prot · GX09141 · 2010-06-21 00:00:00 — Det finns inget belägg för att jämförelsen mellan och skulle utgöra stöd för att har använt olagligt statsstöd. Det finns inte ens belägg för att har använt olagligt statsstöd. Det kommissionen diskuterar med den holländska regeringen, utan att det har kommit någon form av beslut från , är hur de organiserar sin social housing, sin speciella form av statligt bostadsföretag riktat till särskilda grupper där det till exempel handlar om inkomsttak. Det här går inte att jämföra. hörde ju själv när jag refererade till min träff med den internationella hyresgästföreningen på i . Man stöder min syn att den jämförelsen inte finns. Det är till att fara med osanning och falska påståenden när man säger att det holländska exemplet skulle vara stöd för vilken inriktning regeringen har på sin bostadspolitik. Det här är ett spel för efterfrågestyrda hyror. Ni går fastighetsägarna till mötes därför att ni tror att man ska kunna bygga fler hyresrätter genom att hyrorna går upp. Det är den största villfarelse som ni är på väg att sprida i det här huset. 112 () replik: Det som är väldigt intressant i den här debatten tycker jag är att efter betänkandet EU, allmännyttan och hyrorna diskuterade man om utredningen var rätt eller om den var fel. men även andra debattörer lyfte bland annat fram just som ett exempel på att vi inte behövde känna någon oro för att skulle ha några synpunkter på hur bedrev sin bostadspolitik. kan vi konstatera att hade omfattande synpunkter på just hur bedriver sin bostadspolitik. Det är inte så att deras bostadsstiftelse har varit en liten del av bostadsbeståndet. Det har varit en stor del av hyresbeståndet där de har låst in tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Man ville just påvisa att det här var mycket större och bredare än social housing. Från början hade inte social housing. Det är det som vi tycker är så oerhört väsentligt att slå fast, att vi i absolut inte vill ha inkomstgränser för dem som ska kunna bo i de kommunala bostadsbolagen. Vi tycker att det verkligen är kärnan att den svenska allmännyttan är öppen för alla. Vi är inte beredda att riskera att få synpunkter på att vi inte kan driva svensk bostadspolitik som vi har gjort . 113 (): Jag vill börja med att berömma , , och Fastighetsägarna för att de har lyckats sy ihop en överenskommelse, som i sin tur har mynnat ut i den proposition som vi nu debatterar. Även om det innebär eftergifter för alla parter har alla varit kloka och insett det positiva med långsiktiga spelregler, och det är ju något som är högst väsentligt för framtiden. Att det var nödvändigt med lagändringar var det väl ingen som helst tvekan om. Frågan var mer att kunna presentera ett förslag som upplevs som acceptabelt av både hyresgäster och fastighetsägare. Det finns några grundläggande kriterier som jag tror att alla är överens om: Det behövs fler bostäder i och framför allt hyresrätter. Det behöver finnas en förutsägbarhet för hyresgästerna när det gäller hyresnivåerna. Vi vill inte ha så kallad social housing i , utan allmännyttan ska få hyra ut till vem som helst. Den nuvarande lagstiftningen har inneburit att allmännyttan har styrt hyrorna för de privata lägenheterna. Det är och har varit så, trots att allmännyttan äger färre hyresrätter än de privata fastighetsägarna mot 54. Det är väl ingen som kan tycka att det är särskilt demokratiskt. I vilka andra sammanhang skulle det accepteras? Jag vet inte hur den röda oppositionen ser på det. blir det i stället kollektivt förhandlade hyror som kommer att styra hyresutvecklingen. Det känns bra. Varken jag eller vill ha rena marknadshyror. Det har vi aldrig velat ha oberoende av vad oppositionen skriver i sin reservation. Det finns för många oseriösa fastighetsägare som hade klämt åt hyresgästerna på ett icke önskvärt sätt i så fall. Det ska självklart finnas en trygghet även för hyresgäster. Man ska inte kunna kastas ut för att hyresvärden vill ha in andra med högre betalningsförmåga. Däremot är det rimligt att hyran kan höjas i samband med större investeringar. är det ju faktiskt fråga om att säkerställa kvaliteten i själva byggnaden, till exempel vid stambyte av ledningar. I det sammanhanget vill jag slå ett slag för mitt och förslag om möjligheten att sätta av pengar i skattefria underhållsfonder under till exempel . Det skulle minska riskerna för höga trappsteg i hyreshöjningarna, och vi vill att den frågan ska utredas. Eftersom det är fråga om långsiktiga investeringar är det inte rimligt att fastighetsägarna ska behöva skatta för överskott som egentligen är inbetalda för kommande investeringsbehov. Dessutom skulle det också hjälpa till att jämna ut konjunktursvängningarna eftersom många av investeringarna skulle kunna genomföras i en lågkonjunktur. När det gäller olika krav på de kommunala bostadsbolagen ska de till exempel drivas enligt affärsmässiga principer. Det är egentligen ett grundkrav i all företagsamhet. Det ska dock icke förväxlas med högsta möjliga vinst. Självklart ska företag drivas så att de långsiktigt skapar en egen stabil ekonomi men också så att de vårdar det kapital, i detta fall i form av fastigheter, som de har byggt upp. Det går inte att jobba med självkostnadsprinciper om man ska överleva. Likaså är det bra att man skiljer på de sociala åtagandena när det gäller kommunens och bostadsbolagens ansvar. Hyresgästerna i ett visst bolag ska inte ensamma behöva stå för notan om det finns hyresgäster som av olika anledningar inte har så lätt för att klara sin egen situation. Kommunen har det ekonomiska ansvaret, och sedan kan de hyra av olika fastighetsägare. Då ökar förutsättningarna bland annat för de kommunala bostadsbolagen att hålla sina kostnader nere och därmed nå ett bättre resultat. Bolagen får också begränsningar när det gäller överföringar av vinster till kommunerna som ägare. Det är bra. Det är samma princip som när det gäller sociala åtaganden. Det kan inte vara rimligt att de boende ska stå för notan om en kommun vill hålla nere kommunalskatten genom att stora kapital flyttas över från dottern till modern i en kommunkoncern. Det finns en motion eller del av motion om stöd till allmännyttan på svagare bostadsmarknader. Som utskottet påpekar har regeringen aviserat en översyn. Detta problem är inte isolerat till allmännyttan utan kan gälla även privata fastighetsägare. Det kan delas in i olika delar. En sådan är säkerhetsfrågan och skillnaden mellan produktionskostnaden och marknadsvärdet. Något är fel när det i praktiken är omöjligt för fastighetsbolag att bygga nytt på grund av kraven på nedskrivning av värdet med ibland . Detta problem behöver lösas, och det behöver göras . har ju kommit med förslag och jag tror att dessa går att använda som grund för konkreta lösningar. Det finns också framför allt landsbygdskommuner med både bostadsöverskott och bostadsbrist . Detta är inte helt okomplicerat. De ekonomiska avtal som finns mellan en del kommuner och staten behöver ses över. Avtalen innebär nämligen nybyggnadsförbud för de berörda kommunala bostadsbolagen. Det är inte rimligt att avtalen ska hindra en nyproduktion som i sin tur kan innebära fler kommuninvånare. Det är till och med så illa att det i en del kommuner blir en befolkningsminskning, och det känns än mer orimligt. Allting tyder på att bostadsbyggnationen är på väg uppåt i rask takt. Byggföretagen anställer igen. Det finns vissa prognoser som pekar på att vi redan 20112012 kan nå upp till just de 40 000 bostäder som oppositionen menar behövs. Jag är övertygad om att det går utan statliga subventioner. Det finns andra områden som har mer behov av insatser. Långsiktiga spelregler är mycket viktigare än subventioner. Dagens proposition kommer att bidra till det. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. säger jag tack så mycket till alla kolleger för fyra trevliga år med många trevliga debatter. Jag hoppas och ser fram emot att vi kan fortsätta dessa debatter nästa mandatperiod. 114 () replik: Jag ska börja med det sista tog upp, nämligen en byggmarknad på väg upp. vet likaväl som jag att det är äganderätter som byggs när det blir en bättre konjunktur. Det är mer äganderätt i form av villor och bostadsrätter. vet likaväl som jag att byggandet av hyresrätter är på en låg nivå. Det krävs en ansvarsfull statlig bostadspolitik tillsammans med det ansvar som kommunerna har genom de allmännyttiga bostadsföretagen för att vi ska få i gång byggandet av hyresrätter. Det är ändå märkligt att höra hur allianspartierna diskuterar bakgrunden till propositionen. Jag tycker att ni fegar enormt när ni inte ens vågar stå för era egna ambitioner med er bostadspolitik; den enda sanningens väg att högre hyror leder till ökat bostadsbyggande. Det har varit och alliansregeringens mantra . när ni väl står här och ska lägga fram propositionen för skyller ni på . använde sju av sina till att prata om EU och i stället för att prata om propositionen. Det är ett svaghetstecken från de borgerliga företrädarna. tog upp frågan om ventiler, som du också berör. Påtagligheten är en ventil för högre hyror. Risk för oskäliga hyreshöjningar är en ventil. Avkastningskraven eller affärsmässigheten är också en ventil för högre hyror. Det här är hyresdrivande. Det här är medveten borgerlig politik för att driva upp hyrorna. Ni tror att man på det sättet ska bygga fler hyresrätter och därmed skapa ökade vinster för fastighetsägarna. 115 () replik: Det är en något märklig filosofi om och tror att vi i Alliansen skulle ha en ambition att driva upp hyrorna så att folk inte har råd att bo. Vad skulle det vara för bakgrund till att ha ett intresse av att inte vilja bygga bostäder åt folk? Tala om politiskt självmål. Vi skapar här en flexibilitet i hyressättningen men ändå en trygghet för hyresgästerna. Det har varit accepterat sedan urminnes tider att villor kostar olika även om de kan vara i samma tätort. Det har varit accepterat att hyrorna för bostadsrätter blir olika beroende på när människor har flyttat dit. Vad är det som gör det så dramatiskt med olika hyror? Av någon konstig anledning fokuserar enbart på att det kan bli dyrare. Han säger inte ett ord om att det kan bli billigare. Det är de facto så att det kan bli billigare, men det är kanske inte lika intressant politiskt att förklara det. Om man tittar på lönsamheten för fastighetsbolag är det självklart så att om det är möjligt att ta ut lite mer i attraktiva områden är det också möjligt att sänka i mindre attraktiva områden, vilket gör att vi skapar en balans. Det är inte det faktiskt fanns ett bostadsöverskott med tomma lägenheter. Med en friare hyressättning kan vi också få en bättre balans över tiden oavsett om det är hög- eller lågkonjunktur på bostadsmarknaden. Det är ointressant att kritisera i fråga om . Det här är ett konstaterande att vi inte vill landa på social housing i . Vi vill att allmännyttan ska vara öppen för alla. Jag hoppas att är överens med Alliansen om att alla ska kunna bo i allmännyttan. 116 () replik: Det är rätt uppfattat. är för en generell social bostadspolitik, och allmännyttan har en avgörande roll i hur vi formar den. Vi har inte ens fått ett utslag: De svenska statsstödsreglerna för allmännyttan och deras del i den svenska bostadspolitiken är inte ens prövad. Det holländska exemplet är inte ens prövat. Så kallade samtal pågår. Man skickar brev till varandra där man tycker och tänker om hur man vill påverka. vill styra den holländska bostadspolitiken. Men för svensk del är inte detta grunden för propositionen. Här är det fastighetsägarna ihop med regeringen och de borgerliga partierna, bland annat . Medlemmar i har här i drivit frågan om marknadshyror. Inom nyliberalismen i och andra borgerliga partier är filosofin att ta ut vad det faktiskt kostar på den svenska bostadsmarknaden. Man låter den sociala sidan med socialbidrag och bostadsbidrag kompensera dem som inte klarar sig på den öppna marknadsanpassade bostadsmarknaden. Det är sanningen. värnar plötsligt om balans i hyressättningen. Det har vi inte hört förut när vi har diskuterat bostadspolitik här i kammaren. Då har varit förespråkare för efterfrågestyrda hyror för att vi ska få större byggande. Det är lösning på hur vi ska få i gång byggandet och få mer byggande av hyresrätter. 117 () replik: Jag förstår egentligen inte varför det måste vara så att ett ärende ska vara prövat för att man ska kunna komma vidare. Varför är det inte bra om vi genom ett vanligt vuxet samtal kan komma fram till lösningar som gör att vi inte hamnar i en situation där vi tvingas till något som vi kanske inte vill medverka till? Det gäller väl i alla andra situationer att om man kan lösa en fråga tidigare för att inte riskera någonting är det bara av godo, för då har man handlingsfrihet. Jag föredrar det framför att behöva ta till någon typ av tvångsförhandlingar där man inte har någon återvändo. Låt mig konstatera att den nuvarande lagstiftningen och politiken inte har fungerat, . Hade den fungerat hade vi inte haft den bostadsbrist vi har . Den politiken har ni medverkat till . Därför behövs en förändring, och det beslut vi nu har framför oss är en del i den viktiga förändringen. Vi får hitta andra vägar och nya sätt att angripa det för att därmed skapa förutsättningar för ökad byggnation. Där upplever jag trots allt att vi är överens. Vi behöver fler bostäder och fler hyresrätter. Om då inte lagstiftningen fungerar och det inte fungerar med de stackars som ni vill skjutsa fram som bostadssubventioner, då måste vi hitta andra vägar, och detta är ett sätt att göra det. Jag vill inte bli beskylld för att inte hålla en rak linje. Jag har sagt att vi vill ha en flexiblare hyressättning, och jag har sagt nej till marknadshyror. Om alla andra boende klarar av flexibel hyra beroende på var de bor är inte hyresgästerna dummare än att de också klarar detta. Det är ingenting som är störande. Jag vill återigen påtala att det kan bli billigare för en del, och jag tror att de bejakar en flexiblare hyressättning. 118 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Vi diskuterar allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler. Det är två frågor som har varit med i bostadsdebatten . Det är bara att konstatera att det är två viktiga hörnstenar i bostadspolitiken. Det är väldigt viktigt att vi kan reformera detta, så att vi kan få ett långsiktigt stabilt regelverk och kan fullfölja den strategi som alliansregeringen har för att få en bostadsmarknad i balans. Vidare kan man konstatera att de kommunala bostadsföretagen har en viktig roll i bostadsförsörjningsansvaret i de flesta kommuner. Men man får inte glömma bort att de kommunala bolagen också är en del av en konkurrensutsatt marknad och har att agera efter det. Det har blivit väldigt tydligt nu när vi har diskuterat att de ska överensstämma med , men jag går inte in på det, för jag tycker att det har framgått väldigt klart både i debatten med och i den tidigare debatten här vad som gäller i den frågan och att vi inte under några som helst omständigheter riskerar att få något slags social housing. Det är vi överens om att vi säger nej till. Vi kan konstatera att alla upplåtelseformer naturligtvis är viktiga. Det har varken eller något annat parti här någon annan synpunkt på. Utgångspunkten för oss är att de enskilda personerna ska få välja hur de ska bo, och hyresrätten är ett sätt att bo. För att värna den så viktiga hyresrätten är det väldigt viktigt att vi nu får till regelförändringarna och att det blir attraktivt att bygga, äga och förvalta hyresfastigheter. En annan minst lika viktig utgångspunkt är att besittningsskyddet för hyresgästen inte äventyras. Med anledning av det kan vi konstatera att konsekvent har sagt nej till marknadshyror och hävdat att en reformering av hyressättningssystemet ska ske inom bruksvärdessystemet. Bruksvärdet ska spegla hur hyresgästerna värderar olika faktorer. Då är det rimligt att förutom rent lägenhetsanknutna faktorer även lägesfaktorn på orten har betydelse. En sådan utveckling har man klarat att processa fram i orter som , , och , ja, i princip i alla orter i . I den absoluta majoriteten av orterna har man klarat detta. Jag tror att det stora problemet finns kvar i . Detta har man gjort : förändrat genom att värdera upp lägesfaktorn. För Alliansen har det varit väldigt viktigt att vi i lagstiftningen infört skyddsregeln, som hindrar höga och för den enskilde hyresgästen oförutsägbara hyreshöjningar. Det har vi inte diskuterat så mycket. Jag tycker nu att de förslag som ligger på bord uppfyller kraven. Det är mycket tillfredsställande att detta har kunnat tas fram i samspel med bostadsmarknadens parter. Parterna ska naturligtvis ha kredit för sitt ansvarsfyllda arbete att medverka och ta fram förslag. Men jag har lite svårt att förstå att man i reservationen från oppositionens sida väljer att beskriva regeringens roll i den här viktiga processen som passiv. Det är naturligtvis ett samspel och en process som har pågått. Det är inte alls så att jag tycker att någon part ska ha mer kredit än någon annan, men alla deltagande parter måste ändå vara närvarande för att det ska hamna en proposition på bord. I korthet innebär förslaget att vid prövning i hyresnämnden om en hyras skälighet blir kollektivt förhandlade hyror normerande i stället för de kommunala bostadsföretagen. Vi har diskuterat påtaglighetsrekvisitet här . Man kan väl konstatera att hyresnämnderna historiskt sett egentligen alltmer har övergått till att göra en allmän skälighetsbedömning. Där blir inte påtaglighetsrekvisitet använt på samma sätt som om man gör rena jämförelser. Från den synpunkten är det egentligen i en ganska smal sektor man använt det. De kommunala bostadsbolagen ska drivas enligt affärsmässiga principer, men precis som var inne på betyder det inte alls att det skulle handla om vinstmaximering, som det varit väldigt mycket diskussioner om. Det handlar om att kommunerna ska ställa likartade avkastningskrav som motsvarande privata aktörer som har ett långsiktigt perspektiv på sitt ägande. När det gäller skyddsregeln är det så att när hyresnämnden kommer fram till en skälig hyra och det visar sig att den ändå är väsentligt högre än vad den nuvarande hyran är kan hyresnämnden bestämma att en lägre hyra ska gälla . Man kan anpassa detta. Om det finns hyror som inte stämmer överens med vad som är skäligt måste det finnas en övergångsperiod. Det är en viktig skyddsregel i lagstiftningen. Jag har en sista reflexion. Vi kan konstatera att vi i Alliansen är helt överens om detta, och jag upplever att även Socialdemokraterna och i stor utsträckning tycker att det är bra att vi antar detta förslag. Det finns visserligen en del invändningar och reservationer, men i grunden tycker man att det är bra. Jag menar alltså att den stora rågången går mitt i oppositionen: Det är Socialdemokraterna och kontra . visar ju med all önskvärd tydlighet att man står för ett nej här. Man yrkar avslag på hela propositionen. Jag nöjer mig med detta och avslutar med att också tacka mina utskottskamrater för en intressant fyraårsperiod. Jag tackar även personalen på kansliet, som har gjort ett fantastiskt arbete som vanligt. Jag tillönskar er alla en trevlig och varm sommar! 119 () replik: säger att det finns saker som förenar och saker som skiljer. Visst är det så. Men det som förenar oss i de rödgröna partierna är synen på vad propositionen handlar om. Den handlar ju inte bara om detaljer kring hyressättningen och om affärsmässighet för allmännyttan. Den handlar om hur vi ska forma bostadspolitiken i grunden. Varför ska vi ha allmännyttiga bostadsföretag i våra kommuner? Varför är det så viktigt att slåss för allmännyttan? Naturligtvis hade jag som vänsterpartist helst sett att vi hade fått behålla allmännyttans regler som de ser ut . En av grunderna är att man måste bygga hyresrätter. Vi måste öka bostadsproduktionen. Vi måste bygga för alla grupper av människor. Vi måste bygga bort hemlösheten. Vi måste kraftigt öka bostadsbyggandet för att alla grupper av människor ska kunna få tillgång till bostad, som det faktiskt är en mänsklig rättighet att ha. tog upp begreppet tjänst av allmänt intresse. Det är ett begrepp och en tolkning som finns i regeringens samtal med . Tjänst av allmänt intresse är inte samma sak som olagligt statsstöd eller social housing. Det är förenligt med detta att inom den svenska bostadspolitiken åberopa tjänst av allmänt intresse för att stödja de kommunala allmännyttiga bostadsföretagen så att de kan ta sitt bostadsförsörjningsansvar. Den här propositionen är kopplad till kommunernas bostadsförsörjningsansvar. 120 () replik: upprepar sina tidigare argument här. Han tar upp detta med affärsmässighet. Jag vill påstå att de bostadsbolag som har agerat ansvarsfullt alltid har varit affärsmässiga. De bolagen har aldrig hamnat i de här trångmålen och behövt stöd från staten. Jag kan ta fram många konkreta exempel på det, där man kan se att man i den ena kommunen har haft ett bolag som inte agerat affärsmässigt medan man haft ett som har gjort det i den andra kommunen. Den som har haft överskott och kunnat vårda sitt kapital har aldrig behövt tillskott från ägaren. Det finns många exempel på det. Det är klart att människor ska ha en bostad, men det är inte det som det här ärendet handlar om. Det vi pratar om är en bostadsmarknad i balans. Jag tror väl ändå att delar uppfattningen att det ska finnas hyresrätter både i allmännyttan och hos privata fastighetsägare. Då gäller det att få balans i en marknad där båda kan agera. Då är det viktigt att man rättar sig efter de konkurrensregler som finns. Det finns stora privata fastighetsägare som egentligen jobbar på precis samma sätt som de allmännyttiga. De har långsiktiga investeringar och inga krav på snabba avkastningar. Men även de har sagt att det inte går att agera på en marknad där vissa har andra förutsättningar än de själva. Jag tror absolut att den här reformen kommer att stimulera till ökat byggande av hyresrätter. Det är ju ett av de stora syftena med den här lagstiftningen. 121 () replik: Hade varit riktigt uppmärksam hade han uppfattat att jag tog upp några andra frågor i min replik än vad jag tog upp i mitt huvudanförande och i de andra replikerna, nämligen just detta med begreppet tjänst av allmänt intresse. Balansen har funnits i konkurrensreglerna i tack vare att allmännyttan och de privata byggföretagen har levat under samma regelsystem. Det är våra gemensamma ambitioner. Så har den tidigare bostadspolitiken fungerat. Så har alliansregeringens bostadspolitik fungerat, under mottot gemensamma konkurrensregler, och så tänker också De rödgröna utforma sin bostadspolitik efter valet. När vi har vunnit valet hoppas vi kunna ha konkurrensregler, så att samma regler ska gälla för de allmännyttiga bostadsföretagen som för de privata bostadsföretagen. Det är grunden, och det är också skälen till att står sig starkt i förhållande till EG-rätten. Vi har balanserade konkurrensregler. Detta med tjänst av allmänt intresse tydliggör, och det kan skriva in i sina lagstiftningar. Ett av våra starkaste verktyg vore om vi tog in det i en stark bostadsförsörjningslagstiftning som faktiskt ger ett kraftfullt verktyg för kommunerna att ta sitt bostadsförsörjningsansvar genom det allmännyttiga bostadsföretaget eller genom ett privat bostadsföretag som kan uppfylla behovet av att bygga bostäder i kommuner för alla grupper som behöver en bostad. Jag hoppas att delar uppfattningen att alla ska ha rätt att bo. 122 () replik: Vi delar uppfattningen att alla ska ha rätt att bo. Men det är inte det som det handlar om. pratar om att en rödgrön regering ska genomföra det som han påstår här.