rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — tog hänsyn till bl.a. vilken rangordning de olika projekten fick vid olika viktningar av emissionsfaktorer (lokala emissionsfaktorer, nationell emissionsfaktor och höga marginalvärden). Ansökan om bidrag för hållbara städer har i enlighet med förordningen gjorts i två steg. En tanke med detta upplägg var att det första steget skulle vara enkelt och öppet för alla och att det sedan i andra steget skulle vara möjligt att utveckla projektets tankar. En sådan ansökningsprocess skulle öppna upp för många sökande; det skulle t.ex. inte vara alltför administrativt betungande att lämna in en första ansökan.86 yttrade sig både inför det första urvalet till den fördjupade prövningen och inför de slutliga besluten om stöd.87 valde att samarbeta med andra myndigheter inom olika expertområden. yttranden utarbetades av en intern beredningsgrupp inom efter samråd med nio myndigheter 2009 och tio myndigheter 2010: Varje myndighet skulle bedöma ansökningarna utifrån sitt ansvars- och kompetensområde. Den interna arbetsgruppen vid hade i uppgift att bedöma ansökningarna och se i vilken utsträckning kriterierna var uppfyllda. Efter att hade samlat in synpunkter, både genom fysiska möten och e-postkontakter, från de övriga myndigheterna lämnades ett yttrande till delegationen. För att vid behov kunna förtydliga och komplettera sitt yttrande deltog representanter för vid delegationens sammanträden då bi- 86Boverket, intervju . 87Boverket, 2009b, 2009c, 2010b och 2010c. 88År 2010 ingick även i beredningsgruppen som det nybildade ersatte . års ansökningar tas länsstyrelser med på anmodan av delegationen. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER dragsansökningarna behandlades.89 När det gäller ansökningar har inte beaktat information som sökande har lämnat i bilagor eftersom det på ansökningsblanketterna har angetts att bilagor inte beaktas. ansökningar har i samråd med övriga myndigheter gjort en rangordning av ansökningarna i tre grupper. har bedömt ansökningarna parallellt med samt vid behov ställt kompletterande frågor till de sökande i syfte att klara ut eventuella oklarheter och kvalitetssäkra beslutsunderlaget till delegationen. Kansliet har utifrån yttrande och annan tillgänglig information om ansökningarna ställt samman beslutsunderlag och lämnat förslag till beslut till delegationen. Delegationen har tagit del av yttrande. har deltagit i de punkter vid delegationsmöten då ansökningar har behandlats. Utifrån ansökningsprocessens steg 1 beslutade delegationen vilka ansökningar som skulle gå vidare till steg 2, dvs. den fördjupade prövningen. I den fördjupade prövningen ska det göras en avvägning mot andra konkurrerande ansökningar. Vid prövningen av vilka ansökningar som ska få stöd ska delegationen särskilt se till att stöd ges till olika typer av projekt och att stödet ska koncentreras till så få mottagare som möjligt. I den fördjupade prövningen gavs de sökande möjlighet att utveckla och förtydliga projektet. I kompletteringarna fick de sökande prioritera bland delåtgärderna och prissätta dem om denna information saknades i ansökningshandlingarna. Utifrån ansökningsprocessens steg 2 fattade delegationen sitt slutliga beslut. Även om stödet skulle koncentreras till få mottagare kunde konstateras att tillgängliga medel inte skulle räcka till de sökta beloppen för dessa. valde därför delegationen utifrån inlämnade prioriteringslistor ut de delåtgärder som fick bidrag. 5.3.3 Bidragsansökningar 2009 och 2010 Ansökan om 2009 års ekonomiska stöd skulle lämnas in till . Det inkom totalt 78 ansökningar, fördelade på 24 investeringsprojekt och 54 planeringsprojekt. De ansökta bidragsbeloppen uppgick sammanlagt till . Därefter ombads att yttra sig över 16 ansökningar om stöd till investeringsprojekt och 34 ansökningar om stöd till planeringsprojekt. Urvalet av vilka ansökningar som skulle yttra sig över meddelades efter delegationens möte den 26 juni 2009.90 Av de inkomna ansökningarna gick 7 investeringsprojekt och 17 planeringsprojekt vidare till en fördjupad prövning, dvs. beslutade Delegationen för hållbara städer att tilldela till 3 investeringsprojekt och 14 planeringsprojekt, vilket innebär att 3 av 7 projekt som 89Boverket, intervju . 90Boverket, 2009b och 2009c. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 gick vidare till fördjupad prövning () fick investeringsbidrag och 14 av 17 () fick planeringsbidrag. Redan i delegationens verksamhetsrapport uppgavs att det fanns ett stort intresse för det ekonomiska stödet och att många företrädare för kommuner, näringsliv och andra organisationer hade kontaktat delegationen för att få mer information om villkoren för stödet och för att berätta om sina avsikter att söka stöd. Även i verksamhetsrapporten konstaterade delegationen att det fanns ett stort intresse för det ekonomiska stödet från framför allt offentliga aktörer och att stödet var kraftigt översökt. Delegationen har i sin verksamhetsrapport konstaterat att de flesta ansökningarna var kvalificerade men ett mindre antal var inte i enlighet med förordningen. Delegationen menar att ansökningarna 2009 avsåg en rik variation av projekt och att det var en god geografisk spridning där såväl stora, medelstora som små kommuner fanns representerade. Det var dock en viss överrepresentation från storstadsområdena. Ansökningarna innehöll både ombyggnads- och nybyggnadsprojekt. Projekt på stadsdelsnivå dominerade i förhållande till projekt på områdes- och kvartersnivå bland både investerings- och planeringsprojekt. De projekt som fick bidrag hade enligt delegationen tydlig hållbarhetsprofil. Delegationens ordförande kommenterade valet av projekt på följande sätt i ett pressmeddelande: Flera ansökningar skiljde ut sig från mängden, särskilt vad gäller energieffektivitet, positiva miljö- och klimateffekter och en helhetssyn på hållbar stadsutveckling. Projekten speglar att kan inta en ledande roll när det gäller utvecklingen av hållbara städer.91 Ansökan om 2010 års ekonomiska stöd skulle lämnas in till . inkom totalt 92 ansökningar, fördelade på 33 investeringsprojekt och 59 planeringsprojekt. Ansökningarna uppgick sammanlagt till . Delegationen valde ut 17 investeringsansökningar och 20 planeringsansökningar för närmare bedömning. beslutade delegationen att 8 investeringsprojekt och 16 planeringsprojekt skulle gå vidare till fördjupad prövning, vilka fick lämna in kompletterande uppgifter.92 Delegationen avser att fatta beslut om bidragsfördelning /. Enligt delegationen handlar det om många intressanta ansökningar av god kvalitet. TABELL 3: BIDRAGSANSÖKNINGARNA 2009 OCH 2010 Antal bidragsansökningar i fördjupad prövning 91Regeringskansliet, 2009c. 92Boverket, 2010b och 2010c. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER Andel av samtliga ansökningar som fick bidrag Andel av ansökningar i fördjupad prövning som fick bidrag Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. beviljades tre projekt investeringsstöd med sammanlagt : , och . Delegationens beslut avser ombyggnadsprojekt i och samt nybyggnadsprojekt i . Av beslutsmotiveringarna för de tre projekt som fick stöd anges att delegationen särskilt har beaktat ansökningarnas förutsättningar att i förhållande till stödets storlek bidra till den största minskningen av utsläpp av växthusgaser och för ett helhetsperspektiv på hållbar stadsutveckling. Enligt delegationen uppfyller de tre ansökningarna syftet med stödet och bidrar i högre grad än andra ansökningar till den största minskningen av utsläpp av växthusgaser och har ett helhetsperspektiv på hållbar stadsutveckling.93 Delegationen har framfört att de investeringsprojekt som fick stöd 2009 ger väsentliga klimateffekter, har ett helhetsperspektiv med alla tre hållbarhetsdimensionerna (miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet) och omfattar flera åtgärdsområden inom stadsdelen, bostadsområdet eller kvarteret. Delegationen menar att de valda projekten kan bli goda skyltfönster för att visa upp svensk miljöteknik och kunnande. De utvecklar och till varatar synergier mellan olika tekniska system, och inom projekten planeras för nära samverkan med och deltagande från berörda aktörer (kommuner, näringsliv, boende m.fl.). Delegationen bedömde att de tre ansökningarna från , och var relativt likvärdiga och valde därför att stödja delar av de tre ansökningarna som respektive sökande i huvudsak hade prioriterat. I bilaga 2 redovisas de projekt som blev föremål för fördjupad prövning. Där framgår att andelen beviljat bidrag i förhållande till det sökta beloppet varierar mellan () och (). beviljades 14 projekt planeringsstöd med sammanlagt . Bidragsandelen i förhållande till sökt belopp varierar . Flera av de planeringsprojekt som ansökte om mindre belopp fick hela beloppet beviljat. Delegationens beslut innebar att ett något större 93 Delegationen för hållbara städer, 2009d. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 antal planeringsprojekt gavs stöd som därmed kan bidra till att sprida kunskaper och erfarenheter som ger effekter i andra projekt. Enligt delegationen gavs stöd till de projekt som bäst uppfyller delegationens och förordningens krav, och klimatkriteriet gavs särskild uppmärksamhet som helheten och andra enskilda kriterier bedömdes. konstaterade i sitt yttrande 2009 att de sökande planeringsprojekten var av varierande karaktär och omfattade allt från tekniska förstudier till informationsinsatser. Verket menade att det var svårt att göra en jämförande bedömning av ansökningarna och deras kostnadseffektivitet. Många projektansökningar handlade om visioner och mål som eventuellt kan nås om de beskrivna åtgärderna genomförs. I yttrandet 2010 framförde att detta års ansökningar var annorlunda jämfört med föregående år. Flera ansökningar handlar om att ta fram olika metoder för att identifiera och analysera hållbarhetsaspekter, medan andra är förstudier för att studera olika fysiska åtgärder. Bidragsansökningars och beviljade bidrags fördelning på olika kategorier Av tabeller i bilaga 2 framgår att ansökningar om bidrag har inkommit från både små och stora kommuner. Av de beviljade investeringsbidragen 2009 gick till kommuner med mer än 100 000 invånare, medan av planeringsbidragen gick till de stora kommunerna. Ungefär hälften av ansökningarna om investeringsbidrag kom från kommunerna i (). För planeringsbidragen utgjorde kommunerna i () den största gruppen. Av de beviljade investeringsbidragen 2009 gick knappt halva summan till () och ungefär en fjärdedel vardera till södra respektive norra . För planeringsbidragen gick den största andelen av bidragssumman till () och vardera till mellersta och norra . Kommunerna är den största gruppen sökande, både 2009 och 2010 och för både investerings- och planeringsbidrag. För investeringsbidragen har ca hälften av ansökningarna kommit från kommuner. För planeringsbidragen har kommunernas andel bland ansökningarna sjunkit något , då kommuner och privata företag utgjorde de två största grupperna sökande. gick av investeringsbidragen och av planeringsbidragen till kommuner. Delegationen har i olika sammanhang framfört att man ville se fler privata sökande . Delegationen menar dock att förordningens krav på sammanhållen syn på hållbar stadsutveckling i stadsdel, bostadsområde och kvarter oftast är en uppgift. 5.3.4 Investeringsprojekt i , , och I detta avsnitt görs en genomgång av projekt i de fyra kommuner som har ingått i denna uppföljning och som 2009 ansökte om investerings- och plane- 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER ringsbidrag från Delegationen för hållbara städer. Genomgången omfattar både ansökningar som beviljades och ansökningar som fick avslag. Hållbar stadsutveckling från öst till väst Sex av de projekt som ansökte om investeringsbidrag 2009 fanns i de fyra kommuner som har ingått i denna uppföljning; , , och . Ett av dessa är Malmös projekt från öst till väst. I uppföljningen har det från framförts att det redan från början var självklart för både politiker och tjänstemän att skulle söka bidrag från Delegationen för hållbara städer. Malmös ansökan uppgick till för 14 åtgärder i stadsdelarna och . Den totala investeringen beräknades till , varav ca avsåg miljöinvesteringar.94 framförde följande i sitt yttrande över Malmös ansökan: Ett projekt med bra helhetsgrepp där man tänker strukturellt och vill binda ihop staden. Flera av demokratisatsningarna är intressanta att föra ut. Det är svårare att se demonstrationsvärdet av de tekniska åtgärderna. Helheten i projektet är dess styrka, liksom den höga ambitionsnivån när det gäller delaktighet.95 Delegationen beslutade att ge bidrag till 5 av de 14 åtgärderna: Fullriggaren, : . Kvarteret är nästa nybyggnadsområde i . Elva byggherrar har gått samman i en Bygga Bo-dialog som ska resultera i största samling av lågenergi- och passivhus och rymmer bostäder, förskola och kontorslokaler samt ett energisnålt parkeringshus som till är självförsörjande på energi. Organiskt avfall tas om hand och används till områdets biogasbilpool. To- talt omfattar området ca 72 000 kvm nyproduktion och minst hälften av de knappt 600 bostäderna ska vara hyresrätter. P-huset Fullriggaren, : Gång- och cykelstråket mellan och binder samman östra och västra , både geografiskt och sociokulturellt. Genom att höja statusen på stråket och utveckla det till en trygg, social mötesplats ska fler välja att gå och cykla. Bland annat testas nya lösningar för framtidens cykelbanor (democykelstråk), belysningen byts till lågenergilampor, två nya mötesplatser skapas i anslutning till stråket och träd planteras. De delar som bidrag gavs till omfattar investeringar på ca , varav miljöinvesteringarna uppgår till ca . 94Malmö stad, intervju . 95Boverket, 2009b. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Insatserna i handlar om att bygga energieffektivt, att påverka beteende och energianvändning och att skapa förnybar energiproduktion genom t.ex. vertikala vindkraftverk på P-huset i . En tredjedel av husen i ska byggas som passivhus och två tredjedelar som lågenergihus. Dessutom ska bl.a. nya tekniker tas fram för att anlägga gröna tak och väggar. I och med att förtätning blir allt vanligare ska det undersökas om t.ex. gräsmattor kan bytas ut mot gröna väggar. Ett problem med gröna tak är att de inte syns för besökare och alla boende. I projektet ingår även att de boende ska få medlemskap i bilpool och att laddningsstolpar för elbilar byggs samt att det ska finnas cykelservice. Insatserna gällande Rosengårdsstråket handlar om att det bl.a. ska få ny beläggning och ny lågenergibelysning. Stråket går förbi en ny järnvägsstation som kommer att öppnas i . Dessutom kommer trygghetsskapande åtgärder att vidtas. Insatser för klimatneutrala modellstadsdelar handlar om att ta fram beräkningsverktyg för lokal klimatpåverkan. Systemlösningar och beskrivningar ska tas fram vad gäller hur och kan utvecklas till klimatneutrala stadsdelar. Från är man överraskad över att man inte fick medel från delegationen för den del av projektet som rör ombyggnad av husen i en bostadsrättsförening i eller för trafiklösningar. Navet i arbetet skulle vara bostadsrättsföreningen. Att delegationen valde att ge bidrag till Rosengårdsstråket överraskade staden, eftersom det blir svårt att hålla ihop projektet på ett logiskt sätt då Rosengårdsstråket blir en isolerad satellit i ett program som helt domineras av åtgärder i . I hade man också planerat att bygga ett nytt polishus som lågenergihus. Enligt uppgift hade delegationen en lång diskussion då Malmös ansökan behandlades. I uppföljningen har uppgett att genom delegationens bidragsbeslut har projektet från öst till väst inte kommit att hålla ihop riktigt. Delegationens beslut innebär att det har blivit två disparata delar och det är enligt tjänstemännen vid svårt att kommunicera både internt och externt att det är ett sammanhållet projekt. Tanken med projektet var ursprungligen att knyta ihop i med i Väst för att öka den ekonomiska och sociala integrationen mellan stadsdelarna. Genom att delegationen gav bidrag till endast några delar föll tanken med det ursprungliga upplägget. Från staden uppges att dock fortfarande har ambitionen kvar att genomföra projektet i sin helhet. har ansökningsomgång därför kommit tillbaka och sökt bidrag för , även om många åtgärder är nya. Den nya ansökan om investeringsbidrag, Hållbar stadsomvandling Fokus , omfattar både ombyggnad av miljonprogramshus och nybyggnad med fokus på bl.a. lokal produktion av förnybar energi, energieffektiv renovering och förtätning, hållbara resor och stadsodling. har i sitt yttrande framfört att det är ett väl genomtänkt projekt med mycket bra helhetssyn och en hög grad av medverkan från boende och lokala närings- 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER Projektet är ett av de tre investeringsprojekt 2010 som bedömer ha störst potential att främja hållbar stadsutveckling. I en intervju har representanter för uppgett att om staden inte får bidrag så kommer delar av projektet ändå att genomföras i , men ett bidrag skulle ge mer spets åt arbetet och medföra att staden kan göra så mycket mer. Renoveringarna i kommer antagligen att göras även utan bidrag, men man kommer inte att t.ex. kunna sätta in avfallskvarnar eller installera vindkraftverk på taken. Polishuset kommer att byggas i alla fall men det blir inte något som kommer att visas upp för internationella besökare. Om man får bidrag innebär det att också andra aktörer vågar vara med i Ro- sengård. har inte samma problem eftersom det projektet är mer känt bland t.ex. byggherrarna. Behoven uppges vara störst i områden som är i behov av ombyggnad. Provgrundläggning för byggnation på avvecklad deponi i Hamn Ett av de företag som 2009 ansökte om bidrag till investeringsprojekt har verksamhet i . Företaget fick information om bidraget från kommun. Bidragsansökan gällde att genomföra en provgrundläggning för byggnation på avvecklad deponi för att testa hur lämpligt området är för att bygga bostäder. Området är under detaljplanläggning och från var man orolig för att kraven inte skulle kunna uppnås. För att skulle kunna känna sig trygg ville företaget genomföra provgrundläggningen. Företaget uppger att man hade samråd med om detta. Informationen om möjlighet att söka bidrag kom ansökan skulle vara inne. Företaget hade kontakter med kommunen men inte med delegationen. Från företaget uppges att det var svårt att uppskatta kostnaderna för projektet eftersom programmet för vad som skulle ingå inte var helt klart. Företaget ska exploatera en del av Hamn som omfattar 450 bostäder. Bostadsområdet ligger på en avvecklad deponi för byggavfall och till viss del även hushållsavfall. Företaget har tagit fram en idé om att skapa en speciell typ av ventilerad grund som skulle kunna eliminera de risker som metangas i marken medför. För att utreda om metoden fungerar krävs att fingerade tomtgrunder anläggs på den aktuella marken. Detta projekt beviljades inte stöd från Delegationen för hållbara städer. I uppföljningen har kommun framfört att det var synd att företaget inte fick något bidrag, men konstaterar att det hade så litet tid på sig för sin ansökan. Kommunen uppmanade även de två andra byggherrarna i Hamn att söka bidrag, vilket de inte gjorde. Delegationen tog ingen kontakt med företaget och beskedet om avslag kom skriftligt. Från företagets sida blev man dock inte överraskad över avslaget och man hade heller inte räknat med att få bidraget. Företaget har efter avslaget genomfört den provgrundläggning som ansökan avsåg. Detta har finansierats med egna medel. För företaget utgjorde kostnaden för detta ingen stor kostnad i det stora hela. har betonat att delegationen, i enlighet med förordningen, endast kan 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 ge ekonomiskt stöd till ett fåtal projekt, och det fanns flera projekt som i högre grad uppfyllde kraven enligt förordningen på helhetsperspektiv och klimatnytta. har tre miljöprofilområden: , och miljonprogramsområdena. Miljonprogramsområdena har dålig energieffektivitet och det finns behov av upprustning. Ett sådant miljonprogramsområde är Järva som byggdes åren 19661980. Där finns 25 400 lägenheter och mer än 50 000 boende i stadsdelar som , , och . sökte 2009 bidrag från delegationen för ett investeringsprojekt i Järva. I sitt yttrande konstaterade att projektet har ett stort demonstrationsvärde då det är brett. Den stora potentialen för energibesparing finns i att bygga om och effektivisera befintlig bebyggelse. Verket menade att styrkan ligger i att det rör miljonprogrammet som är en vanlig form av bebyggelse och att det finns en tydlig tanke om att resultatet ska föras ut i . Projektet planeras kosta , varav delegationen ger ett bidrag på . Delegationen har beslutat att ge bidrag till fem av de åtta åtgärder som projektet hade sökt bidrag för: Energieffektivisering i Svenska Bostäders hus: . Energiförbrukningen ska sänkas från 188 till max 88 kWh/kvm/år. Detta ska uppnås genom energieffektivisering, takisolering, vakumisolering, ventilation, värmeåtervinning av avloppsvatten, installation av S-box (energiinfo m.m.). Ledbelysning införs i allmänna utrymmen, och hushållen får energisnål utrustning. I projektet ingår tre hustyper och två metoder (dels platsbyggnad, dels förtillverkade element). Den metod som är bäst vid en sammanvägning av ekonomi, teknik, miljö och kulturhistoriska aspekter kommer att väljas för det fortsatta renoveringsarbetet. ska konceptet tillämpas på 1 500 lägenheter och på hela Svenska Bostäders bestånd på Järva, 5 600 lägenheter. har kommit med i processen för att följa den kulturmiljö som finns inom miljonprogramsområdena. Projektet innebär först en test på tre hus, vilket ska utvärderas av KTH. Testade metoder ska sedan användas på alla hus. Förnybar energi, solfångare, solceller, vindkraftverk: . Här ingår dels egenproducerad el (solceller, vindkraft), dels egenproducerad värme och kyla. Idrotts- och skollokaler samt bostäder ska förses med solceller och solfångare för el- och varmvattenproduktion. Värme till bostäder lagras i borrhålslager och tas upp med värmepump som drivs med lokal vindkraft, eventuellt kan centrumanläggning kylas med hjälp av systemet. I övrigt ska fossilfri fjärrvärme användas i området. För att uppmuntra ett mer hållbart resande kommer staden bl.a. att satsa på att höja standarden på det befintliga cykelvägnätet, öka separeringen mellan gående och cyklister, skapa bättre 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER cykelparkeringar och erbjuda cykelpumpar i området. Staden ska även förbättra kommunikationerna för gående och cyklister som ska ta sig till eller mellan stadsdelarna på Järva. Informationsinsatser och cykelkurser för vuxna ska öka cyklandets status. ska uppmuntra bilpooler att etablera sig i området. Vid renoveringsarbete ska byggtransporterna samordnas för att minska transportarbetet och krav ställs på miljövänliga bränslen. Ökad delaktighet och information: . I varje hus ska det finnas en miljövärd. Förskolor, skolor, gymnasieskolor och föreningar ska få utbildning. En kulturhistorisk stig ska anläggas. Erfarenheter ska spridas till övriga landet och även utomlands, främst genom att en handbok tas fram. Dessutom ska det finnas en webbplats och studiebesök ska tas emot. Denna genomförs av KTH som har KTH ska även utvärdera Det förväntade resultatet av är att skapa en förebild i hållbar förnyelse, att utvärdera prefabricerade element, att uppnå ändrade brukarvanor, hållbarare transporter, spara energi och att därmed ge ett starkt bidrag till miljömålen. Från projektledaren har framförts att bidraget har lett till att kan lyfta fram miljöaspekterna i arbetet med Järva. sökte 2009 både planerings- och investeringsbidrag för sitt projekt i . När det gäller investeringsdelen uppgick det sökta bidraget till för en investering på . När det gäller planeringsdelen uppgick det sökta bidraget till .