eunbil · GY0N2450CA · 2010-11-29 00:00:00 — Förslag till rådets förordning om statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga (KOM (2010) 372) - Riktlinjedebatt - Rådets beslut (Offentlig debatt) Statligt stöd till kolindustrin i EU regleras av ett sektorspecifikt rättsligt instrument: Rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av om statligt stöd till kolindustrin (nedan kallad kolförordningen). Denna förordning avser endast stenkol, som därigenom behandlas annorlunda än brunkol, oljeskiffer, men även t.ex. torv. Kolförordningen upphör att gälla . Utan ny rättslig ram som möjliggör beviljande av vissa typer av statligt stöd till kolindustrin kan MS endast bevilja stöd enligt de generella regler för statligt stöd som gäller alla sektorer, t.ex. stöd för FoU och miljöförbättrande åtgärder. Den gällande kolförordningen medger omfattande undantag från de generella statsstödsreglerna. I syfte att minska beroendet av fossila energislag har därav många MS drivit frågan om att fasa ut de särskilda stöden till kolindustrin. har vissa MS mycket höga produktionskostnader, varför deras stenkolsproduktion inte är konkurrenskraftig. Därför har man av bl.a. arbetsmarknadsskäl valt att subventionera den. Enligt det föreliggande förslaget som presenterades minskas möjligheterna att ge stöd till kolindustrin. KOM föreslår ett sektorspecifikt system för statligt stöd som ska ses som ett övergångssystem på vägen mot full tillämpning av de allmänna reglerna för statligt stöd inom kolindustrin. De möjligheter som de allmänna reglerna om statligt stöd erbjuder kompletteras i förslaget med möjligheten att förklara två typer av stöd till stenkolsindustrin som förenliga med den inre marknaden: Nedläggningsstöd och stöd för att täcka extraordinära kostnader. Enligt förslaget ska nedläggningsstödet utgöra ett driftsstöd för att täcka nuvarande produktionsförluster, under förutsättning att stödet trappas ned gradvis och åtföljer en kontrollerad avveckling av verksamheten som ett led i en väl utarbetad nedläggningsplan (som enbart avser befintliga gruvor). Det skulle möjliggöra en successiv utfasning av driftsstödet till . Det föreslagna stödet för att täcka extraordinära kostnader avser kompensation för de sociala och miljörelaterade kostnaderna i samband med nedläggningen av kolgruvor, t.ex. sociala förmåner och kostnader i samband med återställande av tidigare kolgruveanläggningar. Förordning föreslås att gälla t.o.m. . Förslaget har endast budgetära konsekvenser för de MS som beviljas stöd. Förslaget behandlades i Rådsarbetsgruppen för konkurrens respektive samt i COREPER I . antog en resolution i vilken man uttalade att statsstöden skulle fasas ut först , d.v.s. än kommissionens ursprungliga förslag. Förslag till svensk ståndpunkt: SE anser inte att särskilda statsstödsregler för utvinning av fossila bränslen ska vara tillåtet och att stöd till en icke konkurrenskraftig industri skjuter upp nödvändig strukturomvandling och fördröjer en utveckling av förnybara bränslen. Det är dock högst osannolikt att KOM:s förslag kan få kvalificerad majoritet. KOM:s förslag är dock betydligt bättre än nu gällande regelverk. Som en kompromiss bör därför SE visa öppenhet för att stödja KOM:s förslag, men verka för begränsningar i detta och en så kort tillämpningstid som möjligt. En integrerad industripolitik för en globaliserad tid konkurrenskraft och hållbarhet i centrum - Antagande av rådslutsatser Kommissionens meddelande om industripolitik för en globaliserad tid antogs . Det är ett av flaggskeppsinitiativen inom ramen för 2020. Förslagen i meddelandet ska ge förutsättningar för förbättrat företagsklimat, särskilt för små och medelstora företag, och stödja utvecklingen av en stark och hållbar industribas med internationell konkurrenskraft. Under kommer rådsslutsatser antas utan diskussion. Förslag till svensk ståndpunkt: har under rådsförhandlingen drivit viktiga utgångspunkter för EU:s näringspolitik. EU:s näringspolitik bör inriktas på att stärka den europeiska konkurrenskraften och att främja och underlätta en globalt konkurrenskraftig, grön och resurseffektiv ekonomi. För att nå målen i strategin om ökad tillväxt och konkurrenskraft är näringslivets bidrag centralt. En grundförutsättning är därför att EU:s näringspolitik bistår det europeiska näringslivet att både möta utmaningar och ta tillvara möjligheterna i en global tid. En grundförutsättning för stärkt konkurrenskraft är en fullt fungerande inre marknad och fri handel med tredje land. 11 e) (eventuell.) Förslag till svensk ståndpunkt: SE välkomnar uppföljning av råvaruinitiativet, eftersom råvarufrågan är av betydelse för konkurrenskraft och ser fram emot kommissionens information och meddelandet. (f) Rapport om genomförandet av rekommendationerna från högnivågruppen om den europeiska kemikalieindustrins konkurrenskraft Förslag till svensk ståndpunkt: SE välkomnar informationen.