eunbil · GX0N23502D · 2010-01-01 00:00:00 — Rådets möte (RIF) - Asylprocedurdirektivet, presentation av kommissionen och första meningsutbyte - Skyddsgrundsdirektivet, presentation av kommissionen och första meningsutbyte Dokument: KOM(2009) 551 slutlig och KOM(2009) 554 slutlig behandlad vid samråd med : - Bakgrund De befintliga skyddsgrunds- och asylprocedurdirektiven antogs av Europeiska unionens råd respektive . I Haagprogrammet slog medlemsstaterna fast att målet för den andra fasen i arbetet med att införa ett gemensamt europeiskt asylsystem är att ett gemensamt förfarande och en enhetlig status för personer som har rätt till skydd ska införas . Tidsfristen justerades till 2012 när den Europeiska pakten om immigration och asyl antogs . Kommissionens förslag till reviderade skyddsgrundsdirektiv och asylprocedurdirektiv antogs . Enligt kommissionen är syftet med förslagen att åstadkomma en högre grad av harmonisering samt bättre materiella och processuella skyddsnormer inom EU. Syftet med behandlingen i är att bereda kommissionen tillfälle att presentera förslagen samt ge medlemsstaterna möjlighet att kommentera dem. Rättslig grund och beslutsförfarande Den rättsliga grunden för förslaget till det reviderade skyddsgrundsdirektivet är artikel 63.1 c, 63.2 a och 63.3 a i EG-fördraget och för asylprocedurdirektivet artikel 63.1 d och 63.2 a i EG-fördraget. Beslut fattas av och rådet enligt medbeslutandeförfarandet i artikel 251 i EG-fördraget. Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag som ett led i arbetet med att nå den överenskomna målsättningen om ett gemensamt europeiskt asylsystem . inställning Ännu okänd. Förslagen Skyddsgrundsdirektivet Kommissionen föreslår bl.a. att vissa rättsliga begrepp som används för att precisera grunderna för skydd ska förtydligas i direktivet. Detta avser begreppen aktörer som ger skydd, internt skydd och tillhörighet till en viss samhällsgrupp. Enligt förslaget ska det även förtydligas när det ska anses finnas ett s.k. orsakssamband mellan förföljelsehandlingarna och skälen för förföljelsen, vilket krävs för att förutsättningarna för flyktingskap ska vara uppfyllda. Kommissionen föreslår även att skillnaderna ska bli mindre mellan de rättigheter som ges flyktingar och de rättigheter som ges personer som beviljats subsidiärt skydd. De rättigheter det handlar om är uppehållstillståndens längd, resedokument, tillgång till sociala förmåner, hälso- och sjukvård, integrationsfrämjande åtgärder, tillgång till förmåner för familjemedlemmar till den som beviljats internationellt skydd samt tillträde till arbetsmarknaden. Kommissionen föreslår att integrationen av personer som beviljats internationellt skydd ska förbättras genom att vissa rättigheter stärks. Enligt förslaget ska t.ex. medlemsstaterna underlätta för dem att få sina kvalifikationer, vad gäller tidigare studier och arbete, erkända. Det föreslås också att medlemsstaterna ska sträva efter att underlätta för dem att få tillgång till yrkesutbildning samt säkerställa tillgång till olika integrationsprogram. Kommissionen föreslår även att vissa undantag ska införas från bestämmelser om upphörande av flyktingstatus eller status som subsidiärt skyddsbehövande. Kommissionen föreslår vidare att definitionen av begreppet familjemedlemmar ska utvidgas, så att hänsyn tas till de olika situationer där en underårig kan anses vara beroende av någon. Kommissionen föreslår att det ska införas ett enhetligt förfarande, vilket innebär att prövningen av en asylansökan avser båda formerna av internationellt skydd som anges i skyddsgrundsdirektivet. Kommissionen föreslår även att asylförfarandet ska effektiviseras genom införandet av en tidsfrist i första instans. Tidsfristen kan förlängas med ytterligare i enskilda ärenden. Kommissionen föreslår även att det preciseras vilka skyldigheter som åligger gränsvakter, polis och personal vid förvar som först kommer i kontakt med asylsökande, för att säkerställa att asylsökande i ett inledande skede ges relevant information och rådgivning. Kommissionen föreslår vidare att det ska införas ökade rättssäkerhetsgarantier för personer med särskilda behov. Bland annat ska tortyroffer, personer med psykiska funktionshinder, ensamkommande barn m.fl. undantas från s.k. påskyndade förfaranden vid uppenbart ogrundade ansökningar. Det ska även fastställas hur rättsmedicinska rapporter ska användas för att dokumentera tecken på tortyr. Bl.a. ska asylsökande ha rätt att få en läkarundersökning utförd för att styrka uppgifter om tidigare förföljelse. Vidare ska personal som behandlar asylansökningar utbildas i könsrelaterade, traumarelaterade och åldersrelaterade frågor. Kommissionen föreslår vidare vissa inslag i begreppet säkert ursprungsland bl.a. genom att begreppet minimilistor över tredje länder som betraktas som säkra ursprungsländer avskaffas. Vid nationellt fastställande av tredjeländer som säkra tredje länder måste en uppdatering av begreppet ske utifrån gemensamma, opartiska kriterier, vilka bland annat grundar sig på information från det Europeiska stödkontoret. Kommissionen föreslår vidare att en uttömmande förteckning införs för de fall när en påskyndad prövning av uppenbart ogrundade ansökningar sker som medlemsstaterna behåller möjligheten att prioritera övriga ansökningar, såsom uppenbart välgrundade ansökningar och för personer som har särskilda behov. Kommissionen föreslår även att asylsökandes tillgång till s.k. effektivt rättsmedel underlättas, t.ex. genom att överklaganden av beslut i första instans där det är fråga om ansökningar om internationellt skydd ska ha automatisk suspensiv effekt. Gällande svenska regler och förslagens effekter på dessa har påbörjat en analys av förslagen. Ekonomiska konsekvenser har påbörjat en analys av förslagen.