eunbil · GY0N242783 · 2010-10-04 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: Förberedelser inför den 16:e partskonferensen för ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och 6:e mötet mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 6) (2010) - Antagande av rådets slutsatser Dokument: Utkast till rådsslutsatser från (12958/2/10 REV 2) samt meeting document från (DS 1628/10). behandlad vid samråd med : - Bakgrund Den sextonde partskonferensen inom klimatkonventionen (UNFCCC) respektive det sjätte partsmötet inom Kyotoprotokollet äger rum i , , . Inför detta möte kommer att diskutera och anta slutsatser . Rättslig grund och beslutsförfarande - Svensk ståndpunkt anser att nuvarande löften som rör åtgärder respektive åtaganden om utsläppsminskning som har givits av parterna inom ramen för Köpenhamnsöverenskommelsen är otillräckliga och att EU fortsatt ska uppmana parterna att skärpa dessa åtaganden. SE stödjer det sätt detta uttrycks på i utkastet till rådsslutsatser. anser att det är särskilt viktigt att EU verkar för framsteg i fråga om åtaganden om utsläppsbegränsningar för alla stora utsläppare bland i-länder och åtaganden om åtgärder från alla stora utsläppare bland utvecklingsländerna samt för att dessa åtaganden går att följa upp genom transparent mätning, rapportering och verifiering (MRV). EU bör också arbeta konstruktivt för beslut som bidrar till genomförandet av Köpenhamnsöverenskommelsen i övrigt, liksom i övriga relevanta frågor inom ramen för klimatförhandlingarna. anser att nu föreliggande utkast till rådsslutsatser på ett acceptabelt sätt uttrycker den nödvändiga balansen mellan vad EU kan åta sig samt under vilka villkor detta kan ske och accepterar att EU:s linje beskrivs som stöd för en stegvis ansats. stödjer också skrivningar om behovet av en ambitionsnivå . När det gäller EU:s inställning till en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet (KP) anser att EU fortsatt ska betona fördelarna med en bred överenskommelse som omfattar alla stora utsläppare och som bygger på Kyotoprotokollet och anser att EU bör tydliggöra att man bejakar en andra åtagandeperiod förutsatt att vissa villkor, som framförallt är relaterade till en framtida klimatregims miljömässiga effektivitet, är uppfyllda. SE anser att överskottet av utsläppsrättsenheter, s.k. AAU:s från KP:s första åtagandeperiod kan vara ett problem för miljöeffektiviteten och att det bör hanteras så att sannolikheten att nå de långsiktiga målen inte minskar. anser att det är problematiskt att ändra i gällande regelverk kring AAU:s eftersom införande av restriktioner skulle skapa osäkerhet om framtida värde på liknande enheter, riskera att undergräva trovärdigheten för ett framtida system och minska incitamenten för att överträffa åtaganden. ser ett behov av ytterligare analys innan slutsatser dras om vilka alternativ för att hantera överskottet som bör förordas. Regelverket för skog och markanvändning måste enligt Kyotoprotokollet ses över för tiden . SE verkar för en överenskommelse kring bokföringsregler som ger incitament till nationell politik för att långsiktigt skydda/främja kolsänkor som det främjar ett hållbart skogsbruk inklusive uthållig produktion av biobränsle och trämaterial, med hänsyn taget till skogsbrukets långsiktiga produktionscykler. Regelverket bör också ta nödvändig hänsyn till den stora osäkerhet som är förknippad med mätning av upptag och utsläpp av växthusgaser från skog och mark ifråga om bokföring av pågående skogsbruk. När det gäller finansieringsfrågor så anser att det är centralt att EU och andra 1-parter uppfyller sina åtaganden från Köpenhamnsöverenskommelsen kring den kortsiktiga, s.k. snabbstartsfinansieringen och det är angeläget med ett transparent, snabbt och synligt genomförande av åtgärder och en tydlig rapportering. anser att det är av stor vikt att åtaganden om långsiktig finansiering, som angavs i Köpenhamnsöverenskommelsen, uppfylls. anser att EU bör verka för konstruktiva finansieringslösningar som ligger i linje med för centrala principer såsom effektivitet, ändamålsenlighet och rättvisa och som kan utgöras av såväl privata som offentliga medel. Utkastet till rådsslutsatser förmedlar även en mer detaljerad EU position i en rad förhandlingsfrågor, såsom REDD+, utsläpp från flyg och sjöfart, HFC, institutionella arrangemang, anpassning, kapacitetsuppbyggnad och marknaden för utsläppshandel. inser svårigheterna som klimatförhandlingsprocessen befinner sig i och anser att EU måste ha en pragmatisk hållning som man betonar den akuta situationen som klimatet befinner sig i. ambition är att genom EU medverka till att parterna i ska kunna nå en balanserad överenskommelse med konkreta beslut i ett flertal viktiga frågor för att därigenom föra den internationella processen framåt. inställning har ingen formell roll vid antagandet av rådsslutsatser, men har lagt fram ett utkast till resolution inför klimatmötet i . EP betonar att konkreta steg måste tas i som banar vägen för en överenskommelse i . EP uppmanar EU att återupprätta sin ledande roll i klimatförhandlingarna och att aktivt bidra till ett öppet och konstruktivt klimatmöte i . Vidare uppmanas EU att bekräfta sitt engagemang för Kyotoprotokollet och det fortsatta arbetet inom ramen för AWG-KP och AWG-LCA och anser att EU ska förklara dess vilja att gå in i en andra åtagandeperiod inom KP. Förslaget Inför de kommande klimatförhandlingarna i framhålls i rådsslutsatser att behovet av att göra framsteg mot ett ambitiöst klimatavtal efter 2012 blir alltmer brådskande. Den stegvisa ansatsen mot en global, rättsligt bindande överenskommelse, som bygger på Kyotoprotokollet och som integrerar den politiska vägledning som ges i Köpenhamnsöverenskommelsen, vidhålls. Vikten av att anta en uppsättning beslut i , som garanterar ett balanserat resultat mellan de bägge förhandlingsspåren AWG-KP respektive AWG-LCA, betonas. Rådsslutsatserna upprepar EU:s preferens för en rättsligt bindande överenskommelse som bygger på Kyotoprotokollets (KP) viktigaste delar, men bekräftar också att EU är öppen för att ingå en andra åtagandeperiod inom ramen för KP, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Dessa villkor relaterar framföra allt till en framtida klimatregims miljömässiga effektivitet. I detta sammanhang betonas också behovet av reformering av befintliga marknadsmekanismer, etablering av nya sektorsmekanismer, hantering av AAU-överskott, bokföringsregler för skog och markanvändning samt att inkludera andra sektorer och gaser i KP. Vidare välkomnar EU att Köpenhamnsöverenskommelsen erkänner den vetenskapliga uppfattningen att ökningen av den globala temperaturen ska hållas jämfört med förindustriell nivå och understryker att de globala utsläppen av växthusgaser enligt IPCC:s fjärde utvärderingsrapport behöver minska med 2050 jämfört med och att de utvecklade länderna som grupp behöver minska sina utsläpp till 2050 jämfört med . EU understryker vikten av att genomföra en översyn av post-2012 ramverket som, med stöd av vetenskapliga fakta, ska inkludera överväganden om att stärka det långsiktiga målet. I detta avseende refereras till Köpenhamnsöverenskommelsen och överväganden om en temperaturhöjning på maximalt 1,. I rådsslutsatserna påminner EU om att länderna i Köpenhamnsöverenskommelsen har enats om att vidta åtgärder för att nå 2°C-målet och noterar att en sådan ambitionsnivå innebär att de globala genomsnittliga utsläppen av växthusgaser behöver minska till omkring CO2-ekv per capita och att industriländernas och utvecklingsländernas nationella utsläpp per capita gradvis behöver konvergera, med beaktande av nationella förhållanden. EU bekräftar vidare sitt åtagande om att skärpa sitt utsläppsåtagande till jämfört med , som en del av en global och övergripande överenskommelse, under förutsättning att andra utvecklade länder åtar sig jämförbara utsläppsminskningar och att mer avancerade utvecklingsländer i rimlig utsträckning bidrar efter ansvar och förmåga. EU ser i detta sammanhang fram emot Europeiska kommissionens färdplan för en säker och hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp till 2050 som även kan ge vägledning för ett mål på medellång sikt, . EU pekar på att parternas i Köpenhamnsöverenskommelsen föreslagna utsläppsmål och åtgärder för att minska utsläppen inte räcker för att nå det långsiktiga målet och upprepar behovet av att de utvecklade länderna går i spetsen genom att åta sig ambitiösa och rättsligt bindande kvantifierade utsläppsbegränsande åtaganden i storleksordningen jämfört med . Utvecklingsländernas bidrag till Köpenhamnsöverenskommelsen i form av förslag till utsläppsminskande åtgärder välkomnas. betonas behovet av att förankra alla parters löften i Köpenhamnsöverenskommelsen inom UNFCCC. Framsteg i efterfrågas inom en rad förhandlingsområden såsom REDD+, utsläpp från flyg och sjöfart, HFC, institutionella arrangemang, anpassning, kapacitetsuppbyggnad och marknaden för utsläppshandel. När det gäller finansiering bekräftar EU sitt s.k. fast start åtagande om inom ramen för ett gemensamt åtagande av i-länderna om och betonar att EU redan har lagt fram en preliminär lägesrapport rörande dessa åtaganden på i () och att en övergripande rapport kommer att lämnas i och därefter . Med referens till Köpenhamnsöverenskommelsen erinrar EU om industriländernas gemensamma mål att mobilisera 100 miljarder USD , som kan utgöra både offentlig och privat finansiering, och ser i detta sammanhang fram emot den rapport om finansieringskällor som den rådgivande gruppen för klimatfinansiering (on Climate Change Financing, AGF) ska lägga fram innan . EU bekräftar sitt åtagande om att upprätta den s.k. , som en del i ett balanserat paket, och stödjer ett beslut i som upprättar en process för etablering av fonden i syfte att operationalisera denna vid COP17 i . När det gäller MRV betonas vikten av insyn när det gäller åtgärder och åtaganden i en framtida klimatregim. I rådsslutsatserna åtar sig EU att i samråd med alla parter utarbeta riktlinjer för ett enhetligt och balanserat MRV-system för att kunna mäta och rapportera parternas utsläpp och framsteg för att uppfylla sina åtaganden. Behovet av ökade resurser för kapacitetsuppbyggnad kring MRV understryks. MRV för industriländerna bör omfatta regler som garanterar robust och transparent redovisning av efterlevnad av åtaganden och stöd till utvecklingsländerna, medan MRV för utvecklingsländer bör erbjuda information om behov av och mottagande av stöd samt om egna åtgärder. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa - Ekonomiska konsekvenser Dessa rådsslutsatser bedöms inte påverka statens finanser, utan de förslag och bedömningar som presenteras syftar till att tydliggöra den klimatpolitiska inriktningen inför förhandlingarna vid COP16/CMP6 i , . Övrigt På Europeiska rådets möte förväntas slutsatser antas inför . Köpenhamnsöverenskommelsen innefattar länder med av de globala utsläppen av växthusgaser. Överenskommelsen utgör ett politiskt ramverk för ett framtida klimatavtal men är inte rättsligt bindande och ifrågasätts av en mindre grupp länder som är parter till UNFCCC. on the Kyoto Protocol respektive on Long Term Cooperative Action