prot · GX09125 · 2010-05-25 00:00:00 — Tydligt är att man väntar på att någon annan ska fixa det. Varför tycker du, , att regeringen inte behöver göra någonting? Är ni nöjda med att kvinnor ska diskrimineras och vara nöjda med den sysselsättningsgrad de tvingas ha? Ska kvinnor alltid vara en reservarbetskraft för det avlönade arbetet eftersom ni inte har för avsikt att göra någonting? Det är helt klart att kvinnor och män möter olika verkligheter i sina jobb och sina lönekuvert. De kvinnodominerade yrkesgrupperna har ett större antal deltidstjänster, otryggare anställningar, högre arbetsrelaterad ohälsa och, inte minst, sämre lön. Kvinnorna har av männens lön, räknat utifrån heltid. Det kan vi socialdemokrater inte acceptera. Om man tar exempelvis organisationsområde, kommuner och landsting, ser man att mer än hälften arbetar deltid. Det är ungefär en kvarts miljon anställda. Nio av tio som arbetar deltid är kvinnor. För en kvarts miljon människor som arbetade deltid var genomsnittslönen , vilket jag tror att vi alla förstår inte är lätt att försörja sig på. Vi vet att många arbetat så hos en och samma arbetsgivare. i undersökning hade skriftligt ansökt om att få arbeta heltid eller öka sin sysselsättningsgrad, något som inte gett resultat. Nio av tio fick direkt ett nej på sin ansökan. Rätten till heltid är ett led i att skapa sjysta villkor även för kvinnor. Det handlar också om rätten till en egen försörjning. Det påverkar inte bara lönekuvertet just nu utan också framtidens pensioner. Socialdemokraterna, och har tillsammans i sitt budgetalternativ satsat 1 miljard för att snabba på arbetet med heltidstjänster i kommuner och landsting. Vi vill och ska hjälpa till att fixa det. Det står helt klart att arbetsmarknadens parter inte fixat det . Vi politiker måste våga ta tag i frågan på allvar där vi själva är arbetsgivare, bland annat i kommuner och landsting. Dessutom är det hög tid att arbetsgivarna slutar se problemen och i stället upptäcker möjligheterna. Det tjänar vi alla på. Det hör hemma i ett modernt samhälle. Det behöver inte bli delade turer och fler , utan man måste våga se mer modernt på det. Det ska gå att förena arbetsliv med familjeliv, för det hör hemma här och . 72 Arbetsmarknadsminister (): Det är lätt att ansluta sig till den synpunkten. Problemet är bara att lagstiftning är helt fel väg att gå. 24 av 28 remissinstanser dömde ut den vägen när utredningen lades fram, bland annat TCO, , Ams med flera. Det gjorde man med motiveringen att lagstadgad rätt till heltid är omöjligt, alltför komplicerat, att införa och riskerar att leda till rätt till nolltid i stället för rätt till heltid, det vill säga ökad arbetslöshet och ökat utanförskap. Den vägen bör vi alltså avföra; det är helt fel väg att gå. Vad gör man då? Jo, om man konstaterar, som man bör göra, att kommunsektorn är ett av de områden där det fungerar sämst kan man också konstatera att i nästan samtliga kommuner är kommunen själv den största arbetsgivaren. Låt mig ta som exempel. De har 6 000 anställda i kommunen. Att en arbetsgivare med 6 000 anställda inte kan ordna heltid till de 20, 30, 40, 50 ofrivilligt deltidsanställda som finns där är, med förlov sagt, nys. Det behövs ingen miljard för det. Det behövs en bättre arbetsledning, det är vad som behövs. Därför tycker jag att vi har ett gemensamt ansvar jag har påpekat det säkert 73 gånger i denna kammare att påverka våra kommunpolitiker runt om i landet och säga till dem att nu får de ta sitt arbetsgivaransvar, på samma sätt som Ilija Batljan gjorde i eller som man gjorde i det borgerligt styrda . Där har man rätt till heltid, om man så önskar, när man är kommunanställd. Det är bra. Vi har en borgerlig och en socialdemokratisk kommun som gått före. Då ska vi försöka att gemensamt se till att våra respektive företrädare i de olika kommunerna gör på samma sätt. Det är nämligen nys att de inte kan ta sitt arbetsgivaransvar och göra just detta. Jag är därför mycket glad att man i årets avtalsrörelse i kommunsektorn slöt ett avtal om detta. En partsgemensam arbetsgrupp tillsätts för att öka antalet heltidsanställningar och främja en hållbar arbetstidsförlängning. Det är alldeles utmärkt att man nu får lite tryck i den frågan, precis där det hör hemma. Vi har i säkert haft debatter i kammaren om deltidsbegränsning i a-kassan. Det har varit hög ljudnivå på dessa debatter. Därför var det intressant att konstatera att oppositionen i sin gemensamma budgetmotion inte vill ta bort deltidsbegränsningen i a-kassan, detta sagt med tanke på hur mycket den kritiserats. Ni vill inte ta bort den, . Ni vill ha den kvar. Ja, det är intressant. Varifrån kom då all luft under de gångna tre åren? Det kan man verkligen fråga sig. Vi vet att från det att vi presenterade förslaget sjönk deltidsarbetslösheten med en femtedel. Det har alltså haft effekt. LO-Tidningen hade ett stort uppslag efteråt där den socialdemokratiske ordföranden i kyrkogårdsnämnden i sade att de nu inte hade något annat val än att ge Inga och , eller vad de nu kunde heta, heltid. De hade varit ofrivilligt deltidsanställda 18 respektive . Tänk att det skulle behövas en förändring från en borgerlig regering för att den socialdemokratiskt styrda kyrkogårdsförvaltningen i skulle ta sitt arbetsgivaransvar! Det är för mig helt obegripligt. Det gamla systemet, där man i extremfallet kunde deltidsstämpla , var ett effektivt sätt att ta bort arbetsgivaransvaret i de här frågorna och skjuta över kostnaden för detta uteblivna arbetsgivaransvar till den enskilde som deltidsstämplare och till skattebetalarna via a-kassorna. Det var en usel politik. Arbetsgivarna ska ta sitt ansvar och se till att erbjuda heltid till dem som vill ha det. Det kan man göra avtalsvägen, och det går inte att förneka att de stora arbetsgivarna, som kommunerna alltid är, verkligen ska kunna ta det ansvaret. Har man 6 000 anställda kan man organisera arbetet bättre. Det behövs ingen miljard för att göra det. Det behövs lite råg i ryggen. 73 (): Som kvinna är jag rätt van vid att män inte lyssnar på mig. Men i riksdag tycker jag att arbetsmarknadsministern borde ha för avsikt att lyssna på vad jag säger i min debatt. Det är jag som har ställt denna interpellation till ministern. Jag sade inte ett endaste ord om lagstiftning om heltid i mitt anförande. Jag pratar om att vi vill satsa den här miljarden på att få i gång och hjälpa de olika parterna. En av parterna är vi. Jag kan hålla med ministern om att vi säkert behöver bättre arbetsledning. Men vad har ni då gjort för att få bättre arbetsledning i kommuner och landsting? Jag kan också hålla med om att utbildningsnivån och ledningen inte alltid är den bästa. Man får kanske inte heller rätt förutsättningar. Men då måste man jobba för det aktivt. Det vi säger att vi vill satsa miljarden på under de här två åren är bland annat att få i gång det arbetet. Vi vet att det inte behöver kosta mer när vi väl har fått i gång det. Men vid uppstart kanske man i form av olika projekt behöver se till att man får rätt grundbemanning för heltidssysselsättningsgraden. är det inte säkert att alla önskar heltid heller. Man kanske vill ha en lägre sysselsättningsgrad. Men det vi tycker är viktigt är att man får den sysselsättningsgrad man tycker är rimlig för en själv och framför allt att kvinnor ska ha rätt till heltid om de så önskar. Det är också väldigt viktigt att man tar hänsyn till hur det ser ut med försörjningsansvaret. finns det gamla traditioner som innebär att män ska ha både mer betalt och högre sysselsättningsgrad bara för att de är försörjare. Vi fick i arbetsmarknadsutskottet en föredragning om hur det ser ut just nu med vilket försörjningsansvar man har. Om man tittar på ensamstående män och kvinnor kan man se att antalet ensamstående kvinnor med barn är 32 800, medan antalet ensamstående män med barn är 5 400. Det är väldigt stor skillnad. Om man då vet att kvinnor med största sannolikhet har mer deltid och i genomsnitt av en mans lön om de har heltid kan man förstå att det är väldigt viktigt att man jobbar med de här sakerna. När det gäller a-kassan kan jag nämna lite kort, för jag vet att det är fler interpellanter här som säkert tar upp det, att det inte bara är en del i a-kassan som den borgerliga regeringen har ändrat i, utan flera saker. Just dessa saker har missgynnat kvinnor mer än män. vet inte jag om kan a-kassans regler fullt ut och förstår detta. Men både beräkningsunderlaget och taket med mera påverkar. Om man räknar med personer som är frånvarande av en eller annan anledning är det mycket mer än bara deltidsstämplingen som har försämrat för deltidsarbetslösa kvinnor och som arbetsmarknadsministern bär ansvar för. 74 Arbetsmarknadsminister (): Socialdemokraterna vill inte ta bort deltidsbegränsningen i a-kassan, och de vill eller vill inte, beroende på vem man frågar, lagstifta om rätt till heltid. Det enda de vill är att betala kommunerna 1 miljard för att de ska ta sitt arbetsgivaransvar. Jag vet inte om jag tycker att det är en särskilt bra idé att lägga 1 miljard på att förmå kommunerna att göra det som de borde göra och som också är utgångspunkten i det kollektivavtal som har slutits i avtalsrörelsen . Men à la bonne heure! De har naturligtvis rätt att lägga pengarna på det de vill i sina budgetar. Jag konstaterar bara att det i grunden naturligtvis är ett problem när personer är ofrivilligt deltidsarbetslösa och inte har möjlighet att arbeta i den omfattning de vill. Jag såg en LO-undersökning för inte så länge sedan. Ungefär 108 000 personer i LO-leden vill arbeta mer än de gör . Vi kan titta i SCB:s undersökningar och annat när det gäller personer som har ett arbetsutbud som inte är tillfredsställt, det vill säga har möjligheten och viljan att arbeta mer. Det är många personer som vill göra det. Vad vi borde göra är att sätta press på kommunerna, för det är i första hand där det är problematiskt, att ta det arbetsgivaransvar som de borde ta och göra som i eller , en socialdemokratiskt styrd kommun och en borgerligt styrd kommun, erbjuda heltid till dem som vill ha det. Det är ingen pengafråga, utan i huvudsak en organisationsfråga, och det måste kunna gå att lösa. Vad kan man göra utöver det? Jag är övertygad om att det i grunden handlar om att vi måste se till att det finns fler arbetstillfällen. Det vore konstigt annars. Det behövs en ekonomi som fungerar, där det finns kunder som köper och där det finns tillväxt. Man blir lite orolig när man tittar på De rödgrönas politik. Det gäller kanske inte så mycket Socialdemokraterna eller , som jag har stor respekt för. Vi tycker nog samma sak, att det är bra att arbeta. Men era koalitionspartner vill att vi ska arbeta mindre. Det är friår, fast det kallas någonting annat numera, arbetstidsförkortning räknat i veckotid och dagsförkortning med färre arbetade timmar både per dag och . Hur många fler heltidsjobb blir det när vi ska arbeta mindre, som era koalitionspartner vill? Det övergår mitt förstånd, om jag ska vara ärlig. behöver vi vara fler som arbetar mer om vi ska ha råd med pensioner, vård och omsorg framöver, inte fler som arbetar mindre. 75 (): Jag får ställa mina frågor igen. Vad vill ministern göra för att komma till rätta med detta? Denna problematik har funnits , och det har inte blivit bättre under de borgerliga åren. Det är som verkligen har gått till spillo, för man har inte drivit frågan framåt över huvud taget. Vi har också sett att den ekonomiska klyftan mellan kvinnor och män ökar. När det gäller att vissa inte vill arbeta mer måste vi som är politiker, i alla fall i kommuner och landsting, där vi kan påverka och där vi har arbetsmiljöansvaret och arbetsgivaransvaret, se med största allvar på att vi måste ha ett arbetsliv och en arbetsorganisation som gör att man klarar av att förena arbetsliv och familjeliv. Men då måste man ha en vilja till det. Jag har mött väldigt många kvinnor som säger att de inte skulle orka jobba heltid. Men då är problemet något annat: att arbetsmiljön är sådan att ingen egentligen borde jobba i den miljön. Det är det som skiljer den manliga och kvinnliga världen. I den kvinnliga världen trycker vi bara in mer och mer arbetsuppgifter som ska utföras på kortare och . Där kan vi påverka. Jag vill fortfarande vädja till arbetsmarknadsministern att svara: Är du nöjd med att fler och fler kvinnor får otryggare anställningar? Är du nöjd med att fler och fler kvinnor får deltidsarbete? Är du nöjd med att visstidsanställningarna ökar, speciellt för kvinnor? Jag tycker att det 2010 måste vara en självklarhet att en kvinna ska kunna försörja sig och sin familj likaväl som en man. 76 Arbetsmarknadsminister (): Det håller jag med om. Jag har sagt det förr och säger det gärna igen: Kvinnor arbetar mindre, tjänar mindre, styr mindre och äger mindre än män gör i . Det är en skamfläck, höll jag på att säga. Så borde det inte få vara. Det är absolut självklart. Därmed också sagt att jag absolut inte är nöjd med att allas arbetsutbud inte kommer att kunna komma oss andra till del. Det är det som det handlar om. Vi behöver varenda kotte på svensk arbetsmarknad om vi ska ha råd med skola, vård, barnomsorg och allt annat framöver. Det gäller också dem som har ofrivillig deltid. gjorde en klok uppdelning där. Det finns de som inte vill arbeta heltid. Det är inte det stora problemet. Vill någon inte kan man inte tvinga någon. Det finns de som inte orkar och inte får men som vill. Där finns uppenbart ett problem. För dem som inte orkar eller kan men egentligen skulle vilja handlar det väldigt mycket om att det är en arbetsmiljöfråga. Det handlar om att ta arbetsgivaransvar för att se till att organisera om arbetet så att människor klarar av att arbeta på det sätt de vill göra eller att de på annat sätt har möjlighet att hitta ett annat arbete som passar deras förmåga bättre. Att inte få men vilja är det som vi egentligen pratar om. Det är ett stort bekymmer. Man kan tänka sig olika alternativa vägar. Jag tror inte på lagstiftningsvägen. Det har jag sagt tidigare. När det gäller deltidsstämplingen var det ett sätt att försöka konstatera att man inte har en obegränsad tid, utan att det är en omställningsförsäkring mellan två arbeten. Det handlar inte om att toppa upp och ta ifrån arbetsgivaren ansvaret att organisera arbetet på ett sådant sätt att man tar arbetsgivaransvaret. Nej, förmodligen inte. Det behöver göras mer. Jag tycker att vi gemensamt skulle kunna sätta större press på våra kommuner att ta arbetsgivaransvaret. Jag tror inte att det är miljarden som kommer att lösa problemet. Det behövs nog en hårdare politisk styrning av kommunerna för att få dem att göra som och har gjort och erbjuda heltid till dem som vill ha det. Man kan inte säga att vare sig eller är kommuner med dålig ekonomi, utan det är kommuner som går bra. De kan göra på det här sättet, och det är bra. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2009/10:369 om ekonomiska intressen och arbetsmiljön 77 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte privata ekonomiska intressen ska ta överhanden i det fortsatta arbetsmiljöarbetet. Jag vill börja med att säga att ekonomiska intressen och lönsamma företag inte står i motsatsförhållande till god arbetsmiljö. Tvärtom är det så att god arbetsmiljö stärker lönsamhet och utveckling och är en konkurrensfaktor. Det finns forskningsbelägg som visar att lönsamma företag har god arbetsmiljö och att företag med god arbetsmiljö är lönsamma. På kort sikt kan företag kanske spara pengar genom att ha låga ambitioner för arbetsmiljö, men vi har ett regelverk som säkerställer att tillräcklig skyddsnivå för anställda upprätthålls. Inom tillsynsarbete utförs fler inspektioner per inspektör än tidigare, vilket visar på en ökad effektivitet. Antalet krav i tillsynsbesluten har också ökat vilket tyder på att verkets arbete med urvalsmetoder för att identifiera de mest riskfyllda arbetsställena har gett resultat. För att öka inspektörernas närvaro på arbetsplatserna ser verket över hela inspektionsprocessen. inleder sin interpellation med att påpeka att arbetsmarknaden är under ständig förändring. Vi måste inte bara förhålla oss till förändringarna utan vara med och driva utvecklingen inom arbetsmiljön. För att möjliggöra detta har regeringen gjort omprioriteringar. Nya satsningar har gjorts inom arbetsmiljöområdet. I budgetpropositionen gjordes en satsning om totalt för att i ett pilotprojekt ska genomföra en försöksverksamhet och prova en kompletterande tillsynsmetod för att nå fler arbetsplatser. Därutöver gjordes en nivåhöjning där anslaget för ökas successivt för att bland annat ta fram och sprida ny kunskap. Tillskottet innebär en sammanlagd nivåhöjning av anslaget med . tar också upp det arbete med regelförenkling som pågår inom EU som ett hot mot hälsa och säkerhet på svenska arbetsplatser. På arbetsmiljöområdet är de flesta av de administrativa kostnaderna för företagen kopplade till EU-regler, exempelvis hur maskiner ska utformas. Det är därför positivt att kommissionen har tagit fram idéer för förenklingar. Förslagen syftar ytterst till att ge bättre förutsättningar för företagande och sysselsättning. Flertalet av de åtgärder som föreslås av kommissionen på arbetsmiljöområdet handlar om hur man kan ge information och råd till företag, så att de får hjälp att tillämpa gällande regler enkelt och effektivt. Därutöver tar kommissionen upp en förändring rörande skriftlig riskanalys i små företag som utför arbeten med små risker. Regeringens uppfattning är att det inte ska göras förändringar som leder till att effekterna av regler för att säkra arbetsmiljön tunnas ut. Oavsett om arbetet med att vidareutveckla arbetsmiljöområdet bedrivs nationellt eller på EU-nivå både kan och ska det bedrivas utan att det leder till lägre skyddsnivåer och ökade risker för anställda. God arbetsmiljö bidrar till både konkurrenskraft och lönsamhet. Något motsatsförhållande finns således inte. 78 (): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Svaret visar att vi har en hel del olika uppfattningar om de här frågorna. Redan i andra stycket säger att ekonomiska intressen och lönsamma företag inte står i motsatsförhållande till god arbetsmiljö. Det är för mig, herr talman, ett önsketänkande. Jag skulle önska att det var så. Vad jag förstår håller inte med mig när jag påstår att arbetsgivarsidan splittras upp alltmer. Arbetsplatserna blir ofta allt mindre. Antalet underleverantörer blir allt fler. Det är inte unikt med arbetstagare som hyrs in för projekt eller tillfällig arbetsbelastning. Det har vi talat om förut här . Det försvårar också det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet. Lägg därtill att visstidsanställningarna ökar och att gruppen som inte kan göra sig förstådd på arbetsplatser accelererar. Detta sammantaget innebär naturligtvis stora påfrestningar på det funktionsdugliga och systematiska arbetsmiljöarbetet. Det är ett bekymmer. Man känner sig inte hemma på jobbet. Man är bara där tillfälligt och ingår inte i organisationen och det dagliga arbetet. Det är ett bekymmer i påverkan där arbetsmiljön har en stor betydelse. I nästa stycke säger ministern: har ett regelverk som säkerställer att tillräcklig skyddsnivå för anställda upprätthålls. Där reagerar jag också. I gårdagens står det med feta rubriker: Olyckorna blir fler på arbetsplatserna. med färre arbetsplatsolyckor märks nu ett trendbrott. Vårens dystra facit, där bland annat två personer avled bara , visar en ökning på . En byggnadsarbetare i får en tung vägg över sig och avlider av sina skador. En chaufför blir överkörd av en truck i . En underhållsarbetare vid kärnkraftverket i omkommer vid en olycka i en turbinhall. En anställd blir påkörd och dödad av ett tåg i tunnelbanan i . Dödsolyckan vid är ytterligare ett tragiskt exempel samt en chaufför som blev fastklämd nu , tror jag att det var. Vi ser i pressen att det i går var en kvinna som omkom när hon skulle se över en lastbil och en balk föll över henne, och ytterligare en person blev skadad. inträffade 100 000 arbetsolyckor med efterföljande sjukfrånvaro. Flest olyckor anmäls av unga män. Bland kvinnor är det kvinnor som drabbas mest. Där är det belastningsskadorna som ökar. Stressfaktorn har naturligtvis en stor betydelse i många av fallen och den otydliga arbetsorganisationen. Menar verkligen det han skriver i svaret, att vi har ett regelverk som säkerställer att tillräcklig skyddsnivå för anställda upprätthålls? Det är min konkreta fråga, herr talman. 79 Arbetsmarknadsminister (): Svaret på den konkreta frågan är ja. Arbetsplatsolyckorna har minskat kraftigt . Dödsolyckorna har minskat kraftigt , och de arbetsplatsrelaterade sjukdomarna likaså. har 19 personer omkommit på sina arbeten. Samma siffra var 24, och 31. Självklart är det så att ingen ska behöva gå till jobbet och riskera att skadas eller avlida på jobbet. Det vet jag att och jag är helt överens om. Det är alldeles självklart att det ska vara på det sättet. Därför är det bra när statistiken går åt rätt håll. Är det så att den statistik vi nu ser håller sig året ut är det oroväckande. Då finns det anledning att titta över det och se vad det beror på. Vi gjorde en sådan sak när vi gav i uppdrag till att titta på de största riskbranscherna. Det handlar framför allt om jord- och skogsbruk och byggindustrin. Det finns många arbetsplatser där man jobbar ensam. Det är inte sällan äldre män inom jord- och skogsbruk som tar lite för stora risker och inte riktigt tänker igenom vilka konsekvenser det kan få. Därför var det bra att vi till exempel genomförde byggplatsdirektivet i svensk lagstiftning som tydliggör att byggherren har hela ansvaret. Därför är det bra att bemanningsföretagsanställda, till exempel, omfattas av precis samma regler som de andra som är anställda direkt av företaget när det gäller skyddsombud och arbetsmiljöregler i övrigt. Därför är det bra att vi tillsammans med har gjort en ordentlig informationssatsning för de ensamarbetande jordbrukarna på samma tema. Därför är det bra att vi också nu via våra ambassader ökar informationen till dem som söker arbets- och uppehållstillstånd i för att på det sättet informera om vilka regler som gäller och vart man kan vända sig om man har problem. Om vi återgår till interpellationen är det klart att det finns exempel på arbetsgivare som vill gå genvägar. De struntar i arbetsmiljön och tror att det är genvägen till ett bättre fungerande arbetsliv eller högre vinster, snarare. Det är ett oerhört kortsiktigt sätt att se på saken. Vad jag försökte säga förut är att egentligen all forskning visar att det faktiskt är det omvända förhållandet, det vill säga att företag som erbjuder god arbetsmiljö uppvisar högre vinster än andra företag. Högre vinster visar också, omvänt, de företag som tar arbetsmiljön på allvar. Det är kanske förknippat med en initial kostnad att göra på det sättet. Därför tror jag att det blir oerhört viktigt att försöka hitta nya vägar framåt när det gäller arbetsmiljön. Man ska försöka bli bättre på att med ekonomiska styrmedel eller på andra vis göra det tydligt för arbetsgivarna att genväg är snålväg och att det inte är någon bra idé. Det bör vara så att vi kan visa att man också gör ett företag lönsamt genom att ha en god arbetsmiljö och erbjuda det till sina medarbetare. Det ska bli en konkurrensfaktor och en rekryteringsfaktor även framöver. håller vi på med en nationell arbetsmiljöstrategi som kommer att föreläggas inför sommaruppehållet. Den syftar till att samla ihop den tillgängliga kunskapen och peka ut ett antal områden som vi menar att man måste fortsätta att arbeta med för att man ska få detta på plats på ett tydligare sätt än . Det handlar naturligtvis inte om gröna klistermärken. Det är ett exempel på hur man har försökt agera i . Det viktiga är inte klistermärkena och deras utformning, utan det handlar om att hitta det sätt på vilket vi åskådliggör att en god arbetsmiljö också är vinst för både företaget, den enskilda och samhällsekonomin. 80 ():