eunbil · GX0N2350A4 · 2010-01-01 00:00:00 — Byrån för grundläggande rättigheter, FRA (Direktören ) underströk vikten av att lyfta fram osynliga offer t.ex. barn och de som anser sig vara diskriminerade av polisen. En ny forskningsrapport från FRA visade att personer med utomeuropeisk bakgrund oftare än andra stoppades av polisen för ID-kontroll. Man kan skapa större förtroende för polisen genom att undvika detta. Utbildning av polisen om grundläggande rättigheter vore bra Europol (Direktören ) ansåg att det var viktigt att konsolidera de instrument som redan fanns. Europol skulle utveckla modeller för gemensamma säkerhetsprogram som följer rådets prioriteringar för respektive brottstyp. Europol framhöll betydelsen av att främja samarbetet mellan byråerna så att Europol kan leverera fler operativa resultat. Ett tidigt varningssystem för nya hot borde utvecklas. underströk att Europol hade förmågan att fungera som informationsnav och bra dataskyddsregler. Frontex (Direktören ) presenterade fem punkter för en integrerad gränskontroll: 1) Stärka samarbete mellan byråerna. 2) Informationsutbyte och riskanalys. Europol bör utgöra navet. 3) Bättre operativ förmåga. Egen utrustning till Frontex? 4) Främja driftskompatibilitet, inte enbart tekniskt samarbete. Ytterligare harmonisering, systematisk utbildning, forskning och utveckling m.m. 5) Samarbete med tredje land KOM lämnade några avslutande kommentarer och förklarade då att inget är möjligt utan att involvera de mest berörda personerna såsom poliser och domare. Det var viktigt att utbilda så långt som möjligt och gärna ha en gemensam utbildning för poliser. KOM ville också se ett slags kodex för polisen. Det var mycket viktigt att skapa en strategi för informationsutbyte. Europol skulle kunna kan fungera som centralpunkt. Vidare förklarade KOM att säkerhetsarbetet borde ges ytterligare ekonomiskt stöd. KOM gav även stöd år de länder, bl.a. en MS, som ville arbeta med frågor som rör förverkande av av brott. KOM tyckte också att det var viktigt med samarbete med tredjeland. Utlämningsavtal kunde exempelvis göra brottsbekämpningsarbetet mer effektivt. Det fanns inget särskilt kapitel för yttre förbindelser i meddelandet, men KOM underströk att varje område hade en yttre dimension. ORDF tackade för synpunkterna och konstaterade att bl.a. följande frågor hade nämnts. - Vikten av balans mellan effektivt brottsbekämpningsarbete och stärkandet av individens rättigheter. - Viktigt med integrerat operativt samarbete mellan alla brottsbekämpande myndigheter. Stöd för förslag om utbyte och utbildning m.m. - Viktigt att stärka Europol. Ministrarna återkommer till den frågan vid ett informellt ministermöte i . - Betydelsen av att arbeta mer effektivt i kampen mot människohandel. - Ett effektivare gränskontrollssamarbete. - Betydelsen av att arbeta effektivt mot terrorism och organiserad brottslighet - Nödvändigt att samarbeta för att utveckla kunskap (forskning, utvärdering och statistik) och metoder för att förebygga brott. - Viktigt att lyfta fram frågor som rör förverkande av av brott. - Ett helhetsgrepp på frågor om informationsutbyte och IT-stöd. IT-utvecklingsfrågorna måste styras av verksamhetsbehoven. Dataskydd och integritetsaspekter är centrala i arbetet. - Bättre kommunikation till medborgarna om vad EU gör för att stärka säkerheten i . Session 2: asyl och migration (Se mötesdokumentet i bilaga 2) ORDF (migrationsminister ) introducerade diskussionen genom att uppmärksamma MS på de bakgrundsunderlag som sänts ut i förväg. ORDF konstaterade bland annat att en utgångspunkt i kommissionens meddelande är att väl hanterad migration är något som kan vara positivt för alla aktörer både för medlemsstaterna och EU i sin helhet, men också för ursprungsländerna och de enskilda migranterna. Därefter presenterade ORDF följande frågor; (i) hur anser ni att den gemensamma invandringspolitiken bör utvecklas i syfte att maximera dess bidrag till den ekonomiska och sociala utvecklingen - både i EU och i tredjeland, (ii) vad anser ni att vi gemensamt bör göra för att bättre kontrollera den olagliga invandringen men upprätthålla balansen, (iii) vad kan göras för att vi bättre ska kunna visa solidaritet med de medlemsstater och tredje länder som är mest utsatta för ett migrationstryck eller upplever en särskild belastning på asylsystemet, samt (iv) hur anser ni att det gemensamma asylsystemet bör utvecklas för att bli mer rättssäkert och effektivt. Hur kan tillgången till asylsystemet säkras och hur kan vi öka konvergensen i beslutsfattandet. KOM sade att kommer att präglas av migrationsutmaningarna och EU måste fokusera på att hantera detta. KOM påminde om pakten om invandring och asyl som tar sin utgångspunkt i den globala ansatsen för migration. Ansatsen är det grundläggande koncept för att förvalta migrationsströmmarna tillsammans med tredje land. KOM menade att man bör koppla samman migrations och utveckling. Det behöver utvecklas ett gemensamt flexibelt ramverk för laglig invandring som anpassar sig efter de nationella behoven och första steget var blåkortet. KOM sade att man avser att föreslå ytterligare direktiv. I meddelandet talar KOM också om en invandringskodex som kan samla ihop alla de regelverk som finns inom området för laglig invandring. Detta måste kompletteras av kampen mot olaglig invandring. KOM uppmärksammade också vikten av att bekämpa människosmuggling, att utveckla en effektiv politik för återvändande, samt att hantera ensamkommande barn från tredje land. KOM sade att man vill se att EU etablerar ett gemensamt asylsystem och att de nationella besluten strävar åt samma håll. Det kräver en strikt kontroll och en strikt tillämpning av regelverken. Då kan man införa principen om ömsesidigt erkännande av asylbeslut. KOM nämnde frågan om solidaritet mellan MS och menade att det föreligger en skyldighet att bistå varandra. Avslutningsvis tog KOM upp frågan om vidarebosättning och regionala skyddsprogram och sade att det kan hjälpa tredje länder som utsätts för migrationstryck. tog upp den gemensamma asylpolitiken och sade att man måste arbeta förebyggande genom att bekämpa orsakerna till flyktingströmmarna och möjliggöra för laglig invandring. Mottot bör vara mer gemensamt mindre bilateralt. Man ansåg vidare att asyl- och migrationspolitiken måste få en starkare ställning i EU:s yttre förbindelser och menade att KOM nye ordförande måste ha detta på sin agenda. Även den nya utrikestjänsten bör utformas så att migrationsfrågorna beaktas. Man gav uttryck för en brist på tålamod avseende införandet av ett gemensamt asylsystem som EU nu talat om att införa . Man menade att Stockholmsprogrammet bör säga hur man i praktiken ska uppnå en gemensam asylpolitik som ska bygga på enhetlighet, effektivt och rättvist skydd, samt humana mottagande förhållande. MS ville också se lösningar för dem som inte beviljas internationellt skydd men ändå inte kan sändas tillbaka. När systemet är på plats så kan man tillämpa ömsesidigt erkännande och gemensam handläggning menade man vidare. Den solidariska politiken bör även främja vidarebosättning från tredje land. Man lyfte också frågan om integration och vikten av arbetslinjen. Mottot var att ingen ska tvingas att komma och ingen ska tvingas att stanna. sade att EU redan uppnått mycket men ansåg att det behövs ytterligare harmonisering och en väg framåt är mer praktiskt samarbete. Beträffande laglig invandring så ville man inrätta ett system så att MS inte konkurrerar mellan varandra och man önskade se ett äkta europeiskt blåkort. Man ansåg att det bör inrättas en etisk kod för att motverka kompetensflykt så att dessa migranter kan komma tillbaka till sina ursprungsländer. Man betonade vikten av vidarebosättning. Man var av uppfattningen att om pilotprojektet på MT faller väl ut kanske man ska se om liknande åtgärder kan vidtas även i EL och CY. En annan MS påtalade att alla MS är överens om att pakten bör genomföras. Man ville bygga upp Frontex och framförde önskemålet om att vid ett RIF-råd diskutera smuggelnätverk. Man delade tidigare MS otålighet om att etablera ett gemensamt asylsystem och menade att Stockholmsprogrammet måste bidra till att föra arbetet framåt. Man ville se att stödkontoret för asylsamarbete påbörjar sitt arbete . Man gav stöd till att frågan om ensamkommande barn uppmärksammas. Vidare tog man upp den yttre dimensionen och återtagandeavtal med tredje länder och menade att KOM måste börja leverera. Mer generellt önskade man att samarbetet med tredje länder utvidgas. Man tog tillfället i akt att påtala för kandidatländerna att de måste bättre förvalta sina gränser. Beträffande såg man framemot att höra mer från ORDF och KOM om hur arbetet fortskrider. Man önskade se ett samarbete med UNHCR på plats så att skyddsbehövande ska kunna söka asyl på plats i istället för att företa den farliga resan över . Avslutningsvis sade man att det behövs en Medelhavsstrategi för att kunna bekämpa olaglig invandring och ta emot asylsökande. tog upp paktens betydelse och vikten av att bekämpa den irreguljära invandringen genom bl a bättre kontroll vid gränserna. man antydde att man skulle kunna ha en grundläggande debatt om Frontex framtida roll och EASO redan på . Man lyfte därefter fram de yttre förbindelserna med fokus på ursprungsländer och i viss mån transitländer och menade att detta måste få ta plats i programmet. Man ville särskilt uppmärksamma den afrikanska kontinenten. Man omnämnde bl a cirkulär migration, vidarebosättning, och laglig invandring och underströk att dessa instrument måste utvecklas i nära samarbete med ursprungsländerna. Man omnämnde också partnerskap för rörlighet som enskilda MS kan sluta med enskilda tredje länder, men som samordnas på gemensamnivå med en gemensam enhet för att göra det mer effektivt. Man ville också se frågan om solidaritet mellan MS i programmet och menade att man bör se över samarbetet med . Man har påbörjat vandringen mot ett bindande arrangemang. att det bör innehålla en förstärkning av förebyggande åtgärder mot olaglig invandring och ett system för effektivt återvändande. Strukturen för programmet bör inspireras av pakten. Viseringspolitiken är ett säkerhetspolitiskt verktyg, men det har också bäring på det utrikespolitiska området. För övrigt ansåg man att förseningarna för VIS är oacceptabla och skickar en negativ signal även till tredjeland om EU:s bristande handlingskraft. påtalade vikten av konkreta åtgärder och samarbetet med ursprungsländer samt att utgångspunkten är pakten. Man var positiv till ett flexibelt system för laglig invandring som i samklang med pakten också ska kunna bidra till att hjälpa ursprungsländerna. EU måste dock också göra mer för att sina medborgare ska vara trygga och därför behövs verktyg för att kunna skicka tillbaka dem som inte får vistas i EU. man omnämnde finansiellt stöd, förstärkning av Frontex och arbete i transit/ursprungsländerna som möjliga vägar framåt. Yttre förbindelser är prioriterat och man bör inspireras av lyckade erfarenheter i , i synnerhet vad gäller återtagande. Man var av uppfattningen att missbruk av asylsystemen måste stoppas, underlätta för lagliga inresor, samt solidaritet med de MS som behöver det, utan att skapa en pullfaktor. En annan MS höll med om att pakten är den väg som EU ska följa då det kan bidra till att lösa de enskilda problem som vissa MS har. Man ville se ett praktiskt program och ansåg att KOM pilotprojekt är en bra inledning. Man var positiv till stödkontoret för asylsamarbete och Frontex. Man menade också att migration bör tillmätas större vikt i EU:s yttre förbindelser. Man var av uppfattningen att man ska kunna komma till EU genom andra vägar än att enbart ansöka om asyl. Global ansatsen för migration lyftes fram som exempel. Man sade sig vara mycket positivt och tackade ORDF och KOM för de steg som tagits. omnämnde pakten och vikten av att genomföra den. Man menade att det inte går att arbeta fragmenterat, inte antingen laglig eller olaglig invandring. Man måste också se till MS behov och . Man ansåg att det finns många bra förslag i KOM meddelande om laglig invandring. För att bekämpa olaglig invandring menade man att samarbetet med tredje länder bör utökas, exempelvis med TR. Man ansåg också att EU måste spela en större roll i ingåendet av återtagandeavtal. Beträffande solidaritet menade man att EU måste stödja de mest utsatta, politiskt liksom ekonomiskt. Man beklagade att EU ännu inte infört ett gemensamt asylsystem och menade att mer praktiskt samarbete är vägen framåt. I det sammanhanget har stödkontoret för asylsamarbete en viktig roll att spela. Man omnämnde vikten av vidarebosättning mellan MS och sade att så länge man inte har ett gemensamt asylsystem så kan EU inte heller ha ett helt solidariskt system. lyfte fram vikten av praktiskt samarbete. Man bör utgå från befintliga regelverk snarare än att ta fram nya. Den lagliga invandringen till MS måste vara efterfrågestyrd och arbetet mot den olagliga invandringen måste tillskärpas. Man ansåg att större tonvikt behöver läggas på Frontex och utökat samarbete med tredje land. Man omnämnde också kampen mot missbruk av den fria rörlighet som en prioriterad fråga. Liksom andra MS ville man se inrättandet av EASO. Ömsesidiga principer för erkännande av asylbeslut och vidarebosättning måste utvecklas. Det gemensamma asylsystemet bör vara ett stöd för MS snarare än att det helt och hållet styr de enskilda medlemsstaternas lagstiftning. påminde om den ekonomiska krisen EU befinner sig i, men att det inte betyder att EU ska överge sin migrationspolitik och målsättningarna som ställdes upp i pakten. Man ville se en blandning av insatser och ökat samarbete mellan MS för att hantera migrationstrycket. Man ansåg också att det är av vikt att stärka FRONTEX och de åtagande EU har gentemot partnerländer. Vägen framåt bör innehålla instrument såsom cirkulär migration och partnerskap för rölighet. Man menade att EU måste vara en äkta och ärlig förhandlingspart och den geografiska inriktningen bör också omfatta både västra och östra delarna av . Man ville också att EU inrättar en fungerade laglig invandring och bekämpar den olagliga invandringen. Medlemsstaten menade att om man inte finner kanaler för laglig invandring kommer trycket av olaglig invandring eskalera ytterligare. Förslaget om att inrätta en invandringskodex välkomnades. Man sade avslutningsvis att viseringsinformationssystemet (VIS) måste börja fungera och att MS bör samarbeta mer för att bekämpa människohandel. påtalade att man måste vara realistiska och först se vad som kan åstadkommas på kort sikt. Ömsesidigt erkännande av asylbeslut är viktigt men det är en långsiktig målsättning. Medlemsstaten kunde acceptera förslaget att inrätta en invandringskodex men sade att man först bör se över hela lagstiftningspaketet och utvärdera detta innan man lägger förslaget. Riktlinjer bör slås fast för hur man kan utveckla migrationspolitiken, men man bör ha i åtanke MS kompetens på det arbetsmarkandspolitiska området. sade att den ekonomiska krisen har förvärrat migrationsproblemen, men att man sätter stark tilltro till pakten och dess genomförande. Man påtalade också olikheterna i migrationstrycket mellan MS och därav vikten av ett gemensamt system. EU måste gå längre och försvara unionens gränser på ett gemensamt sätt därför behöver Frontex stärkas upp och bättre metoder införas för att nå framgång i implementeringen av återtagandeavtal. Medlemsstaten menade att det ligger i transitländernas intresse att inte tusentals personer olagligen tar sig därifrån in i EU. Man ansåg att EU måste ha gemensamma återtagandeavtal med transitländerna som strikt tillämpas. poängterade vikten av praktiskt samarbete och informationsutbyte både mellan MS och mellan MS och tredje land. Man gav stöd till att kodifiera regelverket för den lagliga invandringen. Man önskade också utveckla de tre dimensionerna av den globala ansatsen i programmet och förbättra dialogen med tredje länder. Nätverk av sambandsmän bör inrättas likaså stödprogram för offer för människohandel. Medlemsstaten ville även att Frontex operativa förmåga stärks. Ytterligare integrera gränsförvaltningen medan respekt för MS suveränitet. Man talade om vikten av fler och effektivare återtagandeavtal samt program för frivilligt återvändande för de som vistas olagligt. Beträffande solidaritetsmekanismer varnade man för stora förvaltningsmässiga bördor vilket måste undvikas. Man ansåg vidare att det gemensamma asylsystemet är viktigt, men med fortsatt nationellt ansvar för besluten. Man betonade också vikten av implementering och utvärdering. Slutligen sades att man är redo att stå värd för det europeiska stödkontoret för asylsamarbete. sade att den gemensamma migrationspolitiken och behovet av arbetskraftsinvandring måste stämmas av mot varandra. Man underströk också vikten av väl fungerande integration. Besluten kring laglig invandring bör ligga främst under MS ansvar men EU bör gemensamt utveckla metoder för att bekämpa olaglig invandring och återtagande. Man ansåg att gränskontrollsystem och migrationssystem i tredje land måste få ekonomiskt stöd likaså Frontex bör tilldelas mer resurser, och för användandet av ny teknik. Man var av uppfattningen att viseringslättnader först ska föreslås om det är i MS intresse. Beträffande asyl menade medlemsstaten att EU bör vara solidariskt både inom unionen och med länder utanför. Man gav också stöd till praktiskt samarbete och det europeiska stödkontoret. betonade vikten av att Stockholmsprogrammet antas. Därefter togs frågan om olaglig invandring upp och medlemsstaten påpekade att man tillsammans med ett antal MS för kampen. Man var av åsikten att EU gemensamt bör tackla problemet och välkomnade därför KOM:s pilotprojekt. Man gav stöd till att förstärka Frontex roll, inte minst i och underströk vikten av stöd till tredje land varifrån den olagliga invandringen kommer. Man sade också att återtagandeavtal måste bli mer effektiva. Beträffande ensamkommande barn ansåg medlemsstaten att myndigheterna och institutionerna i EU måste fungera bättre och ge nödvändigt stöd. sade att samarbete med tredje land är viktigt och betonade värdet av att koppla ihop migration och utveckling. Man omnämnde som exempel partnerskap för rölighet och att dessa måste utvärderas. Infoutbyte och solidaritet ansåg medlemsstaten var svaret på metoder att motverka olaglig invandring. Beträffande återvändandepolitiken poängterade man att fler MS behöver delta för att höja effektiviteten samt att samarbete med ursprungsländerna är viktigt. Man sade att arbetsmarkandens parter måste involveras i frågor som rör laglig invandring. Angående ensamkommande barn måste MS informera varandra och använda befintliga instrument mer effektivt. Man betonade vikten av stödkontoret för asyl och ställde sig inte emot att kontoret föreslås få större befogenheter 2013. Man gav också stöd till att pröva asyl på annan plats än i MS och principen om ömsesidigt erkännande av asylbeslut, förutsatt att MS ändå har sista ordet. gav stöd till KOM meddelande. Man sade sig vara medveten om de problem som finns i och har därför deltagit i ett frivilligt program. Man ansåg att vidarebosättningsprogram bör grundas på frivillighet. Man bör ge stöd till MS men också till kapacitetsuppbyggnad i tredjeland. Man stod förut för den olagliga invandringen till EU men med hjälp av MS har man nu kapacitet att reglera detta. Medlemsstaten ville också stärka Frontex och dess samordnande roll. En annan MS hade som främsta prioritering att bekämpa olaglig invandring och konstaterade att det råder brister på det operativa planet i EU. Bättre gränsförvaltning och en stärkning av Frontex betonades. Man ställde sig också undrande till varför Rabits aldrig använts. Återtagandeavtal måste effektiveras och förhandlingarna måste påskyndas. Även inom det området måste det operativa samarbetet bli bättre. Man sade att programmet bör uppmärksamma integration av migranter som redan lever i EU, inte bara av humanitära skäl utan av säkerhetsskäl och KOM förslag till samordningsmekanismer välkomnades. Beträffande reglerad invandring måste programmet ta hänsyn till MS absorptionsförmåga och integrationskapacitet, hur mycket invandring MS behöver samt med hänsyn till de sociala trygghetssystemen. Säkerhetssystem måste fungera för att förhindra missbruk av regelverken. Medlemsstaten ansåg också att det behövs mer operativa riktlinjer när det gäller bördefördelning. fokuserade på det praktiska samarbetet och omnämnde särskilt Frontex och EASO samt informationsutbyte. Man måste skapa mer tillit för asylsystemet, där de som beviljas skydd ska förtjäna det och de som får avslag ska skickas tillbaka. Man uppmanade ORDF att påskynda arbetet med återtagandeavtal och föreslog att kanske inte alla MS behöver ingå dessa. Fri rörlighet får inte missbrukas och i SP ville medlemsstaten ha en tydligare text om att förtroendet för reglerna kräver att man förhindrar missbruk. Dessa frågor bör behandlas vid ett lämpligt RIF-råd. Man tillade att man har god erfarenhet av integration och delar gärna med sig av detta. Det är viktigt att de som stannar stödjer demokrati och aktivt deltar i den. gav sitt fulla stöd till Stockholmsprogrammet. Man ansåg att partnerskapen med tredjeland måste förstärkas och lyfte fram . Man höll med om behovet av minimiregler för att bekämpa olaglig invandring och påpekade att människosmugglingen är organiserad brottslighet. Därför måste EU ingå östliga partnerskap så att dessa länder kan bidra med att förhindra dessa brott. Man informerade om att man stoppar hundratals människor och önskade därför samarbeta med andra MS för att förhindra olaglig invandring. Slutsatsen var att Frontex och Europol måste förstärkas. tog till orda ytterligare än gång med fokus på kopplingen mellan Frontex operationer och andra politikområden. Frihet, rättvisa och säkerhet står inte emot varandra. Många migrationsflöden har en blandad sammansättning, måste bekämpa människosmuggling, men ge möjlighet att söka asyl. Frontex måste kopplas samman med Europols framtid. Frontex saknar tillräckliga analysinstrument. FRONTEX (Direktören ) observerade att det råder vilja och momentum i rådet att utveckla byråns kapacitet. Byrån lyfte fram att den integrerade strategin för gränsförvaltning. Man ansåg att det behövs medvetandegörande insatser och Europol och Frontex samarbete ska förstärkas. Information om vad som händer vid EU:s yttre gräns kan förbättras. Byrån var också övertygad om att Eurosur och ett in- och utresesystem innebär mervärde för EU. Lagliga övergångar måste underlättas med hjälp av biometri och ny teknik. Frontex underströk också nödvändigheten av yttre förbindelser och sade att samarbetet med ett KL går framåt och det är dags att sluta avtal . Man menade att återvändande är problematiskt att genomföra eftersom bristen på resehandlingar försvårar. Byrån betonade också den humanitära aspekten med bättre normer, utbildning och insyn i insatserna. Samarbete med FRA är en förutsättning som ska utvecklas , likaså samarbetet med UNHCR och sedan med stödkontoret när den inrättats. Hänsyn för grundläggande rättigheter står inte i vägen för effektiv gränsförvaltning. Angående Rabits så krävs teknisk utrustning och mänskliga resurser för att det ska fungera. Byrån för grundläggande rättigheter, FRA (Direktören ) betonade att solidaritet bör vara ett nyckelkoncept i programmet. Solidariteten har två sidor, mellan MS och mellan EU och människor i flykt. Fokus bör ligga på offret som måste få en korrekt bedömning av sin ansökan. Solidaritet med dessa personer innebär också att man inte förvägra någon sina rättigheter bara för att bekämpa olaglig invandring. FRA ansåg att gränsvakter i EU måste genomgå en MR-utbildning anpassad efter deras dagliga arbete. Man ville också se införandet av bördefördelningsmekanismer och en heltäckande EU-politik för ensamkommande barn som söker asyl.