eunbil · GX0N23DF49 · 2010-01-01 00:00:00 — PM till Fi2010/695 Rådets läsning av förslaget till EU:s budget EU:s budgetprocess Kommissionen fattade beslut som sitt budgetförslag Förslaget behandlas i rådets budgetkommitté och i Coreper II antar rådets läsning , alternativt antas läsningen som en A-punkt vid . antar sin läsning av budgetförslaget . som kulminerar förlikningsmöte med . Kommissionens förslag till årsbudget Budgeten är den femte inom ramen för den fleråriga budgetramen som sträcker sig över . Enligt kommissionen ska budgeten framförallt inriktas mot att stödja de europeiska ekonomiernas återhämtning samt stärka tillväxt och sysselsättning, i enlighet med målen i EU 2020 strategin. Kommissionens förslag till budget innebär en ökning av åtagandeanslagen med totalt till , vilket motsvarar en ökning med 0,jämfört med budgeten . Förslaget lämnar därmed en marginal på eller 0,av utrymmet under den fleråriga budgetramen. Åtagandena motsvarar 1,av medlemsstaternas samlade BNI, vilket kan jämföras med 1,i budgeten . Betalningsanslagen föreslås öka med till totalt , vilket motsvarar en ökning med 5,jämfört med budgeten . Betalningsnivån motsvarar 1,av medlemsstaternas samlade BNI, vilket kan jämföras med 1,för budgeten 2010. Om den Europeiska återhämtningsplanen exkluderas ur budget, innebär budgetförslaget en ökning med 2,för åtaganden och 5,för betalningar i förhållande till 2010. KOM:s budgetförslag ligger inom de utgiftsramar som rådet, () och KOM beslutat om i den fleråriga budgetramen. Taket för åtaganden i budgetramen för uppgår till 1,av medlemsstaternas BNI och betalningsnivån uppgår till av medlemsstaternas BNI. Rubrik MFF (miljoner euro) CA PA CA PA CA CA PA CA PA 1 Hållbar tillväxt 64 249 (1) 47 727 64 407 54 651 63 974 0,14,158 6 923 1a Konkurrenskraft 14 863 11 343 13 437 12 110 12 987 -9,6,-1 426 766 1b Sammanhållning 49 387 36 384 50 970 42 541 50 987 3,16,1 584 6 157 Marginal 67 (3) 2 Skydd och förvaltning av naturresurser 59 499 58 136 59 486 58 136 60 338 0,0,-13 0 Varav Markn utg, direktstöd 43 820 43 701 43 747 43 657 47 617 -0,-0,-72 -44 Marginal 852 3 Medborgarskap, Frihet, säkerhet och rättvisa 1 674 1 398 1 803 1 492 1 889 7,6,129 94 3a Frihet, säkerhet o rättvisa 1 006 739 1 135 853 1 206 12,15,129 114 3b Medborgarskap 668 659 668 639 683 0,-3,0 -20 Marginal 87 4 EU som global partner 8 160 7 788 8 614 7 602 8 430 5,-2,453 -186 Marginal 70 (4) 5 Administration 7 909 7 908 8 267 8 268 8 334 4,4,358 359 Marginal 149 (5) Totalt 141 492 122 957 142 576 130 147 142 965 0,5,1 085 7 190 Marginal 1 224 Som andel (%) av BNI 1,1,1,1,1,(1) Inkl. Återhämtningsplanen och Globaliseringsfonden () (2) Inkl. ÄB 1-4 (3) Exklusive Globaliseringsfonden (4) Marginalen beaktar inte Katastrofreserven (253,) (5) Pensionsavgifter som ingår i taket har beräknats till Skillnad Budget 2010 DB 2011 (2) Skillnad % De huvudsakliga orsakerna till ökningen av åtaganden är hänförliga till sammanhållningspolitiken, den externa verksamheten och EU:s administration. Sammanhållningspolitiken föreslås öka i enlighet med den profil som beslutats i den fleråriga budgetramen för 2007-2013. Inom den externa verksamheten föreslås ökningar inom framförallt utvidgningspolitiken, grannskapspolitiken och inom biståndsområdet. Inom de administrativa utgifterna föreslås ökningar för att täcka utgifter för löner, pensioner och resursbehov med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande. När det gäller betalningar ökar även dessa i enlighet med den profil som beslutats i den fleråriga budgetramen. Det är först när beslutet om årsbudgeten har fattats som den svenska EU-avgiften med säkerhet kan fastställas. Även om en mängd faktorer kan påverka prognosen kan dock preliminärt konstateras att kommissionens förslag innebär en högre avgift med ca jämfört med prognosen för avgiften vårproposition. Skillnaden förklaras i huvudsak av högre betalningsnivåer och valutakursförändringar. Svensk ståndpunkt verkar för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med prop. 1994/95:40. Målet innebär att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Detta innebär även strikt budgetdisciplin. övergripande målsättning budget är därmed, , att den slutligt antagna budgeten för med god marginal ska rymmas inom den fleråriga budgetramen och att den ska utgå från realistiska och väl underbyggda prognoser för att på så sätt minska risken för överbudgetering. I en situation där medlemsstaterna har höga krav på konsolidering av sina offentliga finanser är det särskilt angeläget med en restriktiv årsbudget . förespråkar därför sänkta åtagandeanslag i förhållande till kommissionens budgetförslag i syfte att skapa marginaler för oförutsedda utgifter under det löpande budgetåret. Detta är särskilt viktigt för rubrik 1a Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning och rubrik 4 EU som global partner. Om förslag till neddragningar av anslag läggs fram i budgetkommittén som går utöver vad som är en rimlig nivå med hänsyn till behov och absorptionsförmåga ska dock värna svenska prioriteringar. Trots att kommissionens budgetförslag i stort följer den profil som beslutats i den fleråriga budgetramen anser , mot bakgrund av tidigare års överbudgetering, att vissa betalningsnivåer kan ifrågasättas. Avseende rubrik 1a, Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, bör vi försöka identifiera fleråriga program som utifrån resultatinformation och/eller gjorda utvärderingar fungerar dåligt, har dåligt genomförande, dvs. låg utbetalningstakt, låg måluppfyllelse och/eller svaga motiv för att anslå medel till verksamheten som det måste beaktas att stora delar av budgeten är fastlagd i fleråriga program. Det kan finnas anledning att ifrågasätta storleken på och minska nivån på dessa program. I granskningen av förslaget bör kommissionens bedömning av medelsåtgång prioriteras, bland annat utifrån förra programperiodens utfall. För rubrik 1b, Ökad sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, handlar det i första hand om att uppnå realistiska prognoser för betalningsanslagen. är det femte året i innevarande programperioden och det är viktigt att överensstämmelse mellan budget och utfall är god. Förslagen till betalningsanslag bör därför analyseras noggrant. Ambitionen inom rubrik 2, Bevarande och förvaltning av naturresurser, bör vara att i första hand få bort överbudgetering så att prognoserna stämmer bättre och att den svenska avgiften inte blir onödigt hög. Detta bör helst ske genom riktade insatser mot vissa identifierade utgiftsposter men kan också ske genom horisontella neddragningar. Avseende rubrik 3a, Frihet, säkerhet och rättvisa, bör vi vara observanta på förändringar mellan enskilda år. Uppföljning av utfallet är viktigt med tanke på den jämförelsevis stora ökning av budgeten för rättsliga och inrikesfrågor . Rubrik 3b, Medborgarskap, är en liten rubrik sett till tilldelade medel och förändringarna mellan åren är små. I första hand bör en jämförelse med implementeringsgraden under föregående år göras. Inom rubrik 4, EU som global partner, bör neddragningar genomföras på anslag som bedöms överbudgeterade och i syfte att skapa en rimlig marginal inför oförutsedda utgifter. Betalningsanslagen bör granskas för att identifiera områden med risk för överbudgetering. Avseende rubrik 5, Administration, bör områden identifieras där effektivitetsvinster kan göras. kommer i förhandlingarna att fokusera både på institutionerna och de olika myndigheterna inom EU. Upprättandet av genomförandemyndigheter, som i sig kan vara ett kostnadseffektivt sätt att hantera ett program, bör inte leda till att administrationen tillåts öka. Ambitionen är att de samlade administrativa utgifterna högst får justeras upp med inflationstakten, beräknad till .