eunbil · GX0N23CE82 · 2010-01-01 00:00:00 — rådet (utbildning, ungdom, kultur) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur) MÖTE MÅNDAGEN DEN 10 MAJ 2010 (kl. 9.30) DP 1. Lagstiftningsakter (offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) Godkännande av A-punktslistan Förslag till och rådets beslut om inrättande av Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket Lägesrapport 7094/10 CULT 20 + COR 1 8031/10 CULT 24 behandling i Slutsatser om en europeisk kulturarvsmärkning föredrogs för och antogs av Rådet . Bakgrund och innehåll antogs slutsatser som uppmanade Kommissionen att ta fram ett förslag till beslut om att etablera en europeisk kulturarvsmärkning. Ett förslag till beslut presenterades och är nu föremål för förhandling i arbetsgruppen för kultur. Dagordningspunkten syftar till att presentera en lägesbeskrivning för Rådet. Ingen diskussion förutses. (ev.) Godkännande av A-punktslistan Rekommendation till ett rådsbeslut om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad 2014 Antagande av rådets beslut 8519/10 CULT 29 8520/10 CULT 30 behandling i Kulturhuvudstadsfrågan har regelbundet tagits upp för i . Det senaste tillfället var då beslut fattades om i och Košice i . Bakgrund och innehåll Kulturhuvudstäderna för ska ligga i och . har nominerat och . Enligt EU:s föreskrifter ska Rådet fatta formellt beslut om kulturhuvudstäderna. Rådet föreslås besluta att kulturhuvudstäder ska vara och . Svensk ståndpunkt Beslutet är endast formalia. stöder förslaget och planerar att säga några ord om på rådsmötet. - Beslutet bifogas DP 6. Kulturens bidrag till regional och lokal utveckling Antagande av rådets slutsatser 8800/10 CULT 34 SOC 277 REGIO 34 FSTR 25 behandling i Dessa slutsatser har inte tidigare behandlats i . De ska dock ses mot bakgrund av rådsslutsatserna om den kulturella och kreativa sektorns bidrag till Lissabonprocessen , likväl som rådslutsatserna om kulturen som en drivkraft för kreativitet och innovation . Bakgrund och innehåll har presenterat slutsatser om kulturens bidrag till regional och lokal utveckling. Dessa ska ses som ett led i en längre process där rådsslutsatser bl.a. antogs under det tyska ordförandeskapet 2007 om kulturella och kreativa sektorns bidrag till Lissabonprocessen samt under det tjeckiska ordförandeskapet 2009 om kulturen som en drivkraft för kreativitet och innovation. Vidare ska rådsslutsatserna ses som ett tydliggörande av de kreativa näringarnas relevans inför 2020-strategin. Rådsslutsatserna handlar bl.a. om det bidrag som kulturen och de kulturella och kreativa industrierna ger lokal och regional utveckling genom att göra europeiska regioner mer attraktiva och utveckla hållbar turism, skapa nya sysselsättningstillfällen samt innovativa varor och tjänster och hjälpa till att utveckla nya kunskaper och ny kompetens. Kreativitet i utbildningar, gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt kultursamarbete och kulturens bidrag till hållbar turism är andra viktiga områden som lyfts. Svensk ståndpunkt stödjer ambitionen att en tydlig markering görs av kulturens och de kreativa näringarnas betydelse. Det ligger också i linje med Regeringens flerårig satsning på kulturella och kreativa näringar som regeringen beslutade om . är också generellt positiva till rådsslutsatser inriktade på kulturen som en viktig och betydande regional och lokal utvecklingsfaktor. - Rådsslutsatserna bifogas. Ett konkurrenskraftigt inkluderande och hållbart : bidrag av kultur och kreativitet Information från ordförandeskapet om resultat från informella ministermötet () (ev.) Kommissionens presentation av grönboken om frigörande av potentialen i kulturella och kreativa företag (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 8603/10 CULT 31 SOC 266 behandling i Diskussionen är en uppföljning av det informella kulturministermötet i . har fått en rapport från mötet. Diskussionen är dessutom knuten till DP 6. Bakgrund och innehåll Diskussionen är en uppföljning av det informella kulturministermötet i . Den syftar till att ministrarna ytterligare ska fördjupa sig i temat om kulturens bidrag till ekonomisk och social sammanhållning samt kulturens roll för lokal och regional utveckling. Ordförandeskapet har presenterat två frågor för ministrarna att utgå ifrån. Fråga 1: vad är kulturens och kreativitetens mervärde i förhållande till framtid och hur kan kulturens bidrag till ekonomisk och social utveckling vara mer effektiv nationellt och inom ramen för implementeringen av EU2020-stratetin, särskilt inom ramen för innovation, digitalisering, utveckling av nya färdigheter samt social integration. Hur kan vi bättre ta tillvara sammanhållningspolitikens instrument i syfte att optimera stöd för kulturen, särskilt kulturella och kreativa näringar, och främja kreativitet tvärs över EU:s regioner Svensk ståndpunkt kommer inte att yttra sig på denna punkt men som beskrivet i DP 6 stödjer stödjer ambitionen att en tydlig markering görs av kulturens och de kreativa näringarnas betydelse. Det ligger också i linje med regeringens flerårig satsning på kulturella och kreativa näringar som regeringen beslutade om . - Diskussionsunderlaget bifogas. AUDIOVISUELLA FRÅGOR DP 8. Europeana: nästa steg Antagande av rådets slutsatser 8843/10 AUDIO 16 CULT 35 RECH 137 PI 44 behandling i Det digitala Europeana har vid ett flertal tillfällen diskuterats i . Rådet antog slutsatser om Europeana och under det svenska ordförandeskapet hölls en lunchdiskussion som bl.a. handlade om styrning och finansiering av Europeana. Bakgrund och innehåll Inom ramen för i2010-strategin föreslog kommissionen 2005 inrättandet av ett europeiskt digitalt bibliotek. EU:s kulturministrar antog vid rådsmötet slutsatser om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande. Nya rådsslutsatser, rubricerade Det europeiska digitala Europeana, antogs på rådsmötet . Kommissionen antog ett konsultativt meddelande, kallat Europeana next steps. Meddelandet behandlar den framtida inriktningen och främst följande frågor: hur Europeana kan få del av både fritt och upphovsrättsskyddat material av hög kvalitet och relevans för användarna, samt en hållbar finansierings- och styrningsmodell. Svar på konsultationen lämnades in . anordnade på rådsmötet en lunchdebatt om styrning och finansiering av Europeana. I debatten framkom ett brett stöd för en fortsatt gemensam satsning på Europeana. Rådet föreslås nu anta nya slutsatser som bl.a. understryker att urvalet och kvaliteten på det material som institutionerna levererar måste bli bättre. Vidare beskrivs behovet av marknadsföringsinsatser för att göra tjänsten bättre känd. Slutsatserna uppmanar kommissionen att presentera ett förslag om hur Europeana ska styras och finansieras framöver. Svensk ståndpunkt anser att slutsatser om att förbättra urvalet och höja kvaliteten på det publicerade materialet kan stödjas. anser , som tidigare, att arbetet med det digitala inte får innebära att medlemsstaterna måste upprätta detaljerade styrdokument i förhållande till nationella myndigheter och institutioner. De flesta av synpunkter har tillgodosetts, texten kan därigenom sägas tydligare tillföra något utöver det som redan tidigare beslutats. Det har bl.a. tydliggjorts vad kommissionen rekommenderas göra avseende en framtida finansierings- och styrningsmodell. kan därför stödja slutsatserna. - Rådsslutsatserna bifogas. MÖTE MÅNDAGEN DEN 10 MAJ 2010 () Lissabonfördraget och idrott - Diskussion (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 8392/10 SPORT 5 behandling i Idrotten har inte tidigare behandlats av . Bakgrund och innehåll I och med Lissabonfördragets ikraftträdande är nu idrottsområdet en formell del av EU-samarbetet. Detta är första gången idrotten ska diskuteras av Rådet. Diskussionen syftar till att medlemsstaterna ska ge sin syn på den gemensamma idrottspolitiken. Avsikten med diskussionen är att ge ett underlag till kommissionen då den förbereder sitt meddelande om idrott. Ordförandeskapet har presenterat två frågor som Rådet ska diskutera. Fråga 1: På vilka specifika idrottspolitiska områden kan åtgärder på EU-nivå ha störst mervärde? Fråga 2: Bland de områden där EU-åtgärder kan tänkas, vilka är de två eller tre mest angelägna prioriteringarna? Svensk ståndpunkt värnar principen att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet, och menar att stor försiktighet bör iakttas kring förslag som utökar EU-arbetet på idrottsområdet. - Diskussionsunderlaget bifogas. MÖTE MAJ 2010 (kl. 9.30) Utbildningens sociala dimension Antagande av rådets slutsatser 8797/10 EDUC 73 SOC 274 behandling i Rådsslutsatserna om utbildningens sociala dimension har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Slutsatserna utgör det spanska ordförandeskapets huvudnummer på utbildningsområdet. Prioriteringen sammanfaller med att 2010 är det europeiska året mot fattigdom och social utestängning. I slutsatserna inkluderas alla utbildningsnivåer, liksom andra policyområden som har betydelse för social integration (studiestöd, vägledning, integrationspolitik m.m.). I slutsatserna konstateras att, trots att situationen skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna, kan det europeiska samarbetet på utbildningsområdet bidra till att främja social sammanhållning och aktivt medborgarskap. Utbildningssystemen har potentialen att främja social rörlighet och bryta cirkeln av fattigdom, social utsatthet och socialt utanförskap. Det är i detta sammanhang viktigt att utbildningssystemen tar hänsyn till medborgarnas olika förutsättningar; såsom socioekonomisk bakgrund, befintlig kunskap och kompetens. Utbildningssystemen behöver utvecklas så att de på ett flexibelt sätt kan anpassas till varje individs förutsättningar. Att stärka de yngre elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna har tydligt lyfts fram i slutsatserna. Särskilt gäller detta elever med invandrarbakgrund. I slutsatserna nämns även romernas ofta utsatta situation. Utbildningssystemens sociala dimension kan förstärkas framför allt genom att öka flexibiliteten och öppenheten mellan olika utbildningsvägar och undanröja hinder för deltagande och rörlighet inom och mellan olika utbildningsformer. Det ska inte finnas några återvändsgränder i utbildningssystemet. Svensk ståndpunkt har sett övervägande positivt på slutsatstexten under behandlingen i . kan därför stödja det spanska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Kompetens till stöd för livslångt lärande och initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen (New skills for New ) Antagande av rådets slutsatser 8798/10 EDUC 74 SOC 275 behandling i Den delen av rådsslutsatserna om kompetens till stöd för livslångt lärande och initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen (New Skills for New ) som rör sysselsättningspolitiken har behandlats av i samråd med Arbetsmarknadsminister . Bakgrund och innehåll Rådsslutsatserna handlar dels om att förstärka budskapet från rådets och parlamentets rekommendation om nyckelkompetenser , dels om att överbrygga den klyfta som finns mellan sysselsättnings- och utbildningsområdena när det gäller hur kompetenser beskrivs och klassificeras. New Skills for New Jobs-initiativet drivs på av generaldirektoratet för sysselsättningsfrågor och har hög prioritet inom kommissionen till följd av att Barroso har satt detta högt på agendan. Initiativet har välkomnats av som ett av sju flaggskeppsinitiativ inom 2020-strategin. har haft vissa tveksamheter under beredningen av slutsatserna, framför allt eftersom texten tryckt hårt på att arbetsmarknadens behov ska styra utformningen av utbildning. Under beredningens gång har flera medlemsländer uttryckt en viss oro för att sysselsättningspolitiken får för stort inflytande på utbildningspolitiken. Kommissionen har förklarat att det är viktigt för utbildningssidan att engagera sig i New Skills for New Jobs-agendan för att åstadkomma en balans mellan utbildnings- och sysselsättningsområdena. Svensk ståndpunkt Att skapa ett gemensamt språk mellan utbildnings- och arbetsmarknadssektorn är en viktig prioritering för att EU ska kunna agera samstämmigt och effektivt i dessa frågor. Vidare uppmanar slutsatserna till stöd för lärares och skolledares fortbildning på alla nivåer inom utbildningssystemet, något som ligger i linje med regeringens politik. kan stödja det spanska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatser bifogas. Internationaliseringen av den högre utbildningen Antagande av rådets slutsatser 8799/10 EDUC 75 SOC 276 behandling i Rådsslutsatserna om internationalisering av den högre utbildningen har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Slutsatserna tar ett brett grepp om internationaliseringsfrågor och högre utbildning. De inbegriper allt från mobilitet och samarbete med tredje land till universitetens internationella attraktionskraft. Den högre utbildningen får en alltmer internationell dimension genom att allt fler universitet och högskolor tar emot studenter från länder utanför unionens gränser, har student-, personal- och kunskapsutbyten samt ägnar sig åt övrigt internationellt akademiskt samarbete och forskningssamarbete. I slutsatserna konstaterar man att internationellt samarbete inom den högre utbildningen är ett viktigt och givande område som förtjänar stöd både på nationell nivå och på EU-nivå. Vidare spelar den högre utbildningen en central roll i enskilda personers och samhällens utveckling, bl.a. genom att bidra till att stärka den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen och främja aktivt medborgarskap. Som ett led i satsningen att skapa en väl fungerande kunskapstriangel uppmanas medlemsstaterna i slutsatserna att ytterligare främja samarbetet och interaktionen mellan universitet och högskolor, forskarvärlden och näringslivet. Slutsatserna lägger särskild vikt vid att främja och stödja rörligheten för internationella studenter, lärare och forskare samt satsningar på att göra europeiska universitet och högskolor mer attraktiva internationellt. Svensk ståndpunkt har i stort stött texten under behandlingen i . kan stödja det spanska ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. - Rådsslutsatserna bifogas. Bidrag till förberedelserna inför a) Exakta siffror för EU:s överordnade mål för utbildning Överenskommelse b) Dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna om nationella mål för utbildning Information från kommissionen Diskussion (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 8596/10 EDUC 68 behandling i De överordnade målen för utbildning, som är en del av de fem överordnade EU-målen i (vilka antogs av ), har sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020). De europeiska utbildningsministrarna ställde sig bakom detta ramverk vid rådsmötet . Rådsslutsatserna om Utbildnings 2020 behandlades i . Vidare har utkast till slutsatser från möte i , då de överordnade EU-målen i antogs, behandlats i . Bakgrund och innehåll Underlaget till ministrarnas diskussion har behandlats i där det välkomnades brett med endast någon mindre justering. Det spanska ordförandeskapet driver linjen att utbildningsministrarna måste uttala sig på majrådet om de övergripande målen så att det budskapet kan skickas vidare till Europeiska rådets möte . Ordförandeskapet hoppas på en överenskommelse bland utbildningsministrarna om siffrorna för utbildningsmålet. Som grund för överenskommelsen kommer ordförandeskapet att presentera en text på mötet som man hoppas att samtliga kan acceptera. Om så är fallet vidarebefordras överenskommelsen till Allmänna rådet och dess förberedelser för . Om överenskommelse ej kan nås kommer ordförandeskapet istället att sammanfatta diskussionen i en ordförandeskapsnot och vidarebefordra den till Allmänna rådet och sedan som inspel till stats- och regeringschefernas beslut om 2020-strategin. har stött ordförandeskapets linje att ska bekräfta de siffermål om högre utbildning och tidiga skolavhopp som utbildningsministrarna ställde sig bakom i och med att det strategiska ramverket för samarbetet på utbildningsområdet (Utbildning 2020) antogs . Utöver diskussion och möjlig överenskommelse om de övergripande målen ska Kommissionen informera om den dialog som de löpande för med medlemsländerna om sättandet av nationella mål. Ordförandeskapet har meddelat att de kommer genomföra en bordrunda på rådsmötet där medlemsstaterna ombeds kommentera både EU-målen och kommissionens information om dialogerna om de nationella målen. Svensk ståndpunkt kan stödja ordförandeskapets förslag till hur ministrarnas diskussion ska gå till, dvs. med sikte på en överenskommelse. kan också ställa sig bakom det underlag som ordförandeskapet lagt fram till vägledning för ministrarnas diskussion. - Diskussionsunderlaget bifogas. MÖTE MAJ 2010 () Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom Antagande 9018/10 JEUN 16 SOC 293 behandling i Resolutionen tar sin utgångspunkt i det nya ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU (2010-2018), vilket behandlades i . Bakgrund och innehåll Under det svenska ordförandeskapet antogs ett nytt ramverk för EU-samarbetet på ungdomsområdet för . I ramverket lyfts blanda annat ungas sociala delaktighet och ungas integrering på arbetsmarkanden upp som viktiga mål. 2010 är också EU:s år mot fattigdom och social utestängning. Det spanska ordförandeskapet har ungas sociala delaktighet som övergripande prioritering på ungdomsområdet, med särskilt fokus på att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten och att motverka fattigdom bland unga, samt på ungdomsperspektivet i . Mot denna bakgrund har presenterat föreliggande resolution om aktiv inkludering av unga: bekämpande av arbetslöshet och fattigdom. I resolutionen föreslås fyra övergripande mål: Att underlätta ungas inträde på arbetsmarkanden och att erbjuda möjligheter till större trygghet på arbetsmarknaden och att unga inte ska diskrimineras. Att unga ska få bättre tillgång till utbildning av hög kvalitet och att underlätta övergången till arbetsmarkanden från studier, arbetslöshet eller inaktivitet. Att underlätta för unga att kombinera privat- och familjeliv med arbetsliv. Att förebygga fattigdom och social utestängning bland ungdomar och att motverka att denna typ av problem förs över från en generation till nästa. I resolutionen understyrks också vikten av att erkänna ungdomars viktiga roll i att säkra smart, hållbar och inkluderande tillväxt i och vikten av ett ungdomsperspektiv i den nya 2020-strategin. Svensk ståndpunkt Att förebygga och motverka utanförskap är en av regeringens viktigaste prioriteringar, liksom att minska arbetslösheten, inte minst bland ungdomar. kan därför stödja det spanska ordförandeskapets förslag och välkomna den tydliga kopplingen mellan arbete och social delaktighet. - Rådsresolutionen bifogas. Ett konkurrenskraftigt inkluderande och hållbart : utveckling av ungdomsdimensionen Diskussion (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) behandling i Ungdomsperspektivet i EU:s strategier för tillväxt och arbete, Lissabonstrategin och dess uppföljare 2020, har behandlats under namnet den Europeiska ungdomspakten inför Europeiska rådets vårtoppmöten. Senast togs frågan upp i och den berördes också i det nya ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU, som behandlades i . Bakgrund och innehåll Det spanska ordförandeskapet har föreslagit att ungdomsministrarna vid rådsmötet ska diskutera ungdomsperspektivet i . Ungdomar berörs på flera ställen i kommissionens meddelande om 2020, inte minst i flaggskeppsinitiativet Youth on the Move. Ungdomar nämns också som en särskilt viktig grupp under sysselsättningsmålet i Europeiska rådets slutsatser om 2020 från . Inför ungdomsministrarnas diskussion har ordförandeskapet tagit fram ett bakgrundsdokument där ungdomsministrarna inbjuds att diskutera: 1) Hur kan ungdomspolitiken bidra till flaggskeppsinitiativen i ? 2) Vilken roll bör lokala och regionala myndigheter spela i ungdomspolitiken för att på bästa sätt implementera 2020? Svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på att ungdomars situation behandlas i kommissionens förslag inför 2020 och att ungdomar nämns som en särskilt viktig grupp i det mål för sysselsättning, som antogs av . Regeringen välkomnar därför en diskussion om hur ungdomsperspektivet på bästa sätt kan integreras i och om hur ungdomspolitiken kan bidra till att uppfylla målen i denna strategi. a) Kulturens roll i återuppbyggnaden av Information från den franska delegationen 8604/10 CULT 32 b) Digital film: Konferens om det oberoende förevisandet och utmaningen av digitaliseringen () Information från ordförandeskapet c) Andra ministerkonferensen för om utbildning, forskning och innovation (Brdo () ) Information från den slovenska delegationen d) årliga ministerkonferens för /2010 och det andra politikforumet i Bolgona ()" Information från den österrikiska och ungerska delegationen 8606/10 EDUC 70 e) Resultat från om arbetstillfällen för ungdomar och social integration (Jerez de la Frontera ) Information från ordförandeskapet f) Arbetsprogram för det tillträdande ordförandeskapet Information från den belgiska delegationen