prot · GX0990 · 2010-03-18 00:00:00 — Min fråga nu till är därför om det är rätt uppfattat av mig. Eller vill ni fortfarande införa en båtskatt? När man läser motionerna framkommer det också av anförande här framkom detta att har svängt i frågan om reklamskatt och vill utvidga den skatten i stället för att avskaffa densamma. Först lite bakgrund: gjorde ett tillkännagivande till regeringen om ett avskaffande av reklamskatten som alla sju riksdagspartierna ställde sig bakom. Ingenting hände dock . Då beslutades att skatten på annonser i allmänna nyhetstidningar skulle sänkas från till , och reklamskatten i övrigt skulle sänkas från till . höjdes gränsen för när skatt ska betalas från till . Detta trädde i kraft . Från införde alliansregeringen ytterligare sänkningar gällande reklamskatten då även samtliga periodiska publikationer även gratisutdelade, som inte är rena annonsblad kom att omfattas av reglerna. Regeringen anser det viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas när så budgetmässigt tillåts. vill dock i stället införa reklamskatt för tv, radio, Internet och direktreklam något man 2002 ansåg felaktigt. I skatteutskottets betänkande kan man läsa följande: I den från neutralitetssynpunkt viktigaste frågan en utvidgning av beskattningen till reklam i TV och radio saknades enligt utredningens uppfattning förutsättningar för en rättvis och i övrigt godtagbar lösning. Skälet var främst problemet med att åstadkomma en effektiv beskattning av den reklam som når från utlandet. Dessa skäl är väl lika giltiga som för alla utom , tydligen. Vad säger de övriga i den rödgröna alliansen om detta? Ska ni gå till val på att höja även reklamskatten, eller är detta ytterligare någonting ni inte är eniga om? 5 () replik: Till att börja med kan vi konstatera att vi har en reklamskatt som alliansregeringen trots sina ambitioner inte har lyckats avskaffa. Om vi letar efter intäktskällor för staten tycker jag och nog att reklam inte känns som det mest samhällsnyttiga. Snarare kan man se vissa skadliga effekter, och därför kan det vara rimligt att ha en reklambeskattning. Det måste dock i så fall ske på ett någorlunda likformigt sätt. har vi uppenbarligen tagit ställning för att man kanske skulle försöka avskaffa den. försöker vi i stället gå framåt på en annan väg genom att se hur man kan inkludera fler former. Det är som jag sade i mitt anförande: Det är givetvis inte lätt, men internationella erfarenheter från bland annat och visar att de i någon mån har lyckats med reklamen på tv och radio. Vad gäller direktreklamen fanns ändå ett färdigt förslag från en gammal utredning om att ha en skatt i distributionsledet. Detta skulle man i alla fall kunna överväga igen om vi nu oavsett vad vi tycker om reklamskatten ser ut att få dras med den ett tag till. Vad gäller skatt på fartygsbränsle är det ett särskilt yttrande och inte en reservation av en anledning, nämligen att vi vill gå lite mjukare fram. Detta är någonting vi har uppmärksammat som ett problem som behöver ses över. Det innebär inte att vi har tagit ställning för att ensidigt avskaffa skatten på fartygsbränsle, men man kan se över om det skulle kunna ske, om det krävs internationellt samarbete och om man i alla fall kan sätta ett tak för hur stora subventioner man kan få per båt. Det skulle i så fall snarare gynna det småskaliga kustnära fisket gentemot de större fartygen. Det är alltså definitivt någonting man kan titta på. Sedan skulle jag också vilja fråga : Vad vill Alliansen göra för att gynna biogasen? Skattepolitiken verkar inte ge så mycket stöd för den i alla fall. Om nu kilometerskatten har visat sig kunna effektivisera transporterna och miljöanpassa fordonsflottan, är inte det en bra idé också för ? 6 () replik: När det gäller biogasen kommer det en proposition längre fram, så vi får ta debatten om den då. I har man infört en kilometerskatt, men det är egentligen inte av klimatmässiga skäl. Mycket av skälet i var i stället slitaget på vägarna. Det är inte en kilometerskatt som är över hela vägnätet, utan den gäller över vissa stråk. Då är frågan om vi ska göra så i också. Ska vi ha vissa stråk? Nej, här vill ni ha en kilometerskatt ur klimatsynpunkt. stod i talarstolen tidigare och sade att koldioxidskatt är det mest effektiva, och det är så den också har resonerat: Koldioxidskatten är mer effektiv än att införa en kilometerskatt, vilket kan bli rätt dyrt och komplicerat. har det faktiskt hänt en hel del på teknikområdet när det gäller kilometerskatt det är jag villig att erkänna som inte fanns innan. När det gäller tekniken kanske hindren alltså inte är så stora, men vi anser fortfarande att en koldioxidskatt är mer träffsäker för utsläppen. Att komma åt slitaget på vägarna är dock en annan sak, och den diskussionen får man ta då. , du pratade om fiskeflottan och att ni har ett särskilt yttrande. Ja, det har ni, men ni har likväl skrivit att ni vill ha en ensidig beskattning i . Jag tror inte att det gör speciellt mycket för klimatet, som jag sade tidigare, utan det slår ut det kustnära och småskaliga fisket. De stora kan nämligen gå till ; det har jag hört av en fiskare. Det är inget problem, för de har så stora tankar. De kan gå dit eller till och fylla på. Då gäller det alltså. Däremot säger vår svenska fiskerinäring: Ja, vi ser gärna skatt på bränsle, men då över hela EU. Vi måste ha likvärdiga regler för alla. 7 () replik: Det är väldigt glädjande om vi kan få den att kraftfullt arbeta för en beskattning av fartygsbränsle i EU. Vi har inte tagit ställning för att det ska vara en ensidig beskattning, utan det handlar om att se över förutsättningarna. Då kan internationella aspekter vara vägledande, liksom den detalj vi har att man också kan fundera på någon form av differentiering i storlek för att på så sätt gynna småskaligt kustfiske. Men det känns bra; då litar jag på att det nu händer saker i EU med er vid ratten. Vad gäller kilometerskatten pratade jag i mitt anförande just om frågan om buller, vägslitage och andra föroreningar än koldioxid. Det är jättekul att ni har fattat att koldioxidskatt är det mest träffsäkra för att minska problem med just koldioxidutsläpp, men det är tyvärr inte det enda problem vi har här i världen ens från biltrafiken. Då skulle en kilometerskatt kunna vara ett sätt att täcka upp för de andra kostnader man nu inte har lyckats täcka upp för med energiskatten, som annars ska vara en slasktratt. Man ser nämligen problem med ekonomitankning utomlands. Min fråga till är i så fall: Kan vi se fram emot höjningar av koldioxidskatten eller energiskatten på diesel om vi inte får någon kilometerskatt? 8 () replik: Det är rätt märkligt med . har ni pratat om grön skatteväxling mer på miljöskatter och mindre på arbete men just nu är det bara skattehöjningar. Överallt är det skattehöjningar. Det ska höjas på koldioxid, det ska vara kilometerskatt, och det ska vara skatt på jordbruket. Allting gäller skatt. Ni vill inte ens sänka inkomstskatterna längre. Vad har hänt med ? I samarbetet med Socialdemokraterna och Vänstern har ni gått ett väldigt långt steg åt vänster. Är det nya politik? Det står nämligen ingenstans att man ska ha någon kompensation för alla höjningar av skatter. Jag tycker att det måste finnas gränser för hur vi beskattar våra svenskar. Man ska kunna bo och leva i , och man ska kunna vara fiskare. Man ska kunna vara åkeriägare, och man ska kunna transportera. Vi måste få virket ut från skogarna, och vi måste få våra livsmedel fram till affärerna även uppe i och . På något sätt känns det som att ni i bara har fått något slags skattehöjning för ögonen. Ni börjar titta överallt på var man kan höja skatterna, och kommer ni även med att vi ska höja reklamskatten också. På något sätt känns det för mig som att man undrar vart egentligen tagit vägen. var nämligen ett relativt liberalt parti innan, men har ni gått väldigt långt åt vänster. 9 (): Som vi har hört av de tidigare anförandena är motionsbehandlingen av punktskatteområdet ett väldigt brett och spretigt område, och jag kommer inte ens att försöka kommentera alla delar i betänkandet. Jag har ingen avvikande uppfattning från utskottets förslag till beslut och yrkar därför bifall till förslaget och avslag på motionerna. Jag vill dock gärna kommentera några delar där jag har ett särskilt intresse av att vi framöver kommer längre i våra beslut, och dessutom vill jag kommentera en del av oppositionens reservationer. Sex riksdagsledamöter från mitt eget parti, , har i olika motioner gett exempel på energislöseri och onödiga koldioxidutsläpp då restgaser facklas bort från processindustrier och oljefält. Med rätt styrmedel skulle gaserna kunna omvandlas till flytande, mycket rena syntetiska drivmedel i stället för att facklas bort. Ett konkret exempel är restgaser från ståltillverkningen på i . Där facklas så mycket gas att den hade räckt till mellan 30 syntetiska drivmedel. Det blir samma mängd koldioxidutsläpp om gaserna facklas eller förbränns i dieselfordon omförpackade till flytande drivmedel. Men drivmedlen hade konkurrerat ut mellan 30 dieselolja ur råolja, vilket hade bidragit till minskad användning av råolja och därmed halverat koldioxidutsläppen genom att man hade tagit vara på det som annars eldas upp, rakt ut i atmosfären. Enligt lagen om skatt på energi är värme som produceras från restgaser skattefri. anser att även el och drivmedel från restgaser från processindustrin borde vara skattefria. Det skulle bidra till en mer ekoeffektiv ekonomi. Om dessa bortfacklade gaser i stället omvandlas till syntetiska drivmedel skulle det vara en stor energieffektivisering. För att det ska ske måste det löna sig. är det skattefritt att fackla gaser, men om man gör om gaserna till flytande syntetiska drivmedel och använder dem i dieselfordon belastas bränslet med dieseloljeskatt. litern i energiskatt och litern i koldioxidskatt läggs på trots att det inte blir mer koldioxidutsläpp om gaserna blir drivmedel i stället för att facklas bort. Koldioxidutsläppen flyttas bara från facklan till avgasröret på fordonet. Det är uppenbart att EU-lagstiftningen, som i detta avseende är styrande för den svenska lagstiftningen, är föråldrad och styr snett. I denna fråga bör regeringen agera för att få till en förändring både nationellt och internationellt. En förändring av den svenska lagen om skatt på energi skulle inte lösa alla världens problem med fackling av gaser, men en förändring skulle åtminstone kunna minska det energislöseri som pågår här i . tar upp djuruppfödningens klimatpåverkan i sin reservation som berör animaliska livsmedel och kraftfoder. Frågan till är ifall de med sina förslag har för avsikt att ta död på all animalieproduktion i och avveckla det svenska jordbruket. Jag får den känslan i all fall när jag läser reservationen. I reservationen hänvisar till den globala köttkonsumtionens miljökonsekvenser som hon menar utöver klimatet också involverar problem med övergödning, avskogning och vattenbrist. Om vi ser på djuruppfödningen i ett nationellt perspektiv, vilket jag anser vara riktigast just i denna debatt, kan vi inte tala om avskogning. Djurhållningen i är den enda möjligheten för att bevara det öppna landskapet. I är snarare hotbilden att vi får en beskogning, en förbuskning och en granplantering så fort markerna tas ur drift. Eftersom genom etableringsstöd visar intresse för gödseln från de större djuruppfödarna, för att omvandla detta till biogas innan rötningsresterna återanvänds till gödning på åkrarna, anser jag inte att övergödning eller omhändertagande av gödsel är ett större problem i . anser dessutom att det finns skäl att använda ekonomiska styrmedel för att kompensera ekobönder för de mindre avkastningar som ekologisk odling ger. Enligt min mening görs det . I landsbygdsprogrammet ligger ett utökat stöd till ekologisk certifierad spannmålsodling och ett utökat stöd till ekologisk certifierad vall och dessutom ett ökat stöd på för gårdar med 50 kor i ekologisk mjölkproduktion. Det finns stöd vad gäller amkor, ekologiska sådana. Utöver det får ekobönder mer betalt för sina produkter av konsumenten. anser att i EU ska agera för att kraftfoder som används i djuruppfödning beläggs med miljöavgift. tycks tro att kraftfoder inte används i naturbaserad ekologisk köttproduktion. I alla fall utläser jag det på det viset. Jag förstår inte i det påståendet. Enligt min mening är kraftfoder något helt naturligt för de flesta. Jag har själv några allmogefår tillsammans med grannen, och för dem är kraftfoder detsamma som ett tillskott av havre eller korn, då grovfodret hö eller ensilage inte innehåller all den näring djuren behöver under främst och under dräktighet. Kraftfoderanvändningen omfattar alltså även ekologisk köttproduktion. har en skrivelse där man föreslår en skatt på kväve- och fosforinnehåll i kraftfoder. Jag vet inte vad föreställer sig för hokuspokus i de svenska böndernas kraftfoder. Mig veterligen är kraftfoder koncentrerat djurfoder till framför allt nötkreatur, hästar och får, för att komplettera grovfodren hö, ensilage, med mera. Det utgörs vanligen av spannmål som havre, korn och raps men även biprodukter från livsmedelsindustri såsom melass, drav och vassle. Melass är restprodukt från sockerbetor. Drav är en spannmålsrest från öltillverkning. Vassle är en mjölkprodukt från osttillverkning. Det är rätt så naturliga produkter, skulle jag vilja säga. Däremot finns det ibland en komponent som består av soja. Soja är en importerad produkt som möjligtvis skulle kunna kallas för miljöbov. I så fall är det uttryckligen sojan som skulle beskattas. Men alla övriga produkter har sitt ursprung i det svenska jordbruket, och en ny beskattning av kraftfoder skulle därför slå hårt både mot spannmålsodlingen och mot animalieproduktionen. Frågan i slutändan är vad och tror att den globala miljön vinner på att vi slår undan benen för det svenska jordbruket som redan är hårt reglerat när det gäller livsmedelsproduktion. Beskattning av animalieproduktionen i måste bedömas utifrån ett internationellt konkurrensperspektiv. Annars avvecklar vi vårt svenska jordbruk. är dessutom det ena av endast två länder i världen som har en beskattning på handelsgödsel. Det var en fråga som representant tog upp i sitt anförande. Denna skatt försämrar svenska lantbrukares konkurrensvillkor utan att ha någon större effekt på användningen av gödselmedel. Svenska bönder har en pressad konkurrenssituation och har inte pengar att gödsla med, för gödsel innebär pengar även utan en snedvridande beskattning. bönder har en strängare miljölagstiftning att rätta sig efter än bönder i många konkurrerande länder vad gäller spridning av gödnings- och bekämpningsmedel och val av grödor. Jag tycker att det är bra med denna miljöhänsyn, men jag önskar att det vore lika viktigt för konkurrenterna. Just därför är det viktigt att bönder får ekonomiska villkor att producera och sälja de livsmedel som vi har stiftat dessa lagar för. På handelsgödselområdet är det, som jag ser det, tämligen enkelt att göra förändringar så att svenskt jordbruk stärks. Det är meningslöst om vi lägger tyngre ekonomiska bördor på vårt eget svenska jordbruk när sedan den svenska konsumenten köper importerade produkter från andra länder därför att de är billigare och inte omfattas av några miljökrav. Med lagen om offentlig upphandling inom EU, där priset ofta är den avgörande faktorn, kan det innebära att kommunerna och landstingen upphandlar mat som transporteras för att nå fram till våra skolbarn och äldre. Dessutom, fru talman, är vi många som gärna vill se som ett matland som exporterar livsmedel till kunder utanför . Därför är det viktigt att vi stiftar lagar som bidrar till att göra de svenska jordbruksnäringarna konkurrenskraftiga och inte uppfinner några nya spöken. 10 () replik: Jag tror att vi alla här vill ha ett livskraftigt svenskt jordbruk. Däremot tror jag inte att någonsin kommer att lyckas pressa sig allra längst ned i kostnadsligan. Vår främsta konkurrensfördel måste vara att vi har god kvalitet och att vi kan visa att svenska jordbruksprodukter är framställda med omsorg om både djuren och miljön. När det gäller ekonomiska styrmedel i jordbruket är min filosofi baserad på det ekonomiska begreppet om externa effekter. Om du till exempel har betande djur på en värdefull hagmark har det positiva effekter för samhället i form av biologisk mångfald som du inte får betalt för när du säljer det kött du producerar. Däremot har metangaserna som djuren ger upphov till negativa effekter för klimatet. Det får du inte heller någon form av lägre pris för när du säljer dina produkter. Det finns alltså effekter för samhället som inte syns i priset. De ekonomiska styrmedlen är då till för att korrigera för det här så att vi får det fantastiska utfall som man i alla ekonomiska läroböcker får när marknaden fungerar som den ska. Det innebär helt enkelt skatter på sådant som är dåligt för miljön och olika former av stöd till sådant som är bra för miljön, till exempel upprätthållande av biologisk mångfald. I det här fallet skulle det innebära att insatsvaror som ger problem med övergödning och dylikt skulle belastas med en skatt men att man i gengäld får, som man får , olika former av betesstöd för att upprätthålla den biologiska mångfalden. Jag tror inte att det finns så mycket hokuspokus i kraftfodret förutom just kväve och fosfor som är ämnen som, även om de är naturliga, bidrar till övergödningen. Vad det sedan gäller gödsel var det många remissinstanser som var kritiska till avskaffandet framför allt vad gäller kadmiumdelen, som inte haft någon egentlig konkurrensnackdel utan bara inneburit att man fått ett gränsvärde som sänker kadmiumtillförseln till svenska jordar. 11 () replik: När det gäller ekonomiska styrmedel och god kvalitet, javisst, den goda kvaliteten i de svenska jordbruksprodukterna är ju det som vi vill marknadsföra och saluföra i matlandet . Men vi måste ändå ge utrymme för en ekonomisk situation som gör att man kan livnära sig inte bara på delikatesser och specialiteter utan på den basråvara som vi äter i form av mjölk och kött och som vi inte vill se i huvudsak från import. Det regelverk som vi har , som ger den här kvaliteten som vi är så stolta över, missar hela effekten om vi lägger på för mycket skatter i andra former. När det gäller skatter på fosfor i kraftfoder och i djurens mat finns det också fosfor i de salladsblad som äter och det finns fosfor i hö. Fosfor och kväve ingår ju i djurens mat. Jag tycker att det låter otroligt omständligt, tidskrävande och krångligt på alla vis om vi skulle börja plocka ut beståndsdelarna ur det naturliga som bönderna själva odlar på sina åkrar och det som djuren äter på sitt bete för att konstatera hur mycket fosfor och kväve det finns i grödan och sedan beskatta det. Jag kan bara se att den debatt som möjligtvis kan skapas är vilken effekt sojaodlingen kan få i andra länder. Men jag har väldigt svårt att se att det vi odlar på våra egna betesmarker skulle vara till skada för miljön på något vis eller skulle behöva ändras på genom en beskattningsåtgärd. 12 () replik: Sojaodlingarna kan vi definitivt diskutera vid tillfälle. Jag måste ändå vända mig mot att bara för att det är naturligt är det oproblematiskt. Det är ju någonstans en fråga om mängd och koncentrationen. Koncentrationen av fosfor och kväve ger övergödning även om det är naturliga varor. Kött är en basvara som vi äter , säger . Men klimatmässigt kanske vi inte borde äta kött , för det ger ändå miljöeffekter. är jag mycket medveten om, vilket jag inte hann säga i min första replik, att mycket av det här är globala effekter. Men de produkter som konsumeras i är inte bara inhemska produkter; det är mycket kött som importeras. Därför har vi föreslagit en beskattning i konsumtionsledet som inte bara ska omfatta svensk produktion, som är bättre för både djuren och miljön, utan också omfatta de importerade produkterna. Om man nu ska dra detta till någon sorts ekonomiskteoretisk diskussion är det mest effektiva att gå in i de olika punktproblemen, ett efter ett, men ibland måste man också fundera på hur man ska hålla ihop det så att det funkar. Då tror jag att någon form av mer schabloniserad skatt på animaliska livsmedel skulle vara enklare än att gå in i de olika delarna. Det här är fortfarande någonting som behöver en hel del funderande, så vi har inga skarpa förslag vare sig det gäller det här, vad det gäller skatter på kraftfoder eller vad det nu är för något. Det här är ändå en fråga som är för viktig för att gömmas undan, för jordbruket står för många positiva delar vad det gäller framför allt biologisk mångfald, som vi kanske inte främst gynnar i skatteutskottet, men det finns också baksidor som vi måste vara beredda att hantera från samhällets sida, kanske också med ekonomiska styrmedel. Jag tror att vi behöver tänka vidare på det här. Det är inte säkert att det behöver vara just en köttskatt eller en kväve- och fosforskatt för kraftfoder, men att bara lämna dem därhän blir ju att lämna över till alla andra sektorer i samhället att ta ansvar för klimatet, övergödningen och vilka problem vi nu ser. 13 () replik: Jag betraktar lantbrukarna i som miljöarbetare. Jag ser dem som en del i att bevara det landskap och den miljö som vi alla vill njuta av, till exempel när vi får och kommer utanför det här huset. Vi betraktar alltså näringarna lite olika i de olika partierna. Det är rätt uppenbart. Vi kan börja med att försöka styra över konsumenten till att äta mindre kött, men ett styrmedel som belastar de svenska jordbruken mer än några andra jordbruk gör att det blir ännu mer av importerat kött. När vi nu har de här reglerna runt det svenska jordbruket som gör att vi har god kvalitet det är många som har gått över till ekologisk produktion tycker jag att det skulle kännas märkligt att införa ytterligare regler. Det finns ju också ekologisk produktion av kött, och jag tycker att man gör ett otroligt bra jobb när man försöker hitta lösningar för att möta nya miljökrav, nya miljöaspekter och nya rön som kommer . Men att lägga på jordbrukarna den ena skatten efter den andra har jag väldigt svårt att se någon logik i. Att dessutom bryta ned till olika beståndsdelar i foder och lägga olika skatter på det tycker jag är att otroligt komplicera för näringen. Från sida gör vi nu allt för att förenkla för företagen och se till att vi får ett levande näringsliv också när det gäller lantbruksföretagen. 14 (): Jag ber å vägnar att få yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag tänker börja mitt inlägg, om det inte uppfattas som vanvördigt, med att uppmuntra oppositionen. Jag tycker, fast jag självklart inte kan rösta på er reservation, att ni har mycket rätt i att det här med alkoläsken borde vi kunna fixa. Det kanske är någon som begär ordet nu och säger: , rösta som en del gjorde i folkmordsfrågan, bryt lojaliteten inom Alliansen! Men det kommer jag inte att göra. Det är inte aktuellt. Men det är naturligtvis otroligt frustrerande att vi inte kan finna en lösning på detta. Ni skriver i er reservation att man har ordnat detta i en rad andra länder. Ni nämner , och . Vi borde självklart klara detta också i . Även om man gillar regeringens grundinriktning kan man vara frustrerad över att de aldrig kan komma till skott i enskilda frågor. Jag kommer att vara mer elak senare i mitt inlägg, men jag vill till oppositionen säga: Fortsätt att framhärda i den här frågan. Vi är många som gör det också inom Alliansen gentemot . Efter denna inledning, som kanske inte var politiskt korrekt, tänker jag gå över lite till min kollega anförande om den usla skattepolitiken som Alliansen för, åtminstone i hennes ögon. Vi upplever själva inom Alliansen att den inte är fullt så lågkvalitativ som presenterar den. Låt mig schablonisera och försöka finna några skillnader mellan vänsterkartellens och Alliansens skattepolitik.