rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — Inköp av grovfoder är ofta förknippat med stora praktiska problem. Går det inte att utöka betesmarken och foderarealen eller köpa in foder måste antalet djur minskas vid en omställning. Att minska produktionen kan göra det svårt att få avkastning på tidigare investeringar i t.ex. byggnader och mjölkrobotar. i har t.ex. lyft fram lantbrukarnas problem med att få tag på tillräckligt med mark för att leva upp till kravet på att marken ska kunna ta emot det gödsel som djurproduktionen ger upphov till. En- ligt är det en försvårande omständighet att jordbruksmarken i är spridd på många olika ägare som arrenderar ut mark till aktiva jordbrukare. Det innebär ett osäkerhetsmoment att inte kunna kontrollera hur mycket mark en gård har tillgång till på lång sikt. 4.9 Attityder till ekologisk odling I intervjuundersökning uppger de ekologiska producenterna att de upplever ett tydligt motstånd mot ekologisk produktion bland konventionella jordbrukare. Negativa nyheter om ekologisk produktion ansågs ofta få stort genomslag i medierna medan positiva nyheter ansågs få litet utrymme. Vidare ansåg de ekologiska producenterna att det fanns en negativ inställning till ekologisk produktion inom lantbruksutbildningen. bedömde att det finns en social dimension bakom överväganden om att ställa om till ekologisk produktion. I områden där det finns få ekologiska producenter innebär en övergång till ekologisk produktion, enligt , att lantbrukaren ställer sig utanför de normer som råder i bygden. Vidare underlättar det rent praktiskt om det finns flera ekologiska producenter i en region eftersom det blir lättare att hitta samarbetspartners, rådgivare och ekologiska uppköpare. De intervjuer som genomförts inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning ger en bild av att frågan om ekologisk produktion har blivit mindre kontroversiell bland lantbrukarna i de besökta länen. Enligt i upplevdes det tidigare som kontroversiellt att gå över till ekologisk produktion bland länets lantbrukare. I takt med att allt fler lantbrukare i länet, ofta framgångsrikt, valt att gå över till ekologisk produktion upplevs inte frågan som kontroversiell längre. LRF och de länsstyrelser som intervjuats beskriver att det tidigare var vanligt att ekologisk produktion i första hand diskuterades utifrån ideologiska utgångspunkter medan ekologisk produktion numera i första hand ses som en affärsmöjlighet. Därmed har spänningen mellan de två produktionsinriktningarna minskat. Enligt de intervjuade är det vanligt att de som ställt om till ekologisk produktion av ekonomiska skäl efter en tids produktion blir alltmer intresserade av de miljömässiga konsekvenser som omställningen ger upphov till. i län har angivit den ekologiska produktionens låga status bland lantbrukare i länet som en förklaring till att en relativt sett liten del av länets jordbruksmark har ställts om till ekologisk produktion. Det finns dock, enligt , exempel på regioner inom länet där attityderna till ekologisk produktion blivit mer positiva, ofta som en följd av att en framgångsrik lantbrukare lagt om sin produktion. Enligt är LRF en viktig regional aktör när det gäller att påverka lantbrukarnas inställning till ekologisk produktion. Ett flertal av dem som intervjuats har tagit upp att dagens lantbruksutbildning, både på gymnasial och på eftergymnasialnivå, i alltför liten utsträckning tar upp ekologisk produktion. 4.10 Möjligheten att sälja ekologiska produkter till ett merpris har efterfrågan på ekologiska livsmedel ökat kraftigt. såldes ekologiska livsmedel för , vilket var en ökning jämfört med . Utvecklingen bromsas, enligt Ekologiskt forum, inom vissa segment på grund av en otillräcklig tillgång på t.ex. ekologiskt producerad mjölk, ekologiskt griskött och ekologiska grönsaker.145 Ungefär hälften av alla ekologiska livsmedel som konsumeras i landet importeras, vilket betyder att ligger i topp i vad gäller andelen importerade ekologiska produkter.146 Den ökade försäljningen av ekologiska livsmedel visar att konsumenternas efterfrågan på ekologiska produkter har ökat. För att den ekologiska produktionen ska kunna fortsätta att öka ytterligare krävs, enligt Ekologiska Lantbrukarna, en motsvarande attitydförändring bland dem som är verksamma i 145Ekologiskt forum 2010, Utveckling av ekologisk konsumtion och produktion 2011 2013 förslag till strategi. 146I kapitel 5 görs en utförligare redovisning av hur försäljningen av ekologiska livsmedel har utvecklats. livsmedelskedjans olika länkar, dvs. utsädesföretag, uppsamlande handel, livsmedelsindustrin och livsmedelsbutiker etc. För att man ska våga göra de investeringar som krävs för att kunna hantera ekologiska produkter parallellt med konventionella produkter krävs det, enligt organisationen, att branschen i större utsträckning än tror på att ekologiska livsmedel har en långsiktig potential. I de intervjuer som genomförts inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har det framkommit att ekologiska producenter ibland har svårt att hitta uppköpare av sina produkter. Intervjuerna visar också att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. Enligt i kan inte köttproducenterna i länet sälja sitt kött till slakterier och få ett merpris för ekologiskt kött. Det är, enligt , vanligast att ekologiskt kött måste säljas av lantbrukaren själv, för att säljas som ekologiskt. Det ligger alltså ett större ansvar på ekologiska köttproducenter att sälja sin produktion än på konventionella producenter. Enligt länsstyrelserna i Jönköpings- och län har det i dessa län blivit lättare för ekologiska lantbrukare att sälja sitt kött som ekologiskt . Däremot kan det, enligt länsstyrelserna, vara svårt för producenterna att ta ut ett merpris för ekologiskt kött från slakterierna. Även om slakterierna betalar ett merpris för ekologiskt producerat kött tillämpas ibland även andra prispåslag som ekologiska producenter inte kan få del av. Detta innebär, enligt länsstyrelserna, att skillnaden mellan det pris som betalas för ekologiskt och konventionellt producerat kött i praktiken inte blir så stor. Med den osäkerhet som funnits kring slaktmöjligheter och prissättning har producenternas vilja att satsa på ekologisk produktion dämpats, enligt LRF. Enligt uppgift från beror bristen på slakterier bl.a. på svårigheter för slakterierna att leva upp till de krav som finns om att hålla isär ekologiskt och konventionellt kött. har det tillkommit nya slakterier, vilket bidragit till att avsevärt förbättra situationen, enligt LRF. I den enkätundersökning som Ekologisk forum riktat till och länsstyrelserna lyfts långsiktiga kontrakt mellan producenter och uppköpare fram som ett sätt för ekologiska producenter att trygga avsättningen av sina produkter. Flera länsstyrelser ser den offentliga sektorn som ett möjligt draglok som kan bidra till ökad efterfrågan och därmed ge signaler till uppsamlande handels- och förädlingsföretag att satsa mer på ekologisk produktion. Flera av länsstyrelserna har i enkätundersökningen angivit att samverkan mellan småskaliga livsmedelsföretag behöver utvecklas för att de tillsammans ska kunna fungera som leverantörer till dagligvaruhandeln. Vo- lymer och leveranssäkerhet måste kunna garanteras för att småskaligt framställda ekologiska produkter ska kunna ta plats i butikerna. För att öka försäljningen ytterligare krävs det, menar flera länsstyrelser, att produkterna håller mycket hög kvalitet som de mervärden som finns i ekologiska livsmedel görs tydliga. Länsstyrelserna kan genom landsbygdsprogrammet delvis finansiera utvecklingsprojekt med inriktning mot ökad samverkan och planering av utbud i syfte att uppnå högre effektivitet i primärproduktion, förädling och distribution. Direktförsäljning genom t.ex. prenumerationssystem och projektet marknad har utvecklats positivt , enligt enkätundersökningen. 4.11 Utveckling av statistik över ekologisk produktion Det har riktats kritik mot att centrala uppgifter saknas i den officiella statistiken kring ekologiska livsmedel och att det tar innan statistiken blir tillgänglig. Ekologiskt forum bedömde i Aktionsplan att statistiken kring ekologisk livsmedelsproduktion inte var tillräcklig för att göra det möjligt att följa utvecklingen av den ekologiska produktionen.147 Dessutom bedömdes att den ekologiska livsmedelsproduktionen hämmades p.g.a. av att livsmedelsproducenterna inte kunde få tillgång till aktuell statistik över hur efterfrågan på ekologiska varor och insatsmedel utvecklas. Samtliga som intervjuats inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning anser att det finns ett behov av att utveckla statistiken över ekologisk produktion och konsumtion. Som exempel kan nämnas att i bedömer att det är svårt att göra mer sammansatta regionala analyser av den ekologiska produktionen i länet. i län efterfrågar en ordentlig utvecklingsinsats vad gäller den offentliga statistiken över certifierade ekologiska produkter. i har angivit att det saknas statistik som gör det möjligt att fullt ut följa upp länets regionala miljömål för ekologisk produktion och konsumtion. LRF har tagit upp att det är ett problem att det inte går att få fram uppgifter över försäljningen av ekologiska produkter i dagligvaruhandeln. Det uppges hämma utvecklingen av ekologiska produkter att det inte går att ta fram statistik som visar att ekologiska produkter har en stark marknadsutveckling. Med ett bättre beslutsunderlag hade, enligt LRF, livsmedelsbranschen sannolikt vågat satsa på att ta fram fler ekologiska produkter. Det är i första hand Krav och andra branschföreningar som tar fram statistik över certifierad ekologisk primärproduktion. I den officiella statistiken redovisas endast statistik över skördenivåer. omfattade Kravs statistik över kravmärkta produkter i stort sett all certifierad ekologisk produktion. I och med att fler kontrollorgan tillkommit och att fler företag väljer att certifiera sin produktion enligt uppstod ett behov av att förändra insamlingsmetoderna för att täcka in all certifierad produktion.148 Utredning med förslag på åtgärder för att förbättra statistiken I arbetet med Aktionsplan lämnade Ekologiskt forum 2007 ett förslag till om åtgärder för att utveckla statistiken. 147Ekologiskt forum 2008, Aktionsplan 2010 för en ökad ekologisk produktion och konsumtion. 148Fram var Krav (numera certifiering AB) ensamt kontrollorgan för ekologisk livsmedelsproduktion. har tre andra kontrollorgan tillkommit. aktionsplanen borde statistiken kring ekologiska livsmedel täcka produktion av råvaror och förädlade produkter, konsumtion, export och import. Därefter gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på hur statistiken kring ekologiska livsmedel kan förbättras med förbehållet att förslagen inte skulle påverka regeringens övergripande arbete med att minska de administrativa kostnaderna för företagen negativt. redovisade sitt uppdrag i en rapport som tagits fram i ett nära samarbete med SCB.149 Förslaget ställer krav på insatser i form av ett utvecklingsarbete och innebär nya löpande arbetsuppgifter för och . Av rapporten framgår att var berett att skapa utrymme för detta genom omprioriteringar, om myndigheten inte tillfördes ytterligare resurser. SCB bedömde att myndigheten inte hade utrymme för att göra motsvarande omprioriteringar. Kostnaderna för myndigheternas utvecklingsarbete uppskattades till och de löpande kostnaderna till ca samt en halv årsarbetskraft . När det gäller förslag vars genomförande genererar ökade administrativa kostnader för företag valde att inte ta ställning till om dessa borde genomföras. har sett detta som en fråga för regeringen att ta ställning till.150 Regeringen har inte återkommit till med någon vägledning av om förslag som innebär administrativa merkostnader för företagen bör genomföras. har inriktat sitt utvecklingsarbete mot statistik som begär eller sannolikt kommer att börja kräva. Detta innebär att statistik över ekologisk odling och antal djur i ekologisk produktion har prioriterats. Från och med Jordbruksstatistisk årsbok 2010 ingår dessa uppgifter som en del av den officiella statistiken. Arbetet med att föra in slaktvolymer samt mjölk- och äggproduktion i den officiella statistiken kvarstår. Nästa steg i utveckling av statistiken över den ekologiska produktionen är, enligt uppgift, att utveckla en publiceringsform som gör det möjligt att redovisa statistik över den certifierade ekologiska odlingen på länsnivå och eventuellt även på kommunnivå samt att förbättra kvaliteten på befintlig statistik över den certifierade ekologiska djurproduktionen.151 Tillgången på statistik över certifierad ekologisk primärproduktion Det är i första hand Krav och andra branschföreningar som tar fram statistik över certifierad ekologisk primärproduktion. Endast statistik över skördenivåer redovisades i den officiella statistiken. omfattade Kravs statistik över kravmärkta produkter i stort sett all certifierad ekologisk produktion. I och med att fler kontrollorgan tillkommit och att fler företag väljer att certifie- 149Jordbruksverket 2008, Förslag på förbättrad statistik kring ekologiska livsmedel, statistikenheten . 150Uppgift från , . 151Uppgift från , . ra sin produktion enligt uppstod ett behov av ändrade insamlingsmetoder för att täcka in all certifierad produktion. Som framgår av avsnitt 2.4 pågår ett arbete inom med att ta fram förslag på en ny lag om ekologisk produktion. Frånvaron av en lag om ekologisk produktion med tillhörande förordning innebär att kontrollorganen inte har någon skyldighet att leverera statistikuppgifter vare sig till eller till kommissionen. Enligt har de kontrollorgan som är verksamma i frivilligt valt att rapportera de uppgifter som är skyldigt att redovisa enligt EU:s regelverk.152 Enligt verket finns det ett uttalat önskemål från kontrollorganen om att staten tydligt ska reglera vad som gäller för deras rapporteringsskyldighet. Av punktlistan nedan framgår vem som publicerar statistik för olika delar av den ekologiska primärproduktionen. Statistik över certifierade arealer och djur tas fram med hjälp av kontrollorganen. Uppgifterna redovisas i Jordbruksstatistisk årsbok. Skördestatistik för certifierad ekologisk odling redovisas i Jordbruksstatistisk årsbok. Statistik över certifierad ekologisk slakt publiceras av föreningen och omfattar endast Kravcertifierad köttproduktion. Invägning av ekologisk mjölk och ekologiska ägg ingår inte i den officiella statistiken. Statistiken publiceras av och Svenska ägg. Tillgången på statistik över förädlade ekologiska produkter Enligt finns det ingen officiell statistik över produktionen av förädlade ekologiska livsmedel. Generellt är det, enligt verket, ganska ont om uppgifter om både konventionell och ekologisk produktion i förädlingsledet. Mejeriproduktion är ett undantag genom att Svensk Mjölk redovisar statistik över produktionen av ekologiska mejeriprodukter på sin webbplats. Vidare redovisar Krav omsättningsstatistik i grossist- och förädlingsledet för Kravcertifierad produktion. kommer, enligt , eventuellt att besluta att det ska vara obligatoriskt för medlemsstaterna att rapportera statistik över produktionsvärdet i förädlingsledet. I så fall måste ta fram sådana statistikuppgifter. Verket skriver i sin rapport att det skulle vara förenat med ökade administrativa kostnader för livsmedelsföretagen att samla in dessa uppgifter. tog inte ställning till om nyttan av att samla in statistik kring förädlingen av ekologiska produkter överstiger de negativa effekter som statistikinsamlingen ger upphov till hos livsmedelsföre- 152 De olika kontrollorganen rapporterar statistikuppgifter om Kravcertifierad produktion (bl.a. arealer och antal djur) till Krav. Organen rapporterar motsvarande uppgifter till med tillägg för uppgifter om arealer och djur som är EU- certifierade. Det är en relativt stor mängd information som samlas in. Uppgifterna publiceras i Jordbruksstatistisk årsbok. hämtar även in uppgifter från kontrollorganen som ligger till grund för rapportering av statistik till . har sett detta som en avvägning som regeringen bör ta ställning till. Tillgången på statistik över import och export av ekologiska livsmedel Det finns ingen officiell statistik över import och export av ekologiska livsmedel. Att utöka de krav som ställs på företag att rapportera uppgifter om import och export till att även omfatta ekologiska livsmedel bedömdes ge upphov till alltför höga administrativa kostnader för företagen. bedömde i sin rapport att det bästa sättet att ta fram uppgifter om import och export av ekologiska livsmedel vore att genomföra en separat undersökning i form av en årlig enkät till de ca 350 företag som är auktoriserade för handel med ekologiska varor. tog inte ställning till om behovet av en sådan undersökning är tillräckligt stort för att motivera företagens ökade kostnader. har sett detta som en avvägning som regeringen bör ta ställning till. Tillgången på statistik över konsumtion av ekologiska livsmedel SCB redovisar uppgifter över detaljhandelns försäljning av ekologiska livsmedel på relativt aggregerad nivå. Uppgifterna publiceras , dvs. med nio månaders eftersläpning. Enligt finns det möjlighet att publicera statistiken snabbare än , antingen som månads- eller kvartalsstatistik för ekologiska livsmedel som grupp. Efter ett visst utvecklingsarbete skulle det även vara möjligt att publicera statistik på mer detaljerad varugruppsnivå och över försålda kvantiteter. De uppgifter som behövs för att utveckla statistiken finns hos SCB, vilket betyder att företagens administrativa kostnader inte skulle påverkas. När skrev sin rapport bedömde SCB att de inte hade möjlighet att avsätta resurser för att genomföra arbetet med att utveckla statistiken över detaljhandelns försäljning av ekologiska livsmedel. Enligt uppgift från SCB har myndigheten inte utvecklat statistiken över ekologiska livsmedel . , som är ett internationellt analysföretag verksamt inom dagligvarubranschen, säljer bl.a. marknadsanalyser som gör det möjligt att bedöma den aktuella försäljningsutvecklingen för ekologiska produkter. genomför bl.a. prisundersökningar i livsmedelsbutiker. Företagets fältkår samlar in priser på utvalda artiklar från ett urval av butiker genom att agera som en konsument och registrera de priser som en vanlig konsument kan se. Urval av både varor och butiker gör kunden själv. Tillgången på statistik över den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel När det gäller målet för den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel 2010 konstaterade att det inte finns någon samlad strategi för att följa upp detta mål. Verket efterfrågade även ett klargörande av vilken myndighet det är som har ansvar för att följa upp det nationella målet. bedömde att det skulle vara möjligt att genomföra en telefon- och enkätundersökning till kommuner och landsting för att ta fram statistik över omfattningen av den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel. Verket skriver att Ekocentrum och Ekologiskt Marknadscentrum gör en telefon- och enkätundersökning om den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel ur vilken det går att utläsa vissa resultat. 5 Konsumtionen av ekologiskt producerade livsmedel I detta kapitel redovisas iakttagelser av stöd och insatser som vidtagits för att inriktningsmål om ekologiska livsmedel i offentlig sektor ska kunna uppnås. I kapitlet beskrivs även hur konsumtionen av ekologiska livsmedel har utvecklats och vilka problem och möjligheter som finns för en fortsatt ökad användning av ekologiska livsmedel. 5.1 Mål för ekologisk konsumtion En offentlig konsumtion om ekologiska livsmedel 2010 Den dåvarande regeringen överlämnade 2006 en skrivelse till med sin bedömning av målen för ekologisk produktion och för arbetet med att öka konsumtionen av ekologiska livsmedel i offentlig sektor till år 2010.153 I skrivelsen anges att för att stimulera en positiv utveckling av marknaden för ekologiska livsmedel bör konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offentlig sektor öka. Inriktningen bör vara att av den offentliga konsumtionen av livsmedel ska avse ekologiska livsmedel 2010. Miljö- och jordbruksutskottet pekade i sitt ställningstagande på att det är viktigt att främja en ökad konsumtion av ekologiska livsmedel för att få en väl fungerande marknad och därigenom bidra till en positiv utveckling av den ekologiska produktionen. En ökad konsumtion av ekologiska livsmedel i den offentliga sektorn kan utgöra en trygg grund för avsättning av en ökad certifierad ekologisk produktion. Detta kan i sin tur ha positiva effekter även för privata konsumenter, genom ett breddat produktutbud och förbättrad tillgänglighet. Utskottet uppmärksammade även att många kommuner har inlett arbetet med att utveckla lokala miljömål och strategier, också beträffande lokala mål för konsumtionen av ekologiska livsmedel i kommunen. Miljö- och jordbruksutskottet instämde i vad regeringen anförde i skrivelsen samt avstyrkte samtliga motionsyrkanden.154 I landsbygdsprogrammet anger regeringen att den anser att konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offentlig sektor bör öka. Inriktningen bör vara att av den offentliga livsmedelskonsumtionen är ekologisk . Märkning och informationsåtgärder ska tydliggöra för konsumenterna det mervärde som de ekologiska produkterna har.155 2005/06:88. 2005/06:MJU20. 155Regeringskansliet 2009, Landsbygdsprogram för 20072013. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 antog förslag till aktionsplan för ekologiskt lantbruk inom unionen.156 Aktionsplanen ska bidra till att undanröja hinder för den ekologiska sektorn både på marknaden och när det gäller politiska villkor och certifiering. Den offentliga sektorn pekas ut som särskilt betydelsefull när det gäller att öka konsumtionen av ekologiska livsmedel. Aktionsplanen innehåller inte några kvantifierbara mål.157 Mål för offentlig ekologisk konsumtion i andra nordiska länder I har regeringen fastställt en målsättning om att produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel ska uppgå till . Målet återfinns i den s.k. Soria Moria-förklaringen där det anges att staten ska föregå som ett gott föredöme när det gäller ekologisk konsumtion. lanserades konceptet Grønn stat där det bl.a. beskrivs hur staten ska genomföra inköp i förhållande till miljömärkning och inköp av ekologisk mat. lanserade den norske lantbruks- och matministern en ny handlingsplan för ekologisk livsmedelskonsumtion där ett viktigt tema är att öka den offentliga sektorns användning av ekologisk mat. I finns inte något mål antaget på nationell nivå för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. gjordes ett försök att införa mål på nationell nivå för offentlig ekologisk konsumtion i , men förslaget godkändes inte. pågår dock ett arbete med att ta fram en ekologisk-politisk vision om att den statliga konsumtionen av ekologiska livsmedel bör uppgå till samma andel som den privata konsumtionen av ekologiska livsmedel. På lokal nivå finns politiska mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. Exempelvis har stad beslutat om att av matvarorna i kommunens kök ska vara ekologiska senast år 2015.158 I det gällande regeringsprogrammet i finns två stycken som rör ekologiska livsmedel.159 Det första stycket hänvisar till en strategi som godkändes : De strategiska målen för utveckling av ekomarknaden 2015. I den satte regeringen ett allmänt mål om att Alla professionella kök i den offentliga sektorn använder ekologiska produkter. Den ekologiska produktionen och produktionen av närproducerad mat främjas enligt de strategiska riktlinjer som har dragits upp. Målet är en ökad produktion och en större marknad. Förädlingen och marknadsföringen av ekologiska produkter utvecklas i samarbete mellan olika instanser.160 156Kommissionens aktionsplan Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk, presenterad . 158Uppgift från i .