eunbil · GY0N2442D6 · 2010-11-08 00:00:00 — rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och sport) MÖTE NOVEMBER 2010 (kl. 9.30 ) DP 1. Lagstiftningsakter (Offentlig överläggningi enlighet med artikel16.8 i fördraget om fördraget om Europeiska unionen.) KULTUR DP 3. Lägesrapport om behandlingen av förslag till beslut om en europeisk kulturarvsmärkning - Framstegsrapport 14817/10 CULT 84 CODEC 1010 behandling i Slutsatser om en europeisk kulturarvsmärkning föredrogs för och antogs av Rådet . En lägesrapport i ärendet föredrogs för . Bakgrund och innehåll antogs slutsatser som uppmanade Kommissionen att ta fram ett förslag till beslut om att etablera en europeisk kulturarvsmärkning. Ett förslag till beslut presenterades och är nu föremål för förhandling i arbetsgruppen för kultur. Dagordningspunkten syftar till att ge en lägesrapportering för Rådet. Ingen diskussion förutses. - Framstegsrapporten bifogas. Godkännande av A-punktslista DP 5. Rådsbeslut angående Europeisk kulturhuvudstad 2015 - Antagande av rådets beslut Dok. 15168/10 CULT 94 behandling i Kulturhuvudstadsfrågan har regelbundet tagits upp i . Det senaste tillfället var inför rådsmötet då beslut fattades om och . Bakgrund och innehåll Kulturhuvudstäderna för ska ligga i och . Vid rådsmötet ska formellt beslut tas beträffande . Kulturhuvudstadsjuryn har rekommenderat . Rådets föreslås besluta att , utses till kulturhuvudstad för . Svensk ståndpunkt Beslutet är en formalitet. - Beslut bifogas. Kulturarbetsplan 2011-2014 - Antagande av rådets slutsatser Dok. 15472/10 CULT 99 RELEX 895 ACP 261 behandling i Slutsatserna avseende 2011-2014 har inte behandlats tidigare. (Däremot har tidgare arbetsplaner behandlats.) Bakgrund och innehåll Arbetsplanen för kultur avser att ge fokus åt kulturministrarnas gemensamma arbete. Rådsslutsatserna är ordförandeskapets förslag till rådsarbetsplan för kultur de kommande fyra åren. Den avlöser därmed den nuvarande planen som löpt 2008-2010. Arbetsplanen tar liksom i den föregående sin utgångspunkt i den europeiska agenda för kultur i en globaliserad värld som publicerades , men även i strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Arbetsformen med den s.k. öppna samordningsmetoden som användes i arbetsplanen 2008-2010 kommer enligt förslaget att bibehållas och utvecklas. Slutsatserna innehåller inte några lagstiftningsförslag, däremot pekas sex specifika fokusområden ut: - Kulturell mångfald, interkulturell dialog och tillgängliga och inkluderande kultur - Kulturella och kreativa näringar - Kompetens och rörlighet - Kulturarvet, inbegripet rörlighet för samlingar - Kultur i externa relationer - Kulturstatistik Svensk ståndpunkt stöder förslaget. Ingen diskussion förutses. - Rådsslutsatserna bifogas. Kulturens roll för bekämpande av fattigdom och socialt utanförskap - Antagande av rådets slutsatser Dok. 15448/10 CULT 97 SOC 699 behandling i Slutsatserna har inte behandlats tidigare. Bakgrund och innehåll Det belgiska ordförandeskapet har med avsikt att understryka kulturens roll i bekämpningen av fattigdom och socialt utanförskap föreslagit rådsslutsatser på temat. Slutsatserna tillkommer mot bakgrund av att 2010 är utlyst till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning, samt med hänvisning till 2020 strategins liknade ambition. Svensk ståndpunkt har medverkat aktivt för att förhandla fram ett dokument som ska präglas av tydlighet och stringens med respekt för subsidiaritetsprincipen och en budgetrestriktiv hållning. stöder därmed förslaget. Ingen diskussion förutses. - Rådsslutsatserna bifogas. Icke lagstiftande verksamhet DP 8. Rådsslutsatser om europeiskt filmarv, inkluderande utmaningarna i den digitala eran - Antagande av rådets slutsatser Dok. 14711/10 AUDIO 31 behandling i och rådet beslutade om en rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher. Ärendet föredrogs i . beslutade även om rådslutsatser angående digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande. Ärendet fördrogs i . Därtill har digitaliseringen av kulturarvet och det digitala Europeana föredragits i , . Bakgrund och innehåll rådsslutsatser innehåller ett antal rekommendationer till medlemsstaterna och till kommissionen som syftar till att stärka och fokusera samarbetet kring digitalisering, bevarande och tillgängliggörande av filmarkiven. Kommissionen har också rapporterat om genomförandet av filmarvsrekommendationen och de nu aktuella slutsatserna är föranledda dels av nämnda rapport, dels av tidigare rådsslutsatser i ämnet. Slutsatserna betonar behovet av fortsatt beaktande av de nationella filmarven vid utformningen av filmpolitiken, exempelvis när det gäller insamling och deponering, bevarande och framställande av digitala exemplar samt filmarkivens möjligheter till tillgängliggörande i vissa avseenden. Medlemsstaterna uppmanas också att intensifiera digitaliseringen av filmarvet i syfte att därigenom stödja den europeiska digitala agendan inom EU2020. Kommissionen uppmanas att fortsatt följa och utveckla samarbetet inom filmarvet, bl.a. när det gäller standarder, forskning på långsiktigt bevarande av film samt hur arkiven kan tillgängliggöra fler verk. Genomgående i slutsatserna framhålls vikten av iakttagande av immateriella rättigheter och rätten till skäliga ersättningar vid tillgängliggöranden. Svensk ståndpunkt Regeringen anser generellt att det är viktigt att de audiovisuella arkiven bevaras för framtiden, och att arkiven blir mer tillgängliga. Rättighetsfrågorna är i sammanhanget av stor betydelse och är inom det audiovisuella området också mycket komplexa. har fått gehör för sina synpunkter i allt väsentligt i rådsslutsatserna och kan därför stödja dem. - Rådsslutsatserna bifogas. Rådsslutsatser om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala eran - Antagande av rådets slutsatser Dok. 15449/10 AUDIO 37 COMPET 311 CULT 98 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Kommissionen lade fram ett meddelande om möjligheter och utmaningar för den europeisk film i den digitala tidsåldern. Meddelandet handlar i huvudsak om digitalisering av biografer när det gäller t.ex. standarder, insamling och bevarande samt olika möjligheter till finansiering av ett teknikskifte. Rådet förväntas därför besluta om rådsslutsatser på samma tema. Slutsatserna inbjuder medlemsstaterna att överväga behovet av stöd till digitalisering av biografer, särskilt när det gäller biografer som inte har råd att digitalisera, biografer som ligger i glesbygd eller biografer som särskilt satsar på visning av europeiska verk. Därtill uppmanas medlemsstaterna att överväga de möjligheter till finansering som redan står till buds, t.ex. genom strukturfonderna. Slutsatserna framhåller också vikten av att alla stöd står i överensstämmelse med unionens konkurrenslagstiftning. Kommissionen uppmanas fortsätta arbetet enligt den framlagda arbetsplanen, och verka för bl.a. fortsatt utveckling av standarder och finansieringsmöjligheter. Svensk ståndpunkt Filmdistributionen kommer att inom till största delen att vara digital. Det gäller också svenska biografer. På grund av höga omställningskostnader finns risk för att vissa biografer slås ut, främst sådana på mindre orter. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att bör avsättas för digitalisering av biografer i . De nu aktuella rådsslutsatserna om möjligheter och utmaningar för den europeiska filmen i den digitala tidsåldern belyser motsvarande europeiska situation som den i . Regeringen kan därför stödja slutsatserna. - Rådsslutsatserna bifogas. KULTUR/AUDIOVISUELLA FRÅGOR DP 10. Digitala agendan policydebatt Diskussion (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 15475/10 AUDIO 38 CULT 100 COMPET 312 114 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Under rådsmötet den 18- kommer kulturministrarna att diskutera ett av de s.k. flaggskeppen i strategin, nämligen den Digitala agendan. Diskussionen avser inriktningar och utmaningar utifrån ett kulturellt och audivisuellt perspektiv. Ordf. har formulerat följande frågor som stöd för diskussionen. - Vilka kulturella och audiovisuella dimensioner har ni identifierat som ni skulle prioritera i den digitala agendan. Vad kan göras för att se till att dessa prioriterade dimensioner verkligen beaktas av rådet i genomförandet och styrningen av den digitala agendan? - Vilka åtgärder kan vidtas för att förbättra den horisontella samordningen mellan berörda institutioner på EU-nivå och på nationell nivå? Svensk ståndpunkt Regeringen avser att fokusera sitt inlägg på tre teman. - Långsiktighet och vision, genom att tydliggöra ett barn och ungdomsperspektiv. - Vikten av balanserade och ändamålsenliga licensieringsmodeller, som den Nordiska avtalslicensmodellen. - Tydliggöra vikten av ett horisontellt förhållningssätt för att åstadkomma resultat. - Diskussionsunderlag bifogas. MÖTE NOVEMBER 2010 () Rådets resolution om EU:s strukturerade dialog om idrott Antagande av rådets resolution Dok. 15214/10 SPORT 15 behandling i Denna resolution har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll I och med Lissabonfördragets ikraftträdande går EU:s idrottspolitik in i en ny fas och behovet av att stärka dialogen med idrottens organisationer har påkallats av flera medlemsstater, bl.a. vid rådets möte . I resolutionen behandlas formerna för hur högnivåmöten ska genomföras. Dessa möten ska ses som ett komplement till den dialog som redan existerar, t.ex. genom kommissionens årliga EU-idrottsforum. Svensk ståndpunkt anser att en fungerande dialog med idrottens organisationer är nödvändig för att säkerställa att idrottsrörelsens synpunkter tas till vara. En sådan dialog måste för att vara framgångsrik ske på flera plan och även på nationell nivå. En öppen och återkommande dialog kan bidra till att skapa ömsesidig förståelse för de beslut som fattas av såväl idrottens organisationer som medlemsstaterna och EU. Resolutionen bedöms ge varje ordförandeskap en behövlig flexibilitet för att självt utforma högnivåmötenas dagordning och sammansättning. Rådsslutsatser om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration Antagande av rådets slutsatser Dok. 15213/10 SPORT 14 SOC 686 behandling i Dessa slutsatser har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Lissabonfördraget och dess artikel 165 har skapat en rättslig grund för EU inom det idrottspolitiska området. Idrottsenheten på kommissionen har aviserat ett kommande meddelande om idrott . Idrottsenheten har tidigare aviserat förslag på såväl ordinarie idrottsprogram för som så kallade miniprogram för . Dessa planer har till viss del stoppats upp internt inom kommissionen efter det att mervärdet av insatser på EU-nivå har ifrågasatts. Det står nu klart att det inte blir ett miniprogram 2012 och troligen heller inte 2013. Oklarhet råder även över om kommissionen kommer att lämnas ett förslag till ordinarie idrottsprogram . Flera medlemsstater har uttryckt missnöje med denna utveckling, bl.a. vid det informella idrottsminstermötet i 21 -. Det är bl.a. mot denna bakgrund som slutsatserna ska ses. Slutsatserna betonar subsidiaritetsprincipen och uppmanar rådet, medlemsstaterna och kommissionen att på olika sätt arbeta med sociala frågor. Svensk ståndpunkt Slutsatserna förutsätter inte ett EU-idrottsprogram vilket är i linje med regeringens uppfattning att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet. anser att slutsatserna kan tjäna som inspiration och vägledning för hur idrotten kan bidra med insatser på det sociala området utan att inkräkta på idrottsrörelsens självständiga ställning. - Rådsslutsatserna bifogas. Social integration genom idrotten Diskussion Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 15227/10 SPORT 16 SOC 689 behandling i Denna fråga har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll På rådsmötet lyfte flera medlemsstater upp idrottens sociala roll som ett område för EU att verka inom. Rådets (vid detta möte antagna) slutsatser om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration uppmuntrar medlemsstater och kommissionen att främja idrottsutövande bland människor som kommer från eftersatta miljöer och sörja för att dessa med idrottens hjälp integreras i samhället genom att man introducerar dem i nya sociala nätverk och ger dem nya färdigheter. I syfte till erfarenhetsutbyte inbjuder ordförandeskapet till en diskussion om dessa frågor och ställer två frågor: 1) Finns det några särskilda insatser i era länder som syftar till att främja idrottsutövande bland människor som kommer från eftersatta miljöer? 2) Vilka prioriteringar skulle ni vilja föreslå för insatser på EU-nivå med utgångspunkt i gjorda erfarenheter på nationell nivå? Svensk ståndpunkt Regeringen avser att fokusera sina inlägg enligt följande: Den svenska idrottsrörelsen är fri och självständig i förhållande till det allmänna och idrotten ges goda ekonomiska och andra villkor för att kunna bedriva sin verksamhet. Inom svensk idrott är socialt ansvarstagande en självklar del av idrottsverksamheten och idrottens värdegrund. Svensk idrott får genom den särskilda satsningen idrottslyftet särskilda medel för att stärka folkhälsoarbetet med ett fokus på att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor samt barn med invandrarbakgrund. Idrottsrörelsen har en stor frihet i att närmare bestämma hur dessa särskilda medel ska användas. anser att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet, och försiktighet måste iakttas kring förslag som utökar EU-arbetet på idrottsområdet. Detta förhållningssätt kombinerat med att vi har en budgetrestriktiv inställning är vägledande för hur ser på insatser på EU-nivå. Vår erfarenhet är att en demokratisk idrottsrörelse som ges stor frihet att själva utforma sin verksamhet också tar socialt ansvar i sin verksamhet. En prioritering för EU-arbetet skulle därför kunna vara att närmare studera drivkrafterna för socialt ansvarstagande inom idrotten. Rådsslutsatser om EU:s roll i det internationella arbetet mot doping - Antagande av rådsslutsatser Dok. 15459/10 SPORT 19 DOPAGE 3 215 JAI 883 behandling i Dessa slutsatser har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Det internationella arbetet mot dopning inom idrotten leds av Världsantidopningsbyrån () vars styrelse till lika delar utses av den olympiska rörelsen och världens regeringar. regeringar har fem styrelseplatser varav utser två och EU tre. utser även regeringars enda plats i exekutivkommittén. Före varje koordinerar sig genom en särskild kommitté inom varvid instruktioner ges till ledamöterna av styrelsen och exekutivkommittén. Behovet av en särskild EU-koordinering i WADA-frågor har aktualiserats genom idrottsartikeln i . I vissa frågor, t.ex. i nu aktuella datasäkerhetsfrågor, är det också EU som har lagstiftningskompetens. Svensk ståndpunkt stödjer en EU-koordinering i de frågor där nationell kompetens saknas men endast där. Vi betonar vikten av att den existerande koordineringsfunktionen i kan fortsätta för att säkerställa att hela intressen tas tillvara. - Rådsslutsatserna bifogas. MÖTE NOVEMBER 2010 () Prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning för - Antagande av rådets slutsatser Dok. 15010/10 EDUC 176 SOC 662 behandling i Dessa slutsatser har inte tidigare behandlats i . De är dock en fortsättning på den långsiktiga strategin om ett ökat europeiskt samarbete inom yrkesutbildningsområdet som startade med att utbildningsministrarna i EU antog en resolution . Denna resolution var uppe i . Bakgrund och innehåll Slutsatserna är det belgiska ordförandeskapets huvudnummer på utbildningsområdet och utgör också grunden för den kommuniké om yrkesutbildning som utbildningsministrarna förväntas anta vid det informella ministermötet i . Dessa slutsatser blir en fortsättning på den s.k. Köpenhamnsprocessen och slår fast prioriteringar för de kommande tio åren. Fokus ligger på att fördjupa samarbetet och stärka yrkesutbildningens attraktivitet och status. I detta syfte fastslås i slutsatserna 1. en övergripande vision för yrkesutbildningen , 2. strategiska mål för , understödda av ett antal transversella mål, 3. principer för styrning och ägarskap av Köpenhamnsprocessen, 4. mål på kort sikt (2011-2014). En av de frågor som kommit att diskuteras är styrningen och uppföljningen av Köpenhamnsprocessen, där ett antal medlemsstater (inklusive ) understrukit vikten av att inte skapa en process kring yrkesutbildningsfrågorna som är alltför autonom, utan snarare se till att Köpenhamnsprocessen är och fortsatt blir en väl integrerad del i det strategiska ramverket för samarbetet på utbildningsområdet (Utbildning 2020) så att dubbelrapportering och splittring i samarbetet undviks. Svensk ståndpunkt har arbetat aktivt med Köpenhamnsprocessen och ser även positivt på en fortsättning av denna process. Regeringen kan därför stödja det belgiska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Initiativet "Unga på väg" - en samordnad modell för att möta de utmaningar som ungdomar står inför Antagande av rådets slutsatser Dok. 15276/10 EDUC 180 JEUN 48 SOC 692 COMPET 305 RECH 337 behandling i Rådets slutsatser om initiativet Unga på väg har inte tidigare behandlats i . Unga på väg är ett s.k. flaggskeppsinitiativ inom 2020-strategin och strategin i sin helhet har behandlats av inför . Kommissionens meddelande om flaggskeppsinitiativet Unga på väg var även uppe i , när detta meddelande skulle presenteras i Rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor. Bakgrund och innehåll Det Belgiska ordförandeskapet har valt att skriva fram rådsslutsatser på ett initiativ som presenterades av Kommissionen . I samband med 2020-strategin presenterade kommissionen sju s.k. flaggskepp som ska understödja arbetet med 2020. Ett av dessa flaggskepp benämns Youth on the move Unga på väg (Notera att har i bifogade slutsatser översatt till Ungdom på väg). Flaggskeppet är ett ramverk som dels innehåller nya insatser dels stärker redan existerande aktiviteter. Alla de existerande program som stödjer unga, utbildning och mobilitet ska granskas för att se hur de kan stödja alla olika aktiviteter och initiativ som planeras inom ramen för Unga på väg. Ett av målen med Unga på väg är att alla unga i ska ges möjlighet till rörlighet antingen i utbildningssyfte eller för att praktisera eller arbeta i ett annat land. Totalt presenteras 28 olika förslag i meddelandet som kommer att behandlas i olika former under det närmsta året. Dessa rådsslutsatser tar inte ställning till några av de konkreta förslag som lämnas i Kommissionens meddelande utan är allmänt hållna där man i stort välkomnar initiativet och betonar vikten av att redan existerande initiativ och program (t.ex. Lifelong Learning, and Youth in Action) används på ett samstämmigt sätt för att på bästa sätt bidra till målet med initiativet Unga på väg. Medlemsstaterna uppmanas framför allt att arbeta tvärsektoriellt i detta arbete. Svensk ståndpunkt Regeringen ser positiv på att denna grund till kommande förslag, i syfte att stärka ungdomars ställning, har tagits fram i samarbete med utbildnings-, ungdoms- och arbetsmarknadsministrarna. kan stödja det belgiska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Höjning av nivån på de grundläggande färdigheterna inom ramen för det europeiska samarbetet om en skola för 2000-talet Antagande av rådets slutsatser Dok. 14948/10 EDUC 175 SOC 658 behandling i Dessa slutsatser har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Det belgiska ordförandeskapet har även valt att fokusera på arbetet med att förbättra elevers grundläggande färdigheter. Med grundläggande färdigheter menar det belgiska ordförandeskapet kunskaper i läsning, matematik och naturvetenskap. En tolkning som går igen i det nya europeiska riktmärke som återfinns i det strategiska ramverket Utbildning 2020. Bakgrunden till att ordförandeskapet valt att fokusera på grundläggande färdigheter är bland annat den neråtgående trend som man sett i stort sett hela vad gäller läsfärdighet och kunskaper i matematik. Detta trots att detta prioriterats i det tidigare strategiska ramverket Utbildning 2010. Rådsslutsatserna konstaterar att inhämtandet av grundläggande färdigheter som är basen för att utveckla de nyckelkompetenser för livslångt lärande som EU:s ministrar enades om 2006 spelar en central roll för att förbättra människors anställningsbarhet och personlig utveckling. En satsning på grundläggande färdigheter är med andra ord även en satsning på att bekämpa socialt utanförskap. Svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig positiv till arbetet med att stödja medlemsländernas ansträngningar att möta dessa gemensamma utmaningar. kan stödja det belgiska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Utbildning för hållbar utveckling Antagande av rådets slutsatser Dok. 14947/10 EDUC 174 SOC 657 ENV 692 + REV 1 (en) behandling i Dessa slutsatser har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Utbildning för hållbar utveckling (UHUT) är ett tema som det belgiska ordförandeskapet valt att prioritera. har välkomnat detta initiativ, inte minst eftersom hållbar utveckling var en av det svenska ordförandeskapets prioriteringar . Det är viktigt att allt lärande, utbildning och forskning samt kompetensutveckling präglas av perspektivet hållbar utveckling vilket är nödvändigt för en hållbar samhällsutveckling såväl nationellt som internationellt. Under beredningen av dessa slutsatser har flera medlemsstater inte minst tryckt på att det är viktigt att ta till sig av, och samarbeta med, redan befintliga processer och organisationer som arbetar med UHUT. EU bör särskilt utveckla ett nära samarbete med , UNECE och UN Decade for Sustainable development med sikte på att gemensamt stärka varandras ansträngningar inom UHUT. Rådsslutsatserna fokuserar på att uppmuntra medlemsstaterna till att fortsätta att utveckla och implementera UHT i utbildningssystemen på alla nivåer. Det hållbara tänkandet bör genomsyra alla delar av utbildningen och utbildningsinstitutionerna; från läroplaner och pedagogik till hushållning av institutionernas resurser. Svensk ståndpunkt Regeringen har i tidigare sammanhang stött arbetet för en hållbar utveckling. kan stödja det belgiska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Att bryta ojämlikhetens onda cirkel - Utbildningens roll i kampen mot fattigdom, ojämlikhet och socialt utanförskap Diskussion [Offentlig debatt enligt artikel 8.2 i rådets arbetsordning (på förslag av ordförandeskapet)] Dok. 15142/10 EDUC 178 SOC 679 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Ordförandeskapet har valt en ministerdebatt som i stora delar tangerar den informella lunchdiskussion om "social inclusion" som hölls vid rådsmötet under spanskt ordförandeskap. Med tanke på spanjorernas fokus på just den sociala dimensionen av utbildning har valet av diskussionsämne upplevts som en upprepning och inte väckt någon större entusiasm, även om inget motsatt sig det. Bakgrundspappret tar ett brett grepp på utbildningens betydelse för att bryta social utanförskap och fånga upp de individer som av sociala eller andra skäl har ogynnsamma förutsättningar för lärande. Insatser bör helst sättas in i utbildningssystemen, exempelvis genom system som tidigt identifierar elever som riskerar att halka efter i skolgången. Efter ett antal medlemsstater kommentarer (inklusive ) om att fr.a. den andra frågan som ministrarna skulle svara på var allt för teknisk, har ordförandeskapet formulerat om pappret något.