rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — har framfört att det inte har framkommit några stora nya idéer i bidragsansökningarna när det gäller möjligheterna till teknikexport, och har framfört att det återstår att se vilka konsekvenser för miljöteknikexporten som bidraget kommer att få. menar att det är tveksamt om olika projekt hinner utveckla ny teknik som kan få ett sådant genomslag att den kan gå på export. Tidsbegränsningen att alla projekt ska vara klara och slutredovisade bedöms ha stor påverkan på utfallet av satsningen. menar vidare att det inte är helt klart hur de projekt som har uppmärksammat möjligheten till miljöteknikexport kan gynna näringslivet i eftersom upphandlingar sker över nationsgränser. Det har inte funnits några tydliga exempel på miljötekniksatsningar där enbart svenska företag förväntas kunna vara med i upphandlingar. menar dock att projekten på ett sätt som inte gjorts tidigare utgår från ett helhetsperspektiv och planerar för många samverkande åtgärder. Från har konstaterats att det i de projekt som 2009 fick bidrag inte fanns något tydligt exempel på innovativ miljöteknik. För att lyfta miljöteknikutvecklingen borde det vara tydligare fokus på miljöteknik i arbetet med hållbara städer. har vidare pekat på att det även inom miljöteknik kan handla om att uppgradera befintliga system men att detta arbete inte alltid har hög status. Swentec har i uppföljningen uppmanat delegationen att ta del av åtgärdsförslagen i handlingsplanen för svensk miljöteknik. menar att rent allmänt har kommit långt inom miljöteknikområdet, men när det gäller ansökningarna om bidrag för hållbara städer finns inget klart exempel på ett projekt som kan leda till svensk miljöteknikexport. Det har från flera håll betonats att exportmöjligheterna inte enbart handlar om miljöteknik; många länder är intresserade av t.ex. planeringsprocesser, och ligger långt framme vad gäller koncept och lösningar för hållbar stadsutveckling. Flera menar att svenska aktörer ofta har en helhetssyn på stadsutveckling och är vana vid att ta fram integrerade systemlösningar. Bland annat Arkitekter har konstaterat att svenskt helhetstänkande och stadsbyggande åtnjuter internationell respekt men att satsningen på hållbara städer i stället har varit mer inriktad mot renodlad miljöteknikexport. Delegationens ordförande menar att god stadsplanering och spridningseffekter av det beaktas i hög grad i satsningen. 115 Delegationen för hållbara städer, e-brev . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Satsningen på hållbara städer ska enligt delegationens uppdrag underlätta och stimulera användande av ny teknik för att åstadkomma välfungerande och attraktiva stadsmiljöer. konstaterade i sina yttranden att få ansökningar om investeringsbidrag innehöll åtgärder som var innovativa och nyskapande. konstaterade verket att en del åtgärder ändå var intressanta då de kunde ha högt spridningsvärde om åtgärderna visade sig falla väl ut. Delegationens ordförande har framfört att etablerad teknik, t.ex. solceller, kan finnas med i projekten men att i och prövas helt nya isoleringsmaterial. har konstaterat att de stora visionerna saknas i projektansökningarna och att man från myndigheten hade förväntat sig mer av nytänkande. Många projekt som sökte bidrag redovisade inte konkret sina ambitioner i bidragsansökningarna. Från myndigheten har framförts att det inte räcker med att nöja sig med dagens teknik. Från Energimyndigheten hade man förväntat sig mer insatser kring t.ex. utveckling av stadens hållbara transporter. Flera projekt som sökte bidrag kändes ganska nytänkande, men i jämförelse med vad som händer i andra länder kring t.ex. hållbara transporter och byggande av passivhus kanske de svenska projekten ändå inte ligger så långt fram inom vissa områden. Myndigheten menar att man i inte har flyttat fram positionerna tillräckligt när det gäller helheten, dvs. att både t.ex. transporter, lågenergihus och omhändertagande av dagvatten ingår i ett projekt. Från Energimyndigheten har framförts att man i olika projekt går långt inom ett eller två områden men kanske inte inom samtliga delar när det gäller en hållbar stadsutveckling. Myndigheten konstaterar att det i många projektansökningar uppgavs att man avsåg att satsa på lågenergihus eller passivhus. Bland övriga aktörer kan nämnas Arkitekter som menar att satsningens snäva tidsram och begränsade budget har gjort att stödet i stor utsträckning har inriktats på få och stora projekt med relativt väl beprövad teknik som varit möjliga att färdigställa inom den korta tidsramen. Arkitekter har framfört att det finns anledning att begrunda om inte mer långsiktiga utvecklingsprojekt i program- och planskedena och projekt med större inslag av ny teknologi hade kunnat ge mer kunskap och nytta på lång sikt. Exempel från , , och har framfört att de nya skyltfönster som växer fram genom investeringsbidragen till , och kopplar samman lösningar och processer på ett nytt sätt och att synergier därmed uppnås. När det gäller de projekt som pågår i ser att det finns flera möjligheter till miljöteknikexport. Detta gäller även sådan teknik som i kan sägas vara vedertagen, t.ex. biogasanläggningar, avloppsrening, dagvattenhantering och vattenrening. När det gäller projektet i Hamn är det enligt projektgruppen svårt att säga om det finns något som är nytt eller som kan exporteras. Det handlar inte om spjutspetsteknik, utan byggarbetet 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER utgår från det bästa inom konventionell teknik, och den kan ändå vara värd att visa upp för utländska kunder: Inom miljöteknikexporten fokuseras mycket på hårdvaran, men mjukvaran service, funktioner, systemlösningarna kan vara minst lika intressant att visa upp och där är duktigt på ett internationellt plan. Det handlar om att utveckla stadsrummet, att ekonomisk verksamhet ska finnas, grönstrukturer, gestaltning, hemkänsla, trivsel, minskat slitage etc. Hamn kan bli en del av skyltfönstret för den konventionella svenska tekniken. kan bidra med en syn på utveckling av stadsrummet där det ska finnas såväl ekonomisk verksamhet som grönstrukturer, samt att det ska finnas goda pendlingsmöjligheter utan bil. I har byggherrarna visar på en provkarta av både goda och mindre goda lösningar. Goda lösningar handlar bl.a. om materialval och energisystemlösningar.116 Det företag i som har intervjuats menar att stadsdelen kan ses som ett skyltfönster utifrån att den delvis byggs på ett område som har varit deponi. kommun har framfört att det är viktigt att man kan dra nytta av olika pilotprojekt i för att kunna visa upp sig internationellt. När det gäller stadsutvecklingsprojektet i Hamn menar kommunen att det finns olika delar där erfarenheter bör kunna exporteras: Stadsbyggnadskonceptet att strategiskt arbeta tillsammans med dem som äger marken och dem som ska bebygga marken för att skapa en hållbar stad. Byggande på förorenad mark lärdomar av erfarenheterna i bör kunna dras för byggande på andra platser i världen med liknande problem. Integrering av grönstrukturen i stadsplaneringen. Miljöuppföljning enda sättet att se till att byggherrarnas ord också blir till handling och konkret genomförande.117 Ett annat projekt som har studerats i uppföljningen är i , där alla byggherrar har lovat att producera någon form av spjutspets i sitt byggande. I finns ca 40 miljöteknikföretag inom en rad olika branscher. används som ett skyltfönster där miljöteknikföretagen kan visa upp sina produkter och tjänster. menar därför att det är viktigt att miljöteknikföretagen får kunder i området. satsar också på att fler miljöteknikföretag ska startas och har bl.a. anordnat ett möte mellan byggherrar och miljöteknikföretag för att de ska finna varandra. Staden har vidare utformat ett koncept där man tillsammans med näringsliv, högskola och andra aktörer vill skapa en attraktiv plats för att starta, driva och utveckla företag inom miljöteknikområdet. Bland annat lyfts Cleantechcentrum i och fram samt att tar emot många utländska besökare. Från har framförts att hållbarhetsarbetet i t.ex. Järva ger exportmöjligheter för företagen, inte minst eftersom miljonprogrammet i stora 116IIIEE, intervju . 117Lomma kommun, intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 delar av behöver åtgärdas. En av målsättningarna med projektet är att driva på utvecklingen av svensk miljöteknik. Ambitionen är att miljöföretagen ska synas på ett tydligt sätt och att projektet ska fungera som en arena för företag att agera på. menar att syfte att hitta lösningar på hur husen kan renoveras industrialiserat har en mycket stor potential både i och internationellt, dels i effekter på klimat och ekonomi, dels i exportmöjligheter. Kansliet betonar att detta är ett nytt sätt att närma sig problemen i miljonprogramsområdena. När det gäller menar kommun och bostadsbolaget att det finns en del nytänkande. Bostadsbolaget för bl.a. fram användningen av solceller som exempel på nytänkande. En forskare som ingår i projektet betonar dock att det är etablerad teknik som används. När det gäller de innovativa tätningsmaterial som enligt ansökan ska användas har det kommunala bostadsbolaget fört fram att olika typer av isoleringsmaterial har testats, vilket uppges ha rönt stort intresse. Testerna har lett till att det är metoden som blir det nyskapande, inte isoleringsmaterialet i sig. En forskare vid som ingår i projektet menar att det kan vara svårt att förklara vad som menas med innovativa tätningsmaterial men menar att det innovativa ligger i att tätning och tilläggsisolering planeras ske från insidan. Genom detta uppges kostnaderna kunna reduceras. En annan grundtanke är att minimera den tid som de boende måste lämna sin bostad eller blir störda av renoveringen. har arbetat med att testa olika isoleringsmaterial för det kommunala bostadsbolaget i . I det nu pågående är det ännu inte bestämt vilket isoleringsmaterial som ska användas; det får utvärderingen visa. Enligt vad som har framkommit är det de olika existerande isoleringsmaterialen som finns på marknaden som står till buds. I har det bildats ett särskilt kommunalt bolag för att sprida bl.a. miljöteknik. Kompetensspridningsbolaget ska i nära samverkan med kommunen och regionens näringsliv marknadsföra och sälja kompetens och kommunala innovationer. Från i har framförts att det möjligtvis är systemlösningar som kan bli en företagsidé och sedan leda till kommersialisering. Här handlar det t.ex. om samverkan med fjärrvärme. menar att projektet ger ett skyltfönster för energieffektivisering i kallt klimat och medskapande från de boende. Behov av nya flaggskepp för svensk stadsutveckling Flera aktörer har konstaterat att i och i är två projekt som ofta förs fram som skyltfönster och flaggskepp. Bland annat har framfört att dessa stadsdelar är referenspunkter i internationella diskussioner kring hållbar stadsutveckling och att ligger bra till i en internationell jämförelse. i konstaterar att som en konkret sinnebild och ett åskådningsexempel starkt har bidragit till att öka miljöteknikexporten och att marknadsföra och de företag som 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER var med i projektet. menar att sjöstaden har haft ett stort symbolvärde och att fysiska demonstrationsprojekt är mycket viktiga. En avsikt med bidraget till hållbara städer har varit att skapa fler nya, goda exempel på stadsbyggnadsåtgärder som visar på potentialen för utveckling av hållbara städer och som kan utgöra demonstrationsobjekt som underlättar spridning och export av miljöteknik och kunnande. I uppföljningen har det från en del aktörer dock framförts viss skepsis mot att bidraget med sin nuvarande konstruktion skulle kunna skapa en typ av demonstrationsobjekt som kan fungera som flaggskepp för en hållbar stadsutveckling. Flera aktörer menar att bidraget borde vara mer långsiktigt, omfatta mer pengar och t.ex. ha differentierade bidragsprocent för att kunna skapa nya flaggskepp. Bland annat och har betonat vikten av att statliga insatser leder till att fler skyltfönster och demonstrationsprojekt tas fram för att visas upp för t.ex. utländska delegationer och företag i syfte att visa på möjligheterna till och främja svensk miljöteknikexport. Skillnad mellan att bygga hållbar stad och främja miljöteknikexport Några aktörer har ställt frågan varför en kommun över huvud taget ska bygga utifrån ett skyltfönsterperspektiv. Det har även framförts att det till och med kan vara ett problem om städerna alltför mycket fokuserar på exporten och att bygga demonstrationsprojekt. Exempelvis tjänstemän vid konstaterar att det finns mycket kvar att göra på hemmaplan innan det går att exportera svenskt stadsbyggande. En forskare som har intervjuats menar att om man vill främja miljöteknikexport är det bra att satsa på investeringsstöd, men om man vill främja byggandet av hållbara strukturer i en stad kan detta leda fel. I miljöteknikexporten är fokus på investeringar och nybyggnation, medan hållbar stadsutveckling också handlar om ombyggnation och förvaltning. En annan forskare menar att man inom byggbranschen gärna vill se något som är byggt och fungerar innan man själv går in och använder innovationer. Där kan det vara bra att ge investeringsbidrag till stora projekt. Investeringsbidrag ger också skjuts åt den lokala utvecklingen. Ett exempel på en stad som har varit framgångsrik när det gäller att få investeringsbidrag är som har fått både LIP och Klimp, vilket har sporrat stadens tjänstemän att bli ännu bättre. Forskaren pekar på att detta dock inte behöver vara helt kompatibelt med hållbar stadsutveckling. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Ett öppet ansökningsförfarande i två steg har både för- och nackdelar. Det har varit enkelt att fylla i ansökningsblanketten men svårt att uppskatta påverkan på utsläppen av växthusgaser. Ansökningstiden har varit kort, och det har tagit olika att ta fram en bidragsansökan. Aktörerna upplever att kriterierna har varit anpassade till investeringsprojekten, inte planeringsprojekten. Det fanns vissa tekniska problem kring blanketterna 2009. Inga aktörer har haft synpunkter på stödets administrationskostnader. Öppet ansökningsförfarande i två steg har både för- och nackdelar Ansökan om bidrag från delegationen har gjorts i två steg och har till stor del byggt på öppna frågor. I steg 1 fylldes en enkel ansökan med en projektidé i, och för dem som gick vidare till fördjupad prövning fanns möjlighet att fördjupa ansökan i steg 2. I uppföljningen har både för- och nackdelar med detta ansökningsförfarande uppmärksammats. Flertalet aktörer menar att ansökningsförfarandet har fungerat bra. En fördel har varit att det för de sökande som har haft en projektidé har varit relativt enkelt att lämna in en första ansökan utan att alltför höga krav har ställts på att allt skulle vara klart, och därefter har en fördjupad prövning gjorts av de mest intressanta ansökningarna. har pekat på att en nackdel med denna typ av mer öppna ansökningar är att ansökningsförfarandet inte blir så träffsäkert. Tjänstemän vid verket har konstaterat att de sökande har fyllt i ansökningarna på olika sätt och att det har varit svårt att jämföra dem. menar att det är en svår balansgång mellan å ena sidan tydlighet och å andra sidan öppenhet. menar att arbetet med bidragsgivningen 2009 gick bra. En orsak till detta var enligt kansliet att bidragen ska ges till endast ett fåtal bidragsmottagare. Om bidrag skulle ha getts till ett större antal bidragsmottagare tror kansliet att det hade varit svårare. har redovisat de kriterier för bidragsgivningen som delegationen tog fram utifrån förordningen (se bilaga 9). Det är delegationens mening att handfasta och väldefinierade kriterier har använts i delegationens bedömning: projekt med stor klimatnytta som utgår från ett helhetsperspektiv och omfattar alla tre hållbarhetsdimensionerna samt har åtgärder inom flera åtgärdsområden. De enskilda kriterierna ska också uppfyllas. Det var en lång process att ta fram kriterierna, och det fördes diskussioner inom delegationen om hur tydliga de skulle vara. Diskussionen slutade med att delegationen valde att ta fram tämligen öppna kriterier, dels eftersom det var svårt att ta fram tydliga kriterier, dels eftersom kriterierna inte skulle vara begränsande utan det skulle vara fritt och innovativt. Kriterierna har endast i 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER begränsad utsträckning kommenterats av de olika aktörerna. har framfört att det saknades tillräckligt tydliga och bra kriterier för fördelningen av bidraget men att detta förbättrades till 2010. Enligt delegationens kansli var kriterierna desamma 2009 och 2010, däremot skilde sig blanketterna åt grafiskt. Inför utformningen av blanketterna 2009 avsåg att ansökningarna skulle göras digitalt, men på kansliets initiativ togs även en pappersblankett fram som backup om det digitala ansökningsförfarandet inte skulle fungera. För att blanketten skulle fungera för digital ansökan kunde den förklarande texten enligt inte ligga tillsammans med frågorna och kriterierna utan fick samlas i slutet av blanketten under en särskild rubrik. års blankett insisterade kansliet på att anvisningarna skulle läggas tillsammans med frågorna eftersom kansliet upplevde att många sökande inte hade läst anvisningarna. Därtill kom att endast ett fåtal ansökte digitalt 2009, varför det var befogat att i första hand göra pappersblanketten så tydlig som möjligt. Enligt delegationens kansli har ansökningar i betydligt högre grad än svarat på frågorna och kriterierna. valde 2010 att inte kommunicera besluten digitalt (som var en av de fördelar som låg till grund för prioriteringen av digital ansökan) till dem som sökt på detta sätt, utan via beslut på papper. En tjänsteman vid Formas har framfört att bedömningskriterierna var otydliga: Det är mycket pengar som betalas ut, speciellt till investeringsprojekten och jag tycker att de inkomna ansökningarna över lag har innehållit allt för få detaljer. Det har inte svarats på de ställda frågorna om t.ex. beräknad energibesparing och koldioxidutsläpp jämfört med 0-alternativet, dvs. I de fall siffror har redovisats, har underlaget inte varit transparent eller väldigt svagt. Detta har gjort det svår att bedöma projekten kvantitativt, dvs. hur mycket miljö man får för pengarna. Bedömningskriterierna borde utvecklas och definieras tydigare.118 har framfört att kompletterande frågor vid behov har ställts till de sökande. Vidare har de ansökningar som lämnats stöd svarat på de ställda frågorna och redovisat underlag så att kostnadseffektivitetsberäkningar kunde genomföras. Det var enkelt att fylla i ansökningsblanketten Från de flesta projekt har framförts att ansökningsblanketten var tydlig och att det var förhållandevis enkelt att fylla i blanketten i steg 1. Denna bild bekräftas av delegationens kansli som menar att det inte har varit administrativt svårt eller krångligt för kommuner och andra att ansöka om bidrag från delegationen. I ansökningsprocessens första steg var det noggrant reglerat hur lång texten i ansökan fick vara. Från en del av projekten har framförts att det var svårt att få med allt som man ville på det mycket begränsade utrymmet i blanketten. Denna bild delas av som har konstaterat att många sökande var 118 Formas, e-brev . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 skeptiska till att det antal tecken som man fick använda i ansökningarna var begränsat. I de fördjupade ansökningarna skulle inget formulär fyllas i. ansökningsomgång fanns inga begränsningar i den fördjupade prövningen vad gäller antal tecken för investeringsprojekten. För planeringsprojekten begränsades kompletteringen till att omfatta högst tio sidor. begränsades kompletteringen för investeringsprojekten till att omfatta högst 30 sidor, medan planeringsprojekten fortfarande kunde omfatta högst tio sidor. Detta innebar att några sökande lämnade in bilagor, vilka dock inte beaktades av . fördjupade ansökningar har därför utrymmet höjts till högst 30 sidor. har i uppföljningen framfört att det är viktigt att alla bidragssökande ges samma förutsättningar, som ansökningarnas omfattning begränsas. Från en av de kommuner som har ingått i uppföljningen, , har framförts att innan ansökan skulle lämnas in 2009 utökades antalet tillåtna tecken, vilket upplevdes som mycket frustrerande. Från kommunen har betonats att det är viktigt att spelreglerna hålls. har i en kommentar framfört att blanketten konstruerades enligt rekommendationer om bl.a. maximalt antal tecken. Efter att kansliet mottagit synpunkter från sökande på att antalet tecken var otillräckligt ändrades blanketten så att fler tecken kunde rymmas. Detta gjordes enligt kansliet efter att blanketten lagts ut på webbplatsen. Från kansliet har framförts att det var beklagligt att denna ändring behövde göras. Svårt att uppskatta påverkan på utsläpp av växthusgaser Stöd får enligt förordningen endast ges till åtgärder som bidrar till att främja hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Från flera av projekten har framförts att det har varit svårt att i ansökan uppskatta projektets effekter på utsläppet av växthusgaser och att det behövdes experter för att redovisa detta. Exempelvis kommun menar att detta är en komplicerad fråga där det behövdes ingenjörskompetens från för att ta fram underlag. Kommunen uppskattade förändringarna utifrån schabloner, och man har i uppföljningen uppgett att det fanns en risk för att det kan bli en lek med siffror. konstateras att det inte var några orimliga krav som ställdes av delegationen. Flera aktörer har framfört att de sökande borde ha fått mer vägledning och stöd i ansökningsprocessen från delegationen, t.ex. genom att erbjudas en beräkningsmodell. Forskare har i uppföljningen framfört att delegationen borde ha angett hur uppgiften om förväntad koldioxidreduktion skulle tas fram och beräknas, då det inte finns något enhetligt system för beräkningar. De har betonat att det inte är bra om olika sökande kan redovisa en sådan uppgift på olika sätt med olika verktyg, eftersom det då blir omöjligt att jämföra projekten. Flera aktörer har vidare ifrågasatt om det var relevant att de sökande skulle ange även hur planeringsprojekten bidrar till reduktionen av utsläppen av växthusgaser. Två av de studerade planeringsprojekten i menar att det inte var svårt att fylla i ansökan i det första steget, men när projekten gick 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER vidare till den fördjupade prövningen skulle klimateffekterna kvantifieras. SLU:s stadsodlingsprojekt menar att detta var svårt och innebar att man fick lägga in många olika antaganden. i valde att inte lämna några uppgifter om förväntad växthusgasreduktion eftersom man ansåg att detta var omöjligt för ett projekt som främst är inriktat på processer med indirekta och framtida effekter. De forskare som ingår i menar att man skulle ha kunnat räkna fram några siffror, men det skulle i så fall ha varit med stor osäkerhet. Enligt uppgift fördes samtal med delegationen om detta. har betonat att förordningen styr både investerings- och planeringsprojekten, varför samma krav måste ställas. Flertalet aktörer har framfört att ansökningstiden stöd var alltför kort. Många av projekten upplevde att de hade lite tid till förfogande för att ta fram en ansökan. Delegationen har betonat att man hade att anpassa processen utifrån de förutsättningar som gällde, dvs. den övergripande tidsplanen var en given förutsättning då delegationen tillsattes. En av de sökande som har ingått i uppföljningen, kommun, har dock konstaterat att det också kan vara bra med kort ansökningstid. Delegationen har i sin verksamhetsrapport framfört att ansökningstiden stöd var väl knapp, vilket troligtvis påverkade kvaliteten. Även i menar att ansökningstiden var kort men konstaterar att det är den alltid.