eunbil · GX0N2350B2 · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning till Jordbruks- och fiskerådet Tekniska regleringar - Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 10476/08 PECHE 137 Rättslig grund Artikel 37 i fördraget. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Förordningen 850/98 som reglerar tekniska åtgärder i Nordostatlanten och ska nu ersättas av en övergripande rådsförordning som ska gälla för alla gemenskapens fisken i Nordostatlanten och samt ett antal kommissionsförordningar som skall reglera regionala förhållanden. Syftet är att samtliga tekniska regleringar inklusive de som finns i TAC- och kvotförordningen ska finnas i en enda förordning. Ett första förslag till rådsförordning presenterades . Under det tjeckiska ordförandeskapet lades dock förordningen på is eftersom majoriteten av MS inte kunde stödja förslagets rättsliga struktur dvs. att en rad beslut skulle förflyttas från rådet till KOM:s genomförandekommittéer (s.k. kommittologi). Under det svenska ordförandeskapet har KOM presenterat ett nytt kompromissförslag. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har i egenskap av ordförande en hög ambition att föra frågan framåt och har i samarbete med kommissionen tagit fram ett nytt kompromissförslag. Förslaget är i linje med regeringens prioriteringar, dvs. bidrar till en förvaltning som är långsiktigt hållbar, en förenkling av lagstiftningen samt till att minska utkasten. Frågan har inte behandlats i tidigare. Bilateralt fiskeavtal med - Information från KOM och åsiktsutbyte Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EG med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s TAC- och kvotförordning som fastställs vid Jordbruks- och fiskerådet . äger förhandlingarna med rum , i Bergen samt i . Dagordningspunkten avser en avstämning inför den sista förhandlingsrundan för att diskutera eventuella utestående frågor, exempelvis avseende lämpliga fångstmängder och andra bevarandeåtgärder; förhandlingsupplägg för att balansera avtalet osv. Då avtalet med bland annat rör fisket på viktiga gemensamma bestånd i med omgivande vatten är det väsentligt att det kan slutföras innan beslutet i rådet om 2010 års TAC:er och kvoter. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är viktigt att komma överens med om en gemensam hållbar förvaltning av bestånden i eftersom man delar ansvaret. Vidare är övergripande målsättning att tillse att den gemensamma fiskeripolitikens regelverk följs. Det gäller inte minst grundförordningens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning, baserat på välgrundade vetenskapliga råd och gradvist införande av ekosystemansatsen. () rådgivning ska således vara vägledande för förvaltningsbesluten. Långsiktiga förvaltnings- och återuppbyggnadsplaner bör noga följas, alternativt upprättas, i enlighet med försiktighetsprincipen. Bedömningar av KOM och i förekommande fall de regionala rådgivande nämnderna ska noga beaktas. Frågan var senast föremål för samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i - politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 14074/09 PECHE 262 Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget och artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Detta är en årlig överenskommelse avseende fiskemöjligheter och vissa tekniska villkor för fiske av piggvar och skarpsill i . Fiskemöjligheter i och därmed förbundna villkor fastställdes i gemenskapslagstiftningen . I förordningen fastställs TAC för piggvar och skarpsill samt vissa redskapsregler. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stöder kommissionens förslag som ligger inom ramen för ett långsiktigt hållbart fiske. Fiskemöjligheterna och vissa tekniska villkor för fiske av piggvar och skarpsill i var föremål för samråd i inför Jordbruks- och fiskerådet . (poss.) Mjölk: Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ("enda förordningen om den gemensamma organisationerna av marknaden") - Antagande Dokumentbeteckning 15097/09 471 AGRIORG 109 AGRIFIN 97 Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Bakgrund Situationen på mjölkmarknaden har varit ett återkommande inslag på jordbruks- och fiskerådet. Orsaken är det kraftiga fall som producentpriserna på mjölkmarknaden har genomgått sedan toppnoteringen 2008. Ett stort antal medlemsstater kräver att åtgärder ska vidtas för att stabilisera den europeiska mjölksektorn. Kommissionen har för att bemöta dessa krav lagt fram förslag till ändring av den samlade marknadsordningen. Syftet med förslaget är för det första att underlätta omstruktureringen av mjölksektorn genom att låta medlemsstaterna köpa upp kvoter utan att dessa kvoter tillförs den nationella kvotreserven. Medlemsstaten får på så vis ökad möjlighet att ta ut straffavgifter vid överproduktion. En del av de medel som avgifterna genererar ska medlemsstaten kunna använda för att finansiera omstrukturering av mjölksektorn. Åtgärden är frivillig. Vidare föreslås att kommissionen ska få nya befogenheter att vidta åtgärder för att hantera marknadsstörningar i mjölksektorn när priserna på gemenskapsmarknaden ökar eller minskar väsentligt. Motsvarande befogenheter finns redan för andra produktsektorer som t.ex. socker och nötkött. Förslag till svensk ståndpunkt kan acceptera kommissionens förslag om ändring av den samlade marknadsordningen, eftersom förslaget inte innebär några grundläggande politiska omprövningar eller kan förväntas leda till åtgärder som stör handeln med tredje land. stödjer kommissionens uppfattning att hälsokontrollen måste respekteras och att inriktningen på reformprocessen ska kvarstå, samt står fast vid sin ståndpunkt att de ordinarie marknadsinstrumenten (offentlig lagring och subventionerad export m.m.) ska avskaffas . Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks-och fiskerådet . Statsstöd i för upphandling av jordbruksmark - Antagande Dokumentbeteckning 13962/09 407 Rättslig grund Art. 88.2 tredje stycket i fördraget. Bakgrund har begärt att rådet godkänner ett statligt stöd vid köp av jordbruksmark i syfte att starta eller utöka jordbruksföretag som drivs som familjeföretag med upp till 300 ha. Stödordningen är tidsbegränsad till tiden från till . har ett stöd vid inköp av jordbruksmark. Enligt kommissionens riktlinjer för statligt stöd till jordbruksektorn ska emellertid sådana stöd fasas ut . Normalt prövar kommissionen om statliga stöd är förenliga med fördraget. Rådet kan dock enhälligt besluta att godkänna stöd om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. åberopar som exceptionella omständigheter bl.a. att de politiska och ekonomiska förhållandena i före anslutningen till EU har resulterat i ogynnsam arrondering med många mycket små lantbruk och begränsade finansiella resurser för lantbrukare. Detta i kombination med att polska lantbrukare får en mindre andel i direktstöd än lantbrukare i EU 15, låga inkomster och höga kostnader inom lantbruket samt problem med finansiering i den ekonomiska krisen gör att polska lantbrukare inte har möjlighet att köpa mark för att få ett lönsamt lantbruk. Dessutom finns det risk för att jordbruksmark köps upp i spekulativt syfte av andra än lantbrukare. Stöd lämnas i form av räntesubventioner eller i form av förmånliga avbetalningsvillkor vid köp av jordbruksmark som förvaltas av staten sedan kommunismens fall. Förslag till svensk ståndpunkt har tidigare lagt ned sin röst när det gällt statsstöd som varit mer tveksamma ifråga om kriteriet exceptionella omständigheter. Med hänsyn till att haft tid på sig att anpassa sig till det nya regelverket är det tveksamt om det är fråga om exceptionella omständigheter. Stödordningen är dock tidsbegränsad och motiverad av det ogynnsamma läget för polskt lantbruk. bör därför inte motsätta sig begäran. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken - Diskussion Bakgrund Vid Jordbruks- och fiskerådets möte lade 13 medlemsstater gemensamt fram en skrivelse med 39 konkreta förslag på hur den gemensamma jordbrukspolitiken kan förenklas. I de slutsatser som rådet antog uppmanades kommissionen att göra en heltäckande bedömning av dessa förslag i syfte att frågan åter skulle tas upp till debatt . Vid jordbruks- och fiskerådsmötet väntas kommissionen presentera ett arbetsdokument med en bedömning av de 39 förslagen samt en lägesrapport om kommissionens övriga insatser för att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslag till svensk ståndpunkt förespråkar kraftfulla ansträngningar att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, med tonvikt på sådana åtgärder som kan minska företagarnas administrativa börda. önskar också stärka utbytet av erfarenheter och bästa praxis mellan medlemsländerna och kommissionen, för att på så vis bidra till en effektivare och mer enhetlig tillämpning av regelverken i hela EU. Frågan har tagits upp i olika sammanhang under det svenska ordförandeskapet, däribland vid konferensen för utbetalande myndigheter. Kommissionens meddelande om förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken behandlades i inför mötena i Jordbruks- och fiskerådet och . Frågan berördes också inför rådsmötet , då den tyska delegation lyfte fram de 39 förenklingsförslagen i en övrig punkt. Framtida GJP: Landsbygdsutveckling - Policydebatt Dokumentbeteckning 15372/09 482 AGRISTR 43 Rättslig grund - Bakgrund Diskussionen om utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2013 inleddes på det informella jordbruksministermötet i under det franska ordförandeskapet . De flesta medlemsstaterna uttalade då ett starkt stöd för att CAP skulle förbli ett gemensamt politikområde. Många medlemsstater gav stöd till ökade satsningar på den andra pelaren (landsbygdsutveckling) även om en stor majoritet av medlemsstaterna ansåg att detta inte kunde ske på bekostnad av första pelaren (direktstöd och marknadsstöd). Denna diskussion följdes upp på jordbruksrådet där det franska ordförandeskapet dock misslyckades med att uppnå enighet kring slutsatser. På det informella ministermötet under det tjeckiska ordförandeskapet återupptogs diskussionen, med fokus på direktstöden. Flera nya medlemsstater framhöll då att stödnivåerna inom direktstöden måste utjämnas mellan medlemsstaterna. Inte heller kunde någon enighet uppnås om slutsatser på det efterföljande rådsmötet . Orienteringsdebatten på rådsmötet ska fokusera på landsbygdsutveckling och inför debatten kommer ett underlag från ordförandeskapet att presenteras som inkluderar två frågor. Medlemsstaterna ombedes identifiera de främsta utmaningarna som europeiskt jordbruk och landsbygd står inför samt besvara på vilket sätt landsbygdsprogrammet bör utformas för att effektivt kunna hantera dessa. Debatten ska inte utmynna i några beslut eller rådsslutsatser. Kommissionen avser att presentera ett meddelande om CAP:s långsiktiga utformning /och förväntas genomföra ett samråd om detta. Konkreta lagförslag väntas när kommissionen presenterar ett förslag till samlad budgetram för perioden . Förslag till svensk ståndpunkt anser att jordbrukssektorn bör avregleras, marknadsanpassas, vara efterfrågestyrd och att utgifterna för politiken ska minska kraftigt. Marknadsstöd inklusive exportbidrag ska avskaffas . Kvarvarande produktionskopplade stöd ska frikopplas och alla direktstöd ska fasas ut. Tillhandahållandet av gränsöverskridande kollektiva nyttigheter genom riktade åtgärder, oberoende av den gemensamma jordbrukspolitikens nuvarande pelarstruktur, kommer även i fortsättningen att vara ett viktigt mål för EU och medlemsstaterna. Detta motiverar gemensam finansiering. Inom ramen för en minskning av de totala utgifterna inom jordbruket i och dagens pelarstruktur bör man öka den relativa fokuseringen på sådana åtgärder för landsbygdsutveckling som har äkta gränsöverskridande externa effekter. Behoven och preferenserna för de flesta kollektiva nyttigheterna skiljer sig emellertid åt i . För att kunna möta dessa skiftande behov och preferenser och bli mer effektiv och ändamålsenlig måste politiken därför differentieras. De nationella regeringarna skulle således vara mest lämpade att utforma och finansiera stödsystemen för kollektiva nyttigheter, utom i de fall där klart gränsöverskridande kollektiva nyttigheter kan identifieras. För svensk del är bedömningen att de utmaningar som kommissionen har identifierat, ett förändrat klimat, ökad produktion av bioenergi, en förbättrad vattenförvaltning och bevarad biologisk mångfald, ligger väl i linje med nuvarande prioriteringar inom det svenska landsbygdprogrammet. Frågan om CAP:s framtid var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden samt . Övriga frågor a) Minska oönskade bifångster av havsfåglar Dokumentbeteckning Inget dokument finns ännu tillgängligt. Bakgrund Kommissionen förväntas informera om arbete med att reducera bifångster av sjöfågel vid fiske. Ett ramverk i frågan finns inom FAO och berörda stater uppmuntras att på frivillig väg implementera detta. Man kan troligtvis förvänta sig att kommissionen informerar om ett sådant arbete. Förslag till svensk ståndpunkt - b) 26:e konferensen för EU:s utbetalande myndigheter (, 5-7 Oktober 2009) generella slutsatser - Information från Ordförandeskapet Dokumentbeteckning - Rättslig grund - Bakgrund En gång per halvår hålls en konferens för generaldirektörerna för EU:s utbetalande myndigheter arrangerad av aktuellt ordförandeskap. hölls konferensen i arrangerad av . Från deltog förutom även . Konferensen fokuserade på tre teman; implementering av tvärvillkor, kvalitetsarbete i det elektroniska identifieringssystemet för jordbruksmark och administrativa konsekvenser av Hälsokontrollen. Syftet med konferensen var att finna möjligheter till förenkling av jordbruksadministrationen. Vid rådsmötet avser ordförandeskapet redogöra för slutsatserna från konferensen. Det kan konstateras att såväl kommissionen som medlemsstaterna anser att förenklingsarbetet är viktigt. En stor del av diskussionen kretsade kring de 39 förenklingsförslag som gemensamt sänts in av flera medlemsstater. Förutom förenklingar uttrycktes behov av ökad transparens och ökat stöd från kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt anser att utbytet mellan de utbetalande myndigheterna i denna konferens var mycket värdefullt. Det var även positivt att samtliga medlemsstater närvarade. Slutsatserna av den förra konferensen för de utbetalande myndigheterna var föremål för samråd med inför rådet . TAC är förkortning för Total Allowable Catch, d v s totalt tillåten fångstmängd. Rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter etc. benämns TAC- och kvotförordningen.