prot · GY0941 · 2010-12-22 00:00:00 — När gymnasieskolan gjordes om och alla elever alldeles oavsett intresse och lust skulle tvingas läsa väldigt mycket teoretiska ämnen för att ha en högskoleförberedande utbildning hoppade väldigt många av. Det är delar av den gruppen som vi ser som långtidsarbetslösa. Därför är det otroligt viktigt med de satsningar vi gör på det ordinarie och det reguljära utbildningssystemet. Dessutom har så många ungdomar gått på universitet och högskolor som just nu drygt 300 000 ungdomar. Arbetsmarknadsutbildningen har, som mycket riktigt påtalat, minskat . Då var den uppe på extrema nivåer med 100 000 deltagare. Men denna insats hade stora brister i kvaliteten. Det gick inte att leverera en så hög kvalitet som krävdes. Fastän vi gått igenom flera högkonjunkturer har arbetslösheten bitit sig fast på höga nivåer. Det är också för att minska arbetslösheten som vi gör stora satsningar på lärlingsutbildningar med 30 000 platser samt lärlingsprovanställningar. Arbetsmarknadsutbildningarna är den allra dyraste formen av arbetsmarknadspolitik. Därför tycker vi att det är rimligt att utbilda fler inom det reguljära skolväsendet. Tanken är inte att arbetsmarknadsutbildningen ska reparera brister eller ersätta reguljär skolutbildning. De bristyrken som finns till exempel har industrin svårt att anställa löses inte med en kortare arbetsmarknadsutbildning utan genom andra typer av insatser. motsvarar antalet platser på yrkesvux och komvux 25 000 personer. Inom yrkesvux finns det utbildningar ungefär som inom den ordinarie arbetsmarknadsutbildningen tidigare. Jag delar uppfattningen att utbildning lägger grunden för ett bra arbetsliv, men jag delar inte uppfattningen att människor ska låsas in i arbetsmarknadsutbildningar. I första hand ska de som vill ha en längre utbildning genomföra den inom det reguljära skolväsendet. Vuxna har en förhöjd studiebidragsdel, , för att kunna få en utbildning som passar arbetsmarknadens krav. 108 (S): Arbetsmarknadsministern och bjuder upp till en diskussion om hela utbildningspolitiken. En sådan välkomnar jag gärna. Den allra största utmaningen är naturligtvis att bygga ett utbildningssystem som kan rusta människor för de utmaningar som de kommer att möta i arbetslivet och för all del också i livet i övrigt. Vi i har utomordentligt stora problem. Vi har ett skolsystem där kunskapsnivån just nu är i fritt fall. kom en ny rapport, den så kallade PISA-undersökningen, som visar att svenska skolelever presterar uruselt i förhållande till de förväntningar vi rimligen skulle kunna ha på vårt skolsystem. I de grenar där tidigare presterat väldigt bra till exempel i läskunnighet är vi nu nere på en medioker genomsnittlig nivå. av pojkarna i skolan når enligt den senaste undersökningen inte upp till en grundläggande läskunnighet. Denna utveckling har skett och förvärrats med den borgerliga regeringen vid styret. var vi duktiga på att ha en skola som kompenserade för de skillnader som finns i fråga om barns förutsättningar och hemmiljöer. Även där är vi nu nere på en medioker genomsnittlig nivå. Vi är inte längre bra på att ha en skola som kompenserar elever och som utjämnar skillnader. I de grenar där svensk skola tidigare också var medioker i matematik och naturvetenskap är vi nu usla. Det finns alltså utomordentligt stora utmaningar. Under alliansregeringens styre har kunskapsnivån i svensk skola dramatiskt fallit. Detta är oerhört alarmerande. Vad väljer då regeringen att göra? Jo, man har fört en politik som minskat resurserna till skolan. Man bygger om gymnasieskolan och bygger en skola som skapar nya återvändsgränder. Den nya gymnasieskolan kommer att göra att många ungdomar tvingas välja vilken typ av arbete de ska ha. Om man vill jobba exempelvis inom vården får man bestämma sig. Ska man bli undersköterska ska man gå ett visst program. Vill man bli sjuksköterska ska man gå ett annat program. kunde man säga: Jag är intresserad av att jobba inom vården. Jag börjar som undersköterska. Sedan kan jag läsa vidare och kanske bli sjuksköterska. Och den som tidigare ville jobba med barn kunde välja barn- och fritidsprogrammet. Man började jobba som barnskötare. Kanske läste man senare vidare till förskollärare. Det är en kvinnofälla som ni har skapat. Kvinnor ska nu tvingas välja: Är det arbetare eller tjänsteman jag vill bli? Det handlar om en gymnasieskola som inte rustar människor för både arbete och studier. Arbetsmarknadsministern säger att man inte ska låsa in människor i arbetsmarknadsutbildning. Nej, vem har talat om det? Inte heller jag tror att vi ska tillbaka till en nivå med 100 000 platser i arbetsmarknadsutbildningen. Men det är ganska stor skillnad ned till de drygt 5 000 platser som finns i arbetsmarknadsutbildningen. Vi är, som sagt, inte ensamma om att ha kritiserat regeringen för detta. Det har varit en ganska samstämmig kritik från egentligen alla ekonomer och bedömare av arbetsmarknaden som varnat för den här flagranta nedprioriteringen av kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Självklart är det inte hela lösningen. Det reguljära utbildningssystemet är det allra viktigaste. Men också arbetsmarknadsutbildningen, som ju arbetsmarknadsministern har ansvar för, är en viktig pusselbit. Det går faktiskt att göra insatser för att klara av att bättre matcha så att företagen får möjlighet att anställa personal med rätt kompetens. 109 HANS (FP): talar väl om den tidigare skolpolitik som Socialdemokraterna förde, men jag tycker att facit visar att den tyvärr inte lyckades så bra. Det är först de reformer vi genomför inom skolpolitiken börjar få genomslag och börjar sättas i sjön. Vi har varnat för den utveckling vi nu har sett i PISA-undersökningen, nämligen att kunskapsnivåerna har fallit. Det är precis det vi har varnat för, och därför gör vi om skolan i den riktning vi vill ha, nämligen en individuellt inriktad skola. Det kanske är så att man vill bli undersköterska just . Då är det mycket bra om man kan få bli det. Sedan är det mycket möjligt att man vill läsa vidare till sjuksköterska, och ska man förstås ha sin fulla frihet att göra det. En del vill bli busschaufförer, och det är jättebra vi behöver busschaufförer. Man ska dock alltid ha möjlighet att sedan komplettera, men att alla ska läsa sig till högskolebehörighet på en gång i gymnasieskolan har ju visat sig totalt misslyckat. Den vägen vill jag alltså inte vandra tillbaka till. Sedan tycker jag att en sak som är viktig och alltid bra att ta upp är det som har gjorts av och arbetsgivarorganisationen . De har tecknat kollektivavtal om yrkesintroduktion. Avtalet riktar sig till ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet och som på detta sätt kan få arbete och utbildning. Detta ligger mycket i linje med det vi inom Alliansen jobbar med för att utveckla lärlingsutbildningarna så att man ännu mer kan matcha ungdomar in i arbete och ge dem goda förutsättningar att få in en fot på arbetsmarknaden via lärlingsanställningen. De kan få sitt första jobb den vägen för att sedan antingen ha kvar det eller gå vidare i livet. Jag vill fråga om hon är positiv till initiativ och om hon också i samband med det kan se att de initiativ alliansregeringen vill ta i syfte att förstärka lärlingsutbildningarna i är bra. Vi har sett i länder som och att ungdomsarbetslösheten är lägre när man har bra lärlingsutbildningar. 110 (M): Det var inte min mening att gå upp och förlänga denna debatt, men jag kunde inte sitta still i stolen när pratade om fritt fall i den svenska skolan. Jag vill bara poängtera för att just de nya reformerna på utbildningsområdet träder i kraft . Det är nu Alliansens reformer träder i kraft. Jag och de andra som går eller har gått i den svenska gymnasieskolan går eller har gått i den socialdemokratiska gymnasieskolan. Det är också viktigt att vi ser utmaningarna och kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad. Det som är gemensamt för dem med en svag utbildningsbakgrund är att de har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det gäller avsaknad av gymnasiebetyg eller kanske betyg från . Därför skulle jag vilja fråga om hon står bakom den nya gymnasiereformen och tidigare betyg. 111 Arbetsmarknadsminister (M): skräder inte orden om att titta på effekterna av skolan. Jag är benägen att hålla med: Den tidigare skolan var inte bra för väldigt många elever. Många hamnade utanför. Det är alarmerande att så många elever har lämnat skolan utan godkända betyg. Det är också därför vi gör de stora reformerna på skolans område, framför allt för att stärka lärarutbildningen och rollen som lärare. Det är ett av de finaste yrken man kan ha att vara lärare. Där behöver vi få de främsta studenterna. Det är också viktigt att elever följs upp väldigt tidigt så att man inte lämnar en enda unge bakom sig. Det är grunden för att långsiktigt förebygga arbetslöshet. Vi gör också stora reformer inom yrkesutbildningen, yrkesvux. Det är en bra åtgärd för att matcha utbildningen mot det som efterfrågas på arbetsmarknaden det som småföretagarna efterfrågar när det finns brist inom tillverkning, industri och bygg. Det löser man inte med en kortare arbetsmarknadsutbildning. Utbildningar ska i stället framför allt vara inom det reguljära systemet. Det är en högre kvalitet där. De som är proffs på att utbilda är den ordinarie skolan. Arbetsmarknadsutbildningar ska inte heller reparera dessa brister eller ersätta reguljär utbildning. Under det år vi snart har bakom oss, 2010, var det 25 000 personer som gick i arbetsmarknadsutbildningar. För flertalet av dessa var det en väldigt bra åtgärd, för kom i arbete. Det kan till exempel vara busschaufförer, bristyrkesutbildningar, maskinoperatörer och CNC-svetsare. Då fyller arbetsmarknadsutbildningen en viktig funktion, men inte för att utbilda i de yrken där man kräver utbildning. Där ska vi motivera människor att komma tillbaka till det reguljära utbildningssystemet och bland annat också underlätta genom förstärkta studiebidrag. Jag följer alltså denna fråga noga, i samråd och samverkan med Arbetsförmedlingen, och tittar på vilken mängd utbildningar som ska ske. Ytterst är det Arbetsförmedlingen som ansvarar för vad de gör med sitt anslag och hur mycket som satsas på olika åtgärder. Det är alltså inte bestämt från början hur många platser det ska vara inom olika åtgärder. Grunden är dock utbildning. De allra flesta av oss delar denna inställning. Barn och unga ska få en bra utbildning i skolan. Om de inte får det i skolan när de är unga ska de kunna komma tillbaka till yrkesvux och komvux. De unga som vill ha en yrkesutbildning ska kunna få det. De ska kunna få en lärlingsutbildning inom gymnasieskolan vi räknar med 30 000 elever eller utbildas inom företagen i den nya formen lärlingsprovanställningar, som vi ska återkomma till med när det gäller exakt hur den ska vara utformad. Grunden är utbildning, och därför är det så viktigt att vi genomför de reformer vi har börjat med så att alla barn och ungdomar får chansen. 112 (S): Jag är lärare, och jag skriver gärna under på att det är ett av de finaste arbeten man kan ha. Det är dock ett ganska svårt arbete . Man kräver ofta av en elev som visar dåliga resultat att den ska nå bättre resultat redan nästa termin. Man kräver ofta av en skola med dåliga resultat att den ska nå bättre resultat året efter, eller max . Man kräver av en kommun med dåliga skolresultat att man inom ett par års tid ska vända trenden. Som också presenterades i samband med säger internationell forskning att man kan bedöma att ett land behöver max för att kunna vända en trend. har alliansregeringen styrt skolan , och vi ser inte minsta tillstymmelse till att trenden skulle vända åt rätt håll. Jag har stor förståelse för att det tar tid, men det är faktiskt så att trenden nu går åt fel håll. Vi är i fritt fall. Det är ett oerhört allvarligt läge med kunskapsnivån i svensk skola. Vi får kanske återkomma till den debatten i ett annat sammanhang. Vi socialdemokrater vill ha en gymnasieskola som leder till arbete. Det måste vara utgångspunkten, och naturligtvis att den leder till vidare studier direkt eller senare i livet. Gymnasieskolan kan inte utformas som en väg enligt minsta motståndets lag, utan gymnasieskolan ska ställa höga krav. Gymnasieskolan ska också innebära kvalificerad undervisning av hög kvalitet för att elever ska kunna nå höga mål. Det är nödvändigt för att vi ska ha en internationell konkurrenskraft och för att människor ska kunna få arbete. Jag vill också svara på frågorna om lärlingsutbildning. Jag tror att har missförstått skillnaderna mellan regeringens politik och det avtal som har träffats mellan och motparten, alltså arbetsgivarna. Det är otroligt stor skillnad på ett lärlingsavtal som är tecknat mellan två starka parter där jag om jag är lärlingsanställd har min rätt till utbildning garanterad av min fackliga organisation, som kan slåss för mina rättigheter, och att vara hänvisad till att alliansregeringen ska slåss för mina rättigheter till utbildning på en marknad där man har fråntagit mig mina rättigheter på arbetsmarknaden eller försvagat dem. , herr talman min talartid är ute vill jag tacka arbetsmarknadsministern för bra interpellationsdebatter och önska en god och trevlig jul. Vi ses i nya debatter på det nya året. 113 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill också önska mina kolleger och meddebattörer en fridfull jul. Arbetslösheten är bekymmersam, och det krävs en palett av åtgärder. Det finns ingen quick fix på detta problem. Det krävs åtgärder inom skolan, inom arbetsmarknadsutbildning, praktik, jobbcoachning och så vidare. Det allra viktigaste är att ha en bra kontroll på att det utförs med hög kvalitet, och det tänker jag inte släppa taget om. Jag kommer att ha en tydlig och bra dialog, hoppas jag, med Arbetsförmedlingen och dem som arbetar där för att följa upp de reformer vi gör så att de får avsedd effekt. Redan nu kan vi dock se att sysselsättningen har ökat och att arbetslösheten har minskat till . Det är en siffra jag är långt ifrån nöjd med, men vi fortsätter att anstränga oss till det yttersta. Trevlig helg också till talmannen och medarbetare! Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2010/11:57 om järnväg till Kaunisvaara 114 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att malmen från Kaunisvaara kan fraktas på järnväg i stället för på väg samt om jag ämnar ta initiativ till att ett kostnadsförslag lämnas för olika järnvägsalternativ för malm från gruvan i . En avgörande fråga vid etablering av bland annat gruvverksamhet är att det finns en transportlösning som svarar upp mot behoven. Varje företag har ansvar för att i sin affärsplan ta hänsyn till detta. Enligt uppgift har gruvföretaget i ett brev till sökt samverkan för att finna lösningar på företagets transportbehov på både kort och lång sikt till och från den planerade gruvan i . har ansvar för att föra en dialog med företag när önskemål om transportinfrastrukturlösningar uppkommer. Det är därför för tidigt att uttala sig om förutsättningarna för en järnväg, men när mer information tagits fram kan den utgöra underlag i kommande planeringsprocesser. 115 (V): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Det vi ser nu i stora delar av norra , och inte minst i nordöstra , är en historisk expansion av gruvnäringen. Detta är inte bara någonting som kan vara gynnsamt för svensk ekonomi och för den regionala ekonomin. För en kommun som , som har varit en av de kommuner som har haft sämst prognos när det gäller befolkningsutveckling i , är det här en unik chans att vända utvecklingen. Därför menar jag att det är ett samhällsintresse att de här investeringarna lyckas och att de görs på ett riktigt sätt. När det gäller gruvorna i Kaunisvaaraområdet handlar det om så mycket som järnmalmskoncentrat som kan utvinnas från Tapuli och Sahavaara som är de två första gruvorna. Man ska också veta att det finns planer på en tredje gruva, , på den finska sidan och sedan kanske ytterligare en i Pellivuoma. Det här är bara några av de fyndigheter som finns i området. Det handlar om några av största gruvor, vid sidan om Malmfälten, som ska startas i det här området. Det är en enorm svensk industrisatsning som är på gång. Men det finns ett avgörande problem. Det finns ingen järnväg till Kaunisvaara. Med de här enorma volymerna är järnväg och sjöfart de enda realistiska och miljövänliga alternativen för att frakta det här järnmalmskoncentratet. Efter att ha övervägt olika möjligheter har företaget kommit fram till att det är utskeppning via isfria hamn, där det finns kapacitet och där redan ut lejonparten av produktionen, som är det bästa alternativet. Alternativen att skeppa ut via Kemi eller via ser man inte som aktuella längre. Det här skulle kräva en järnväg från till Kaunisvaaraområdet. Det är ett område där det är relativt enkelt att bygga järnväg. Det är inte speciellt besvärlig geografi, och det är inte speciellt hög befolkningstäthet. Det alternativ som man nu skissar på är 210 extremt tunga lastbilstransporter , dygnet runt, , med lastbilar som är tunga. Det är något helt annat än de långtradare vi ser på våra vägar . Det här skulle naturligtvis innebära stora miljöproblem, ett enormt slitage på ett vägnät som inte alls är byggt för detta samt naturligtvis också trafikrisker. Jag menar att alla förnuftiga argument talar för att man snabbt ska utreda och bygga en järnväg i det här området. Miljöskälen talar för det. Möjligheten att sammanbinda med norra isfria hamnar och skapa ett nytt godsstråk talar för det. Att en bygd som annars bara skulle få ett hål i backen faktiskt får en infrastruktur att bygga på för framtiden även efter gruvan talar för det. Att det då kan startas fler gruvor i området som får lönsamhet talar för det. Det kräver också att man rustar . planerar ju också en stor expansion. Vi kan se vilken betydelse järnvägen har när gruvbrytningen åter öppnar i . Det hade kanske inte skett om man inte hade byggt en järnväg dit. Det är ett intressant exempel. För ett par årtionden sedan kunde man bygga en järnväg när man öppnade en gruva. måste jag säga att regeringens svar i och för sig är välvilligt, men det är något av ett kvalificerat: Jaha, vi får se vad som händer. Jag önskar att vi hade en regering som var lite mer på tårna, lite mer aktiv, som såg det här lite mer ur ett samhällsbyggnadsperspektiv, som skyndade på, som tog initiativ, som såg till att det blev en förstudie gjord där man faktiskt räknade på det här och som också såg att det kan finnas lönsamhet i det här projektet med de enorma rikedomar som finns i området. Men det kräver ett intresse för att hela ska utvecklas. Jag skulle vilja ställa en fråga till vår infrastrukturminister. Kommer ministern att ta initiativ till att det sker en förstudie så att man räknar fram exakt vad det skulle kosta att bygga den här järnvägen? Då skulle man också kunna se om den är lönsam eller inte. 116 (S): Det händer mycket inom svensk gruvindustri, inte minst i . öppnades faktiskt gruvan i i kommun. var en historisk dag för och för . Men blev också en historisk dag för . Kaunisvaaragruvan är en av fyra gruvor som öppnas av gruvbolaget . Det som startas är ett mycket stort och betydelsefullt industriprojekt för hela . Därför var det också en historisk dag för hela . Det är inte bara i som det öppnas nya gruvor. I går, tisdag, sköts faktiskt första salvan i Salmijärvigruvan utanför . Det är ett gruvindustriprojekt som ägs och drivs av . Det handlar bland annat om utvinning av koppar, guld och en del andra mineraler. Även vårt statliga gruvbolag öppnar ett flertal nya gruvor i Malmfälten, bland annat i . Leveransen av järnmalm från beräknas inom fem års tid stiga från till . svarar Malmfälten för av EU:s totala järnmalmsproduktion. Det som händer inom gruvindustrin uppe i är oerhört betydelsefullt för vårt land. Det sätter tydliga positiva spår i vår handelsbalans, i vår tillväxt, i nya jobb och skatteintäkter. Det ger också en direkt avkastning till statskassan med flera miljarder . Gruvindustrin stärker vår bruttonationalprodukt, bnp. Vi behöver mer produktion och mindre spekulation i , inte minst med tanke på den stora finanssektor som vi har i . Vi har en för stor finanssektor i förhållande till vår bnp. Därför behövs den här typen av satsningar. Gruvindustrins etablering i , som genomförs av , är intressant även ur ett finansiellt perspektiv. Det handlar i huvudsak om utländskt kapital och en finansiering som kom oerhört snabbt på plats. Det är inga små belopp det handlar om. Som jag inledningsvis pekade på är det dessutom ett tillväxtprojekt med massor av nya jobb för en plågad bygd, som har varit . Det var en ny tideräkning för den kommunen som startade . Men för att alla dessa gruvprojekt i ska kunna genomföras och bli lyckosamma och framgångsrika måste infrastrukturfrågorna lösas. Man kan givetvis inledningsvis köra detta med lastbil på landsväg till och vidare på järnväg till Narvikshamnarna, men långsiktigt måste det till järnvägslösningar. Järnvägslösningar har långa planerings- och byggprocesser. Därför är det nödvändigt att snabbt hanterar den här frågan i samråd med gruvbolaget. Det handlar också om att öka kapaciteten på för att det här ska fungera. Det här är stora infrastrukturprojekt. Jag hoppas verkligen att infrastrukturministern blir pådrivande i den här processen. Politiken måste finnas med här. Beloppen för den här typen av investeringar är så stora att de kommer att komma till kammaren. Här i kammaren fanns faktiskt modiga ledamöter som tordes fatta beslut om malmbanesatsningar trots att då var ett av fattigaste länder. är förutsättningen en helt annan. Ministern har makt och kan driva fram den här processen snabbt så att vi kan fatta beslut här i kammaren. 117 (V): Jag vill börja med att tacka för att han ställt interpellationen om järnväg till Kaunisvaara och instämma i det som både och har framfört. Interpellationen ger ytterligare en möjlighet att tala för detta viktiga projekt. Det är ett projekt som hela är positivt till, inte bara en handfull vänsterpartistiska riksdagsledamöter, vilket vi kunnat ta del av i medierna. Låt mig säga något om den debatt vi hade i går om utgiftsområde 22 där hade en reservation beträffande hållbara malmtransporter och lyfte fram behovet av att snabbutreda järnväg från Kaunisvaara. Det gladde mig att reservationen fick stöd av , och jag noterade att ledamöterna på Norrbottensbänken vid voteringen avstod från att rösta. Jag tolkar det som att vi delar vikten av att så snabbt som möjligt få hållbara malmtransporter på järnväg. I replikskiftet mellan infrastrukturministern och mig gav ett litet men principiellt viktigt positivt svar, nämligen att hållbara malmtransporter är en nationell angelägenhet. Det är också positivt att det redan pågår en dialog med berörda parter, mellan och kommun respektive gruvbolaget . Norra delen av landet, framför allt och , kommer att vara framgångsrik när det gäller gruvverksamhet. Landets järnmalmstillgångar finns till största delen i Malmfälten, men nya, stora fyndigheter finns också i , närmare bestämt i Kaunisvaara, och det behövs en rad offentliga investeringar för att kunna utveckla gruvindustrin. Här måste staten ta sitt ansvar för att investera i en hållbar infrastruktur i regionen. Större och fler transporter på järnväg medför minskad miljöpåverkan som det ges ökade möjligheter till miljöriktiga malmtransporter. Därför är det viktigt att staten investerar i nya banor, såsom en järnväg för malmtransporter från Kaunisvaara. Det behövs också ökade satsningar på bärighet och på att öka kapaciteten på redan befintliga banor, såsom Norra stambanan och , för att kunna möta den ökande malmproduktionen. I detta sammanhang har Norrbotniabanan, Botniakorridoren, stor betydelse för att klara de hållbara malmtransporterna. Järnmalmsgruvföretagen befinner sig i som närmast kan betecknas som all-time-high. På grund av de höga internationella malmpriserna gör till exempel en vinst på drygt 11 miljarder.