också en större mångfald. När man gör det möjligt att ta in större summor pengar genom att annonstiden för reklam utvecklas finns det också möjlighet för fler tv- och radiokanaler att finnas. Därmed ökar också mångfalden för tv-tittarna och för radiolyssnarna. Jag tror alltså att mångfalden och därmed valfriheten definitivt kommer att öka. Jag vet inte om det är svar på din fråga, men utan att ha läst tidningsartikeln och hur kulturministern har resonerat i sina överväganden är det vad jag har att säga. 101 i (s) replik: Det är faktiskt lite så jag tolkar denna proposition och vårt betänkande: Det enda som utökas är reklamen. Enligt alla undersökningar jag har läst är dock summan av reklampengar . Det är bara det medium där man lägger sina pengar som varierar. Ökar möjligheten att ha tv-reklam minskar alltså reklamen i dagstidningarna. Hela detta område handlar om en mediemångfald, som vi strävar efter. Jag hoppas att Alliansen inte strävar efter att slå ut andra medier för att enbart satsa på radio- och tv-reklam. Det är nämligen det som kan vara en risk. När man tittar på mångfalden kan man titta på vilka aktörer det är. Ska vi ha in fler aktörer? Nej, har ni inte lagt fram något förslag som gynnar fler aktörer. Tvärtom har ni sett till de regelverk som finns och som jag kan hålla med om inte på alla områden gynnar fler aktörer. Det har visat sig att det i den kommersiella radiobranschen i princip har blivit om inte ett monopol så åtminstone ett oligopol. Det finns i princip bara två stora aktörer. Man måste jobba mer för att i så fall sprida denna mångfald, men där har ni inte gjort ett dugg. Branschen har haft ganska stora förväntningar på er, men det har tvärtom blivit mer mediekoncentration. När vi tittar på människans valfrihet och människans fria val kan vi absolut ta upp kabel-tv. Där finns väl inga fria val över huvud taget, för där är man oerhört låst till den operatör man har. Fastighetsägarna tecknar avtal , men detta med samtrafiksmöjligheter, eller samtrafiksskyldigheter, vill ni inte titta på. Nej, det är marknaden som ska styra detta. 102 () replik: Nej, vi vill absolut inte slå ut de aktörer som finns till förmån för andra.