prot · GY0927 · 2010-12-03 00:00:00 — Det har vi varit tydliga med , oavsett om det har varit en socialdemokratisk regering eller en borgerlig regering. Vår helhetssyn är just den att vi måste ha en annan inriktning på försvaret där det inte finns plats för Nordic Battlegroup, och framför allt inte ekonomiskt. I våra budgetförslag tar vi fram olika saker som vi kan göra, och Nordic Battlegroup finns inte med i de beräkningarna. Det handlar om just detta att det kostar så mycket. Vi vet fortfarande inte vad det kommer att kosta med en yrkesarmé. Det har kommit en rapport om att det inte går att räkna ut det. Kostnaden för Nordic Battlegroup, som bygger på en yrkesarmé, kommer inte heller att kunna redovisas utifrån det. Det finns inga konkreta siffror. Ministern har inte redovisat något när det gäller ekonomistyrning som visar vad som har gjorts det är bara ord. Jag tycker att det är ett dilemma när det gäller just ekonomin. Det kommer att kosta. Vi vet att det kommer att kosta mer än vad man egentligen sätter upp i något slags mål och ramar. Att vara ramnation, där man tar ett stort ansvar för uppsättandet av Nordic Battlegroup, ekonomi, inriktning, materiel och sådana saker, är ett väldigt starkt incitament för att påvisa att är militärt alliansfritt, menar jag. Vi har naturligtvis ett ansvar. Vår helhetssyn gör att vi inte har deltagit i beslut som har att göra med de bitar som gäller transporter av trupper och sådant eftersom det inte ingår i vårt koncept. Det ingår inte i vår helhetssyn på hur Försvarsmakten ska fungera. Om vi på något sätt ska kunna få en ekonomi i balans och för att inte skattebetalarnas pengar den här regeringen är väldigt noga med att poängtera att det är skattebetalarnas pengar ska rinna i väg på saker som vi inte vet vad de kostar måste vi faktiskt sätta upp en budget och hålla den. Det ska bli intressant att se om nästa Riksrevisionsrapport om NBG 2011 visar på samma brister eller om man har lyckats lära sig något. Det som ministern säger ger i varje fall mig inte något förtroende för att det kommer att bli så. När vi inte vet vad en yrkesarmé kommer att kosta jämfört med värnpliktsarmén och i det konceptet Nordic Battlegroup är jag tvärtom väldigt ängslig och rädd för att det kommer att bli någonting som kostar en massa pengar och inte får den effekt som vi vill ha. 62 HANS (M): Det är en glädjens dag när och ger uttryck för ett strikt skattebetalarperspektiv. Det gläder mig som företrädare för väldigt mycket. Jag delar synen att vi ska vara väldigt försiktiga med skattebetalarnas pengar. Därför är en del av det har pekat på av erfarenheterna från den tidigare nordiska stridsgruppen och hur den kom att utformas , 2005 och inemot 2006 viktiga slutsatser att dra. Det är samma sak när pekar på den kommande personalförsörjningen i Försvarsmakten. Det finns naturligtvis varningens rop. Men det är långt fram i tiden. Det andra som också är viktigt att ta med sig är hur man använder sina resurser på ett effektivt sätt. Vad vi nu är på väg att göra med försvar är att få en snabbare och mer ändamålsenlig organisation. Det handlar inte bara om hur mycket pengar man anslår. Det handlar också om hur man använder de pengar som anslås. I grunden handlar det om det har varit inne på i sina kommentarer, nämligen huruvida man vill se den här typen av kollektiv säkerhet och samarbete med andra eller inte. Då kan man naturligtvis använda information och fakta som förstärker ens egen kritiska hållning. Jag har respekt för det även om jag inte delar , eller syn på att man ska vara avvaktande till den nordiska stridsgruppen 2011. Det är viktigt att man bygger upp den här typen av kollektiva säkerhetsarrangemang. Det är viktigt att man också inser att vi tillsammans med andra länder i det här fallet , och löser gemensamma problem och antar gemensamma utmaningar och att man inte står passiv inför humanitära katastrofer. Där finns en skillnad, herr talman. 63 Försvarsminister (M): Den nordiska stridsgruppen handlar som alla internationella insatser om internationell solidaritet i praktiken. vill ambitiöst ta sin del i ansvaret för fred och säkerhet för att kunna bemöta humanitärt oacceptabla situationer och hindra kriser från att eskalera till rena konflikter. Det handlar om att EU inte längre behöver stå vid sidan av och titta på om en situation urartar i humanitär katastrof eller konflikt. Snabbinsatsstyrkorna skapades som svar på konkreta behov och situationer. Man kan fota det i sitt eget tänkande utifrån olika situationer. Vi såg i hur 800 000 kunde hackas ihjäl på mindre än ett kvartal. Vi har sett i hur snabbt det kan gå med eskalering och humanitärt oacceptabla situationer och i konflikter i och liknande. Förut hade inte , eller kanske hela västvärlden tillgänglighet nog i sina förband för att kunna agera så snabbt som en sådan situation kräver. finns den förmågan i EU. EU kan agera om den politiska viljan finns. Men saknar den politiska viljan. Man är aktivt emot att vi har förmågan att snabbt kunna göra en skillnad för fred och solidaritet och att stoppa humanitärt oacceptabla situationer. Vi är för att tar ansvar för internationell fred och säkerhet både med snabbinsatsstyrkor och med regelmässiga internationella insatser. Det är vårt sätt att visa internationell solidaritet i praktiken. Det är jättebra att interpellanten så tydligt lyfter fram att är emot snabbinsatsstyrkan. Den här interpellationen handlar inte om välvilja från Vänsterns sida att hjälpa till och se till att det blir bättre . Man är emot. Det är vad det handlar om. Vi ser också hur och vi utgår från att interpellanten representerar Vänsterns syn har omdefinierat vad militär alliansfrihet är. Det handlar per definition om att vi inte ingår ömsesidiga försvarsförpliktelser och garantier. Det handlar inte om att utesluta internationellt militärt samarbete i övrigt, särskilt inte i internationella krishanteringsinsatser. Den insatsorganisation och det försvar som Vänstern vill ha med värnpliktsförsvar var per definition olaglig att använda utomlands. Det var därför som vi tvingades att bygga ett separat försvar med en särskilt anställd utlandsstyrka. Det var därför vi tvingades bygga NBG 2008 nytt från grunden. Det var inte lagligt att använda de förband som Försvarsmakten redan hade. Det var också därför det kostade så mycket pengar. Man hade ett föråldrat materielförsörjningssystem och behövde nyanskaffa materiel. Man använde inte samma materiel som fanns i insatsorganisationen. Angående interpellantens påståenden om ekonomin i övrigt sade han att det bara är ord. Om det bara är ord att få ekonomin i balans kan jag tala om att vi vände ett underskott på 1 ½ miljard till ett överskott på plus 2 ½ miljarder för bara . vill tillsammans med De rödgröna skära ned 2 miljarder i försvarets ekonomi. Jag utgår från att om man själv får bestämma, vilket man verkar vilja göra nu igen, kommer man att återgå till de mångdubbelt större nedskärningar på försvaret som man tidigare stod för. Vi menar att det är viktigt inte minst humanitärt att EU har en snabbinsatsförmåga. Vi tar ansvar för det. Vi ska självfallet se till att den förmågan byggs så effektivt som möjligt. Men Vänstern är emot både ambitionen och de pusselbitar som behövs för att få en ökad effektivitet också vad gäller att sätta upp förband för internationella insatser. 64 (V): Det är nog så, ministern, att vi har väldigt olika syn på vad försvarsmakt ska göra och klara av. Nordic Battlegroup är en av de saker vi definitivt inte vill ha. Frågan är vad som är snabbast och ändamålsenligt och om värnpliktsarmén ändå inte var en väldigt bra grund att stå på. Vi har klarat av väldigt många snabba insatser under FN:s flagg . Det har inte varit några problem att göra fredsbevarande och framför allt humanitära insatser. Det har varit vår springande punkt i genom hela historien att göra de sakerna. Det man gör här är att man inte kan bestämma själv var det sätts in. Vi ska inte gå in på . Men det finns vissa saker som pekar på att det kan hända saker som gör att man går in och blir stridande förband och där man inte vet att det blir humanitärt utan det blir på något annat sätt. Det är definitivt en springande punkt även för oss. är lite för provocerande med det han sade om . Vi har ingenting med dem att göra. De får tycka vad de vill. Vi tycker vad vi vill. Det vill jag redovisa. Bitarna med yrkesförsvar är, utifrån de rapporter som kommer, inte alls billigare än värnpliktsarmén. Det är inte heller säkert att det blir bättre. Det finns ingenting som pekar på det. Vi har inte sett några resultat än av de insatser som ska göras och hur det ser ut i . Det vi har sett är att man inte kan beräkna vad vare sig Nordic Battlegroup eller yrkesförsvaret kommer att kosta. Det kommer säkerligen att bli dyrare. Det är vad rapporterna som har kommit pekat på. Vår grundläggande kritiska inställning till EU gör också att vi inte alls är intresserade av att bygga något slags militärt EU tillsammans och att vara en del av en militarisering av EU. Det är ingenting som har någon nytta av som nation, och det svenska folket har det definitivt inte. 65 Försvarsminister (M): Vi har fundamentalt olika syn, och jag, på internationell solidaritet. Han tror att det innebär att hålla högtidstal och sedan ställa sig vid sidan av, att bevara varje problem i det gamla försvaret och stå passiv om världen blöder och därtill kräva stora nedskärningar av försvaret. Han talar om militarisering av EU. Är det när vi beskyddar FN:s matleveranser till civila i som en och en halv miljon människor är beroende av? Det är vad vi gör i insatserna i . Det är den militarisering av EU som Vänstern säger att man är emot. Är det till exempel insatsen i för att skydda flyktinglägren som EU gjorde ? Är det om det skulle komma förbjude en humanitär krissituation någonstans i vår omvärld som snabbt riskerar att eskalera upp till konflikt? Är det solidaritet att säga att det får någon annan sköta, eftersom ska stå bredvid? Det är Vänsterns uttolkning av internationell solidaritet. Vi har inte, herr talman, använt värnpliktsförband i de insatser som interpellanten tar som exempel. Tvärtom har det varit anställda soldater och sjömän i en särskild anställd utlandsstyrka. Då är det okej för Vänstern att ha anställda soldater och sjömän, men det ska inte vara effektivt och det ska inte vara förenat med kvalitet. Och vi ska inte kunna använda samma förband för försvaret av och svenska värden i , i närområdet och internationellt, utan man ska hålla isär det och bevara de gamla problemen. Jag menar att den nordiska snabbinsatsstyrkan är ett gott exempel på att vill spela en roll för fred, stabilitet och säkerhet i världen. Jag beklagar att Vänstern är emot det, men det är bra att det tydliggörs. Interpellationen handlar inte om att få NBG att fungera effektivare och med högre kvalitet, att bättre och snabbare kunna göra en insats. Den handlar om att Vänstern är emot det. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:74 om svenska företag och folkrätten 66 Statsrådet (M): har frågat utrikesministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att få till stånd en oberoende utredning om //Lundinkonsortiets/olje- och gasutvinning i , och Puntland. Vidare frågar vilka åtgärder utrikesministern är beredd att vidta för att säkerställa att dessa företag uppfyller sina skyldigheter enligt fredsavtalet mellan parterna i konflikten om , Comprehensive Peace Agreement, och betalar en skälig gottgörelse till offren. frågar också vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förebygga att svenska företag medverkar till att förvärra militära konflikter och/eller medverkar till kränkningar av krigets lagar och grundläggande mänskliga rättigheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Vad gäller fredsavtalet CPA ankommer det på parterna att med internationellt stöd genomföra överenskomna åtaganden. CPA:s föreskrifter om hanteringen av oljetillgångar som finns i södra och i gränsområdena mellan norr och söder finns också reglerade i den övergångskonstitution som har samma giltighetsperiod som CPA. När det gäller enskilda företags skyldigheter, såsom det regleras i fredsavtalet, är det alltså ytterst parterna som har till ansvar att säkerställa att dessa skyldigheter uppfylls. EU är en central aktör när det gäller stöd till efterlevnaden av fredsavtalet. ingår också i den krets länder som deltar i det internationella stödprogrammet för CPA:s efterlevnad. Den löpande övervakningen av fredsavtalets genomförande sker dels inom ramen för Assessment Evaluation Commission, där EU har en plats, dels av FN:s mission till , Unmis. Unmis har bland annat följt efterlevnaden lokalt av den del av CPA som reglerar villkor för oljesektorns förvaltning och utveckling. Åklagare på den internationella åklagarkammaren i beslöt att inleda en förundersökning om brott mot den humanitära rätten i . Inom denna förundersökning kommer man även att utreda om det finns svensk anknytning till misstänkt brottslighet i . Det finns däremot inga planer på att tillsätta någon särskild svensk utredning för att studera enskilda företags verksamhet i , och Puntland. Den uppmuntrar näringslivet att ta socialt och miljömässigt ansvar, inte minst i länder där den nationella lagstiftningen är bristfällig. stöder utvecklandet av olika instrument för företag för att underlätta detta. När det gäller företags agerande i postkonfliktländer, och i länder där konflikt råder och krigets lagar och mänskliga rättigheter riskerar att kränkas, ger verktyg framtagna av bland annat och Global Compact praktisk vägledning. genomförde under sitt EU-ordförandeskap en konferens om Corporate Social Responsibility baserat på ett arbete som tas fram inom ramen för för de mänskliga rättigheterna angående mänskliga rättigheter och transnationella företag. Detta arbete förväntas utmynna i riktlinjer för företag och stater och antas av för de mänskliga rättigheterna. Det är den ambition att ett sådant ramverk ska kunna bli en tydlig vägledning för såväl företags som staters engagemang på området för företagens samhällsansvar. Det är vidare regeringens förhoppning att den nu inledda uppdateringen av riktlinjer för multinationella företag ska kunna ge god vägledning för de företag som investerar i stora projekt som kan komma att beröra flera aktörers intressen. uppdatering av dessa riktlinjer förväntas bli antagna . FN:s Global Compacts tio principer på områdena mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och antikorruption är också vägledande för företags samhällsansvar. är en av de större bidragsgivarna till Global Compact. Global Compact publicerade en vägledning för ansvarsfullt företagande i områden som är berörda av interna konflikter och högriskområden. En sådan vägledning kan också vara till gagn för att företag uppträder korrekt och hänsynstagande i affärslivet. 67 (V): Jag tackar handelsminister för hennes svar i denna mycket allvarliga fråga. som jag tackar för svaret beklagar jag regeringens ovilja att utreda de mycket allvarliga anklagelserna och de mycket allvarliga bevisen som finns för de brott som begåtts i samband med oljeutvinning i . Mina tre frågor, min interpellation, handlar i grunden om folkrätt. När konsortiet, där det svenska ingick som en av tre parter, gavs rätten att borra efter olja i Block 5 A i släppte den sudanesiska regimen loss sin militär, sina bombplan, sina miliser, sina soldater. De fördrev, de terroriserade, de dödade stora delar av den lokala befolkningen. Det finns ett mycket omfattande och dystert dokumentationsmaterial över mord, fördrivning, våldtäkt och förstörelse av egendom i området. Som jag ser det är detta en folkrättsfråga eftersom det handlar om ett svenskt företag, , som deltar i ett konsortium som fortsätter med arbetet trots de uppenbara folkrättsbrotten. Något som därför förvånar mig beträffande svaret är att det inte är den minister som ansvarar för folkrätt, , den minister som jag ställt interpellationen till, som svarar. I stället svarar den minister som handhar handelsfrågor. Min första uppföljningsfråga till ministern är därför: På vilken bedömning vilar det att det skulle vara en handelsfråga när det handlar om folkrätt i , när det i själva verket är en fråga som lyder under utrikesministerns ansvarsområde? När det gäller fredsavtalet CPA stadgar det att de oljebolag som har varit aktiva i dessa områden ska betala gottgörelse till offren. har ännu inte betalat någon gottgörelse till anhöriga till de många dödsoffren och till andra som drabbats av konflikten. I sitt svar anger regeringen att man inte ser det som sin uppgift att påverka betalningen till offren. Låt mig därför i stället fråga så här: Har regeringen någon åsikt i frågan? Anser regeringen, tycker regeringen, att bör betala gottgörelse till offren i enlighet med ? Jag frågar alltså inte efter en aktivitet eller en åtgärd, utan jag frågar efter en åsikt från regeringen. Tycker regeringen att ska betala? är, som ministern nämnde, aktivt på en rad områden för att företag ska respektera internationell rätt, humanitär rätt och mänskliga rättigheter när de är aktiva i olika områden. Det är ett viktigt arbete, men man har naturligtvis högre trovärdighet i det arbetet om man själv ingriper mot företag från sitt eget land som är indragna i verksamhet där det begås folkrättsbrott. Det är här jag menar att regeringens trovärdighetsproblem uppstår. I sitt svar talar ministern om FN:s Global Compact. Men bryter ju mot Global Compact! Är det då inte ett trovärdighetsproblem att som agerar för humanitär rätt och folkrätt gör man ingenting för att utreda när så allvarliga anklagelser om brott mot folkrätten faller på ett svenskt företag? 68 Statsrådet (M): Låt mig börja med att tacka för en viktig interpellation i ett mycket viktigt ämne. Låt mig också börja med att säga att jag ser allvaret i den situation som befinner sig i och dessutom har befunnit sig i . Men vad som faktiskt har hänt i utreds av den internationella åklagarkammaren och är inget som regeringen ska eller bör lägga sig i, utan det är en utredning som pågår och som vi kommer att få ta del av allihop. Vi får se vilket resultat det blir, men där befinner vi oss inte . Låt mig säga att regeringen naturligtvis inte uppmuntrar svenska företag att handla med alla överallt det vill jag ha sagt tydligt. Jag vill också vara tydlig med att vi följer EU:s och FN:s sanktioner, där sådana finns, men dessutom påpeka vikten av att tidigt kunna finnas i svåra länder, att kunna finnas i postkonfliktländer för att kunna vara med och påverka till en mer positiv verklighet för många människor. Jag är också mycket stolt över att svenska företag generellt är mycket bra på CSR, Corporate Social Responsibility, just den del som handlar om mänskliga rättigheter, arbetstagarens rättigheter på arbetsplatsen, antikorruption och miljöhänsyn. Jag har själv sett många goda exempel på det under mina resor ute i världen, där svenska företag i många fall arbetar på ett utmärkt sätt. Det gäller inte minst i , där det också handlar om hiv/aids-policy och hur man undviker stigmatisering och hur man ser till att det verkligen är arbetstagarens rättigheter som gäller. Jag har precis kommit hem från . Jag kom i går. Där har jag tittat på en ny anläggning som är byggd utanför . Det är Tetrapak som har byggt den. Det är ett utmärkt exempel på hur svenska företagare agerar ute i världen. Jag ser inte att regeringen har något trovärdighetsproblem med detta, och vi avser inte att tillsätta någon särskild utredning, utan nu är det den internationella åklagarkammaren som gör en utredning. Det är inget som regeringen ska delta i just . Vi ska snarare verka via EU och se till att fredsavtalet uppfylls och även säkerställa att de parter som finns i det fredsavtalet ser till att skyldigheter och rättigheter efterlevs. 69 (V): Jag tackar ministern för denna del av svaret, och jag väljer att börja med den sista delen av svaret, där ministern säger att det viktiga är att fredsavtalet i , CPA, efterlevs. Där är jag helt enig med ministern. Det gäller också att de parter som är berörda ska uppfylla sina förpliktelser. Då vill jag gärna anknyta till den fråga som jag ställde: Är det regeringens åsikt att bör betala skadestånd till dem som har drabbats av konflikten? Det räcker med ett kort svar, till exempel ja eller nej, på den frågan. Ministern talar om behovet av att vara tidigt i postkonfliktområden. Det kan jag hålla med om. Ekonomisk utveckling och investeringar är i många områden i världen avgörande för att komma vidare i en demokratisk utveckling. Problemet i har snarare varit att oljeutvinningen har varit kopplad till att starta konflikter. Det var när man tilldelade konsortiet rätten att utvinna olja och när de skulle dra sina vägar som konflikten eskalerade och som man släppte loss trupperna i . Jag menar att det i det här fallet inte är en korrekt beskrivning av verkligheten. Jag skulle vilja återkomma till de frågor som jag ställde. Den första är: Varför svarar inte utrikesminister ? Han är i regeringen ansvarig för utrikespolitik och folkrätt. Det är till honom som jag har riktat interpellationen. Vilken är den underliggande bedömningen hos regeringen som gör att man väljer att se detta som en handelsfråga och låta handelsministern svara på en uppenbar fråga om folkrätt? Och som jag frågade tidigare: Ska betala skadestånd eller inte? Det finns många verktyg som ett land kan använda för att se till att dess företag uppträder efter högsta tänkbara etiska standarder. I vissa länder låter man pensionssparandet ha striktare etiska regler. I och finns företag som har exploaterat olja i den här typen av områden, och från de företagen har investerare dragit tillbaka sina investeringar eftersom de har etiska regler. Man kan se på den norska oljefonden, som också har relativt strikta etiska regler. Anser ministern kanske att man skulle ha ett striktare regelverk för exempelvis AP-fonderna, som har varit en av ägarna i , så att man inte investerar pensionsspararnas pengar i företag som är indragna i folkrättsbrott? Jag har ytterligare en fråga. Det gäller informationspengar. Man gör om informationspengarna i det svenska biståndsarbetet så att de kan sökas av enbart frivilligorganisationer utan även av andra organisationer. Det har förekommit uppgifter om att den for nu ska få pengar från svenska biståndsmedel för sin informationsverksamhet. Jag undrar: Kan det verkligen vara korrekt? 70 Statsrådet (M): När det gäller interpellationer och skriftliga frågor är det regeringen som avgör vem som svarar. I det här fallet ser vi att frågan handlar om ett företag, ansvaret för CSR-frågorna ligger hos mig, och som jag ser det var detta det centrala i interpellationen. Det är också det arbete som jag bedriver tillsammans med övriga i regeringen för att svenska företag ska bete sig på ett etiskt och korrekt sätt ute i världen. Men jag vill också vara tydlig med att säga som jag har gjort att CSR-frågorna är företagsdrivna och företagsägda. Vad regeringen kan göra är att lyfta frågan och lyfta vikten av den och se till att vara med och påverka i Global Compact i FN, se till att det finns strikta riktlinjer som bör följas när det gäller och också för företagarna påpeka vikten av att detta mer och mer är ett konkurrensverktyg, vilket jag också har sett ute i världen. När vi började aktualisera frågan på ett tydligare sätt var det nog ganska många som tyckte att det var något som ligger utanpå för företaget, något som är extra. Men är situationen helt annorlunda. Fler och fler stora, internationella företag har verkligen fått upp ögonen för hur viktigt CSR är. Det gäller framför allt våra svenska företag, som man ser är bland de bästa i världen på att bedriva den här typen av arbete, vilket jag är glad för. Men återigen: Det måste vara företagsdrivet, och det är företagen själva som ansvarar för detta. Regeringen går inte in och har åsikter i specifika fall. Det gäller även .