rfr · GX0WRFR2 · 2010-02-24 00:00:00 — En undersökning som Baltic Sea 2020 gjorde visade att länderna runt är intresserade av och vill följa förvaltningsplanen. Baltic Sea 2020 har ambitionen att följa detta även . Beslutsfattandet om förvaltning av torsken måste fattas närmare regionen än det gör . Subsidier har bidragit till en förvridning av den ekonomiska vinsten av fisket och bör upphöra. Tekniska åtgärder som ökad maskstorlek är något som skulle hindra att för små torskar tas upp. Effektiv och pålitlig kontroll måste införas. Kunskap om vad den dåliga rekryteringen hos torsken beror på är viktig. Även kunskap om hur torsken hänger ihop med andra arter behöver belysas. Sedan regionala rådgivande nämnd (, BS RAC, ofta kallad ÖstersjöRAC:en) bildades har dialogen blivit mer positiv. En regionaliserad förvaltning av torsken i bör vara möjlig att genomföra inom ramen för den pågående reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. Faktaruta problembild fiskeförvaltning i Problemen förknippat med fiskeförvaltningen i , och stora delar av världen kan sammanfattas med följande punkter: Man har ett stort överfiske. Många bestånd befinner sig på historiskt låga nivåer. Fiskeflottan är överdimensionerad och subsidiefinansierad, vilket är mycket ineffektivt ur ett ekonomiskt perspektiv. Illegala fångster och brott mot regelverket är vanligt brott mot regelverket beror delvis på att det är för komplicerat och upplevs som irrelevant. Det är inte framtaget i närhet till aktörerna. Utkast är ett stort problem hur mycket som tas upp och kastas ut är svårt att få grepp om. Fisket har stor negativ inverkan på habitat och biologisk mångfald. Bristande kvalitet i datainsamlingen som den vetenskapliga rådgivningen ska baseras på delvis beroende på illegala fångster och utkast. Brist på tillit och dialog mellan aktörer genererar också en misstro mellan aktörer när det gäller data som de vetenskapliga råden ska baseras på. Generellt finns ett bristande förtroende för den gemensamma fiskeripolitiken från såväl medlemsländer, beslutsfattare som allmänhet. , K., Lunneryd S.G. (2005) Födoanalyser av storskarv, Phalacrocorax carbo i . Finfo, 2005:11. (2008) Round goby Neogobius melanostomus in the Baltic Sea Invasion Biology in practice. Doctoral Thesis in and Brackish Water Ecology. (1986) Les études écologiques dans le delta du Pô: aspects fondamentaux et applications au site de la centrale de . dEcologie Littorale Méditéranéenne, 57 , , . Antsulevich A., Välipakka P. (2000) Cercopagis pengoi: New important food object of the Baltic herring in the Gulf of . International review of hydrobiology 85(5): 609619. Balling R.C., Vose R.S., . (1998) Analysis of long-term European temperature records: 1751-1995. 10: 193200. Baltic Sea 2020 (2008) Baltic Sea challenge: . ., ., ., Axenrot T., . (2007) Revidering av kunskapsläget för vindkraftens effekter på fisket och fiskbestånden. (2005) Förändringar under ytan: havsmiljö granskad på djupet. Bilio M., Niermann U. (2004) Is the comb jelly really to blame for it all? Mnemiopsis leidyi and the ecological concerns about the . Ma- rine Ecology Progress Series 269: 173183. G., Peltzer E. (2009) Limits to . Science 324: 347 348. (2003) Impact on indigenous species biodiversity caused by the globalisation of alien recreational freshwater fisheries. Hydrobiologica 500(1): 217230. Casini M., ., Molinero J-C., ., Cardinale M., Bartolino V., Belgrano A., Kornilovs G. (2009) Trophic promote threshold-like shifts in pelagic ecosystems. PNAS 106: 197202. Casini M, ., ., Cardinale M., Molinero J-C., Kornilovs G. (2008) Multi-level trophic in a heavily exploited open ecosystem. Proc R Soc B Biol Sci 275:17931801. Castonguay, M., Hodson, P.V., Moriarty, C., Drinkwater, K.F., Jessop, B.M., 1994. Is there a role of ocean environment in American and European eel decline. 3: 197-203. Council Regulation (EC) No 2371/2002 of on the conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy. Council Regulation (EC) No 1098/2007. Dekker, W. 2004. Slipping through our hands Population dynamics of eel. Desholm M., Kahlert J. (2005) collision risk at an offshore wind farm. Biol. 1: 296298. 2009/10:RFR2 REFERENSER , Nehls G., van Buesekom J. (2005) Introduced Pacific oysters (Crassostrea gigas) in the northern Wadden Sea: invasion accelerated by warm summers? Helgol 59: 97106. (1997) Ecosystem function at low biodiversity the Baltic example. in biodiversity: patterns and processes. Edited by Ormund R. F. G., Gage J.D., . , , UK. , H, (2004) Skador på fångst i redskap orsakat av skarv i svenskt fiske sammanställning och utvärdering av nya och gamla material. (2001) Effects of Great Cormorant predation on fish populations and fishery. Doktorsavhandling, Populationsbiologiska avd., Evolutionsbiologiskt centrum, (svensk sammanfattning). fiskeriutskott (2005) Förslag till betänkande om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för förvaltning av europeisk ål. A., Bayha K. (2006) The ctenophore Mnemiopsis leidyi A. 1865 in waters of the : an unrecognized invasion? Aquatic Invasions 1(4): 270277. Precautionary approach to capture fisheries and species introductions. Technical Consultation on the Precautionary Approach to Capture Fisheries. Series title: FAO Technical , No.2 1996 54 pg. (2002) Management and restoration of European eel population (): An impossible bargain. Ecological 18: 575591. ., (1996) The importance of the Drogden Sill in the Sound for major inflows. 9(34): 137 157. (2008) Beteende hos blankål vid fångst och transport förbi kraftverk i och . (2008) Främmande arter och stammar Redovisning av regeringsuppdrag beträffande bedömning av riskerna för fisket med främmande arter och stammar i de fyra samt havet. (2008) Vattenbruk 2007. officiella statistik statistiska meddelanden, JO 60 . (2006) Kartläggning av för skarvskador speciellt utsatta fisken och skarvens effekter på ekosystemet. (Slutrapport) . Rapport till regeringen: Uppdrag angående orapporterat fiske m.m. Dnr 121-3160-02. föreskrifter (FIFS 2004:36) om fiske i , och . Konsoliderad elektronisk utgåva. Senast uppdaterad 2009-03- 21. H., Knowles M. (1998) Threatened and endangered species geography. BioScience 48: 365376. (1996) och oceanografi. REFERENSER 2009/10:RFR2 (2003) One hundred years of hydrographic measurements in the Baltic Sea. 49: 229241. (2004) Climate Change Effects on to the Baltic Sea. Ambio 33(45): 235241. Granbom P-O. (1994) Ett faktahäfte om dumpad C-ammunition i och . FOA 4/94/172. S., Walbridge S., Selkoe K. A., Kappel C. V., Micheli F., DAgrosa C., . F. (2008) A global map of human impact on ecosystems. Science 319: 948952. (2006) Ctenophores of the Baltic and adjacent Seas the invader Mnemiopsis leidyi is here! Aquatic Invasions 1(4): 295298. Havenhand J., Thorndyke M., . (2008) Försurning av haven nytt problem i klimatförändringens spår. I: , Tidlund A., ., . (eds), Havet 2008, , . HELCOM (1995) Final Report of the ad hoc on Munition. (2006) Pilot study on annual ballast water discharge and uptake in , : 1. ., Vuorinen I., Hjelt P. (2000) Climatic factors in the control the oceanographic and ecological changes in the Baltic Sea. Limnology and Oceanography 45: 703710. Report of the ICES/on Integrated Assessments of the Baltic Sea, 1620 2009, , . ICES CM 2009/BCC:02. ICES (2007) Report of the 2007 session of the joint EIFAC/ICES working group on eels. ICES CM 2007/ACFM: 23. ., Kamakin A. M., Ushivtzev V. B., Shiganova T., Zhukova O., ., . I., Harbison G. R., Dumont H. (2000) Invasion of the by the comb jellyfish Mnemiopsis leidyi (Ctenophora). Biological Invasions 2: 255258. International Baltic Sea Fisheries Commission IBSFC 1999, Resolution X, IBSFC 2001, Resolution XVII, IBSFC 2003, Resolution XX. (1998) Climatic fluctuations and trends in Estonia in the 20th century and possible climate change scenarios. I: Kallaste T. & Kuldna P. ), Climate Change Studies in Estonia. : , 712. Javidpour J., Sommer U., Shiganova T. (2006) First record of Mnemiopsis leidyi A. 1865 in the Baltic Sea. Aquatic Invasions 1(4): 299-302. , Roesenberg R., Bonsdorff E. (2002) Temporal and spatial largescale effects of eutrophication and oxygen deficiency on benthic fauna in Scandinavian and Baltic waters a review. Oceanography and : an 40: 470489. Kautsky L., Kautsky N. (2000) The Baltic Sea, including Bothnian Sea and . In Seas at the Millennium: An Environmental Evaluation. Editor: Sheppard C. Kinzig A., Starrett D. (2003) Coping With Uncertainty: A Call for a . Ambio 32: 330335. 2009/10:RFR2 REFERENSER Knights B., , Naismith I. (1996) Stock assessment of European eel, (L.). I: Cowx I. ), Stock Assessment in Inland Fisheries. Books, : 431447. ., Jorde P.E., ., Stenseth N.C. (2003) Fine-scaled geographical structuring in a highly mobile species: the cod. Molecular Ecology 12(2): 38594. , Möllmann C., Hinrichsen H-H., , Tomkiewicz J., ., ., Makarchouk A., B. R., M. A., , Rohlf N., Linkowski T., Beyer J. (2005) Baltic cod recruitment the impact of climate variability on key processes. , 62: 14081425. ., , Okla L. (1990) Fat content as a factor inducing migratory behavior in the eel (L.) to the Sargasso Sea. Naturwissenschaften 77: 488490. Lehtiniemi M., Pääkkönen J-P., ., Katajisto T., Gorokhova E., ., Viitasalo S., . (2007) Distribution and abundance of the American comb jelly (Mnemiopsis leidyi) A rapid invasion to the northern Baltic Sea during 2007. Aquatic Invasions 4(2): 445449. (2002) Alien freshwater fishes in Europe. Invasive Aquatic Species of Europe: Distribution, Impacts and Management: 153161. ., Lodge D. M., Finnoff D., Shogren J. F., . A., Lamberti G. (2002) An ounce of prevention or a pound of cure: bioeconomic risk analysis of invasive species. R. Soc. B 269: 24072413. (2003) Utgrunden Havsbaserad Vindkraftspark Mätning av undervattensbuller. , Rapport 110032903012700sv, 32s. (2006) Vrak i . Sammanfattning av kunskaperna kring miljöriskerna med läckande vrak i . (2004) The outcome of alien tree invasions in . 2: 265273. R., (2004) Fish production and climate: Sprat in the Baltic Sea. Ecology 85: 784794. R., Gislason H., Möllmann C, (2007) Impact of 21st century climate change on the Baltic Sea fish community and fisheries. Global Change Biology 13: 13481367. (2005) Millennium Ecosystem Assessment Ecosystems and human well-being: synthesis. Press, , DC. (2009) Ekosystemansatsen i fiskförvaltningen. Ur: Havet 2009. i samarbete med . Möllmann C., Kornilovs G., Fetter M., (2005) Climate, zooplankton, and pelagic fish growth in the central Baltic Sea. 62: 12701280. (2008) Slutrapport från forskningsprogrammet främmande arter i våra vatten. (2006) Vindkraftens effekter på ålvandring en studie före etablering. , , Förnyad Underdånig Berättelse om Fiskerierna i . , tryckt i Kongl. REFERENSER 2009/10:RFR2 Nissling A., Kryvi H., . (1994) Variation in egg buoyancy of Baltic cod Gadus morhua and its implications for egg survival in prevailing conditions in the Baltic Sea. 110: 6774. Nissling A., . (1996) The ability of Baltic cod eggs to maintain neutral buoyancy and the opportunity for survival in fluctuating conditions in the Baltic Sea. 48(2): 217227. (2004) Effects of temperature on egg and larval survival of cod (Gadus morhua) and sprat (Sprattus sprattus) in the Baltic Sea implications for stock development. Hydrobiologia 514: 115123. D., Poff N. L., . R., . E., Fausch, K. (2004) Ecological and evolutionary consequences of biotic homogenization. Trends in Ecology and Evolution 19(1): 1824. C., Fabry V. J., Aumont O., Bopp L., Doney S. C., Feely R. A., Gnanadesikan A., ., Ishida A., Joos F., . M., ; , Matear R., Monfray P., Mouchet A., . G., Plattner G-K., . B., . L., Sarmiento J. L., Schlitzer R., . D., Totterdell I. J., Weirig M-F., Yamanaka Y., Yool A. (2005) Anthropogenic ocean acidification over the twenty-first century and its impact on calcifying organisms. Nature 437: 681686. (1998) A nonlinear dynamical perspective on climate prediction. 12: 575-591. Parmanne R., Rechlin O., (1994) Status and future of herring and sprat stocks in the Baltic Sea. , : 2959. , Maclean J. (2003) In a perfect of Fisheries and Ecosystems in the North . Penas, E. (2007) The fishery conservation policy of Union after 2002: towards long-term sustainability. 64: 588595. Pimentel D., Lach L., Zuniga R., Morrisson D. (2000) Environmental and economic costs of nonindigenous species in the . Bioscience 50: 5364. Proposition 1984/85:143. E., Shiganova T. A., Decker M. B., Houde E. (2001) The ctenophore Mnemiopsis in native and exotic habitats: U.S. estuaries versus the basin. Hydrobiologia 451: 145176. N., . J., Justic D. (2009) Global change and eutrophication of waters. Raven J., Caldeira K., Elderfield H., , ., Riebesell U., ., Turley C., . (2005) acidification due to increasing atmospheric carbon dioxide. Policy document, , UK. Regeringens skrivelse 2001/02:152 Ansvarsfullt fiske svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik. Report of the (). ICES CM 2007/ACFM: 15. Ricciardi A., . (1998) Predicting the identity and impact of future biological invaders: a priority for aquatic resource management. Sciences 55(7): 17591765. P., Mendelson M. A., . (1997) Threats to imperiled freshwater fauna. Conservation Biology 11: 10811093. 2009/10:RFR2 REFERENSER Rummukainen M., . (2009) Ny klimatvetenskap 20062009: En kort genomgång av forskning om klimatfrågans naturvetenskapliga grunder sedan IPCC AR4/WG I . C., . (2003) Implications of the precautionary approach for the management of eel, . 10: 395401. , Jaiteh M., . A., Redford K. H., Wannebo A. V., Woolmer G. (2002) The human footprint and the last of the wild. BioScience 52: 891904. (2004) The Round goby (Neogobius melanostomus) in the Gulf of a species introduction into the Baltic Sea. Hydrobiologica 514: 219224. R., Skora K. (2005) Spread of alien (non-indigenous) fish species Neogobius melanostomus in the Gulf of . Biological Invasions 7: 157164. A., Mirzoyan Z. A., Studenikina E. A., Volovik S. P., Siokou- Frangou I., Zervoudaki S., . D., Skirta A. Y., Dumont H. (2001) Population development of the invader ctenophore Mnemiopsis leidyi, in the and in other seas of the basin. Ma- rine Biology 139: 431445. Sissenwine M., Mace . Governance for responsible fisheries: An ecosystem approach, In Responsibel Fisheries in the . Ed M. , G. . (2001) Rapport till : Viktändring på sill förvarad i kallt saltvatten. Skora K., Rzeznik J. (2001) Observations on the diet composition of Neogobius melanostomus 1811 (Gobiidae, Pisces) in the Gulf of (Baltic Sea). 27(3): 290299. SOU 2008:1, Barlastvattenkonventionen om anslutning. Betänkande av , , . överenskommelser med främmande makter. SOU 2007:60, inför klimatförändringarna hot och möjligheter. Betänkande av Klimat- och sårbarhetsutredningen, , . Svedäng, H., Righton D., . (2007) Migratory behaviour of cod Gadus morhua: natal homing is the prime stock-separating mechanism. 345: 112. Tapper J., . (2005) Inventering av stormusslor i , 2005 Basinventering inom Oxundaåns vattenvårdsprojekt. (2006) The Baltic Sea discovering the sea of life. Baltic Commission, Commission (HELCOM). (2002) Tapetklister i fiskenäten? - rovvattenloppan har etablerat sig i . E., Shushkina E. A., Musayeva E. I., Sorokin P. (1989) A new exotic species in the : the ctenophore Mnemiopsis leidyi (Ctenophora: Lobata). Oceanology 29: 220-224. REFERENSER 2009/10:RFR2 , ., Svedäng H., Casini M. (2008) The spatial distribution of cod (Gadus morhua L.) spawning grounds in the , eastern North Sea. 90: 3644. ., Fleishman E., Mcgeoach M. A., Mcdonal N., Chown S. L., MacNally R., , ., . (2004) Effects of floristics, physiognomy and non-native vegetation on riparian bird communities in a Mojave Desert watershed. J. Anim. 72: 484490. Westerbom M., ., Mustonen O. (2002) Blue mussels, Mytilus edulis, at the edge of the range: population structure, growth and biomass along a salinity gradient in the north-eastern Baltic Sea. 140: 991 999. ., Nissling A. (1991) Effects of salinity on spermatozoa motility, percentage of fertilized eggs and egg development of Baltic cod (Gadus morhua), and implications for cod stock fluctuations in the Baltic. 108: 59. , Jarre-Teichmann A., Horbowa K. (2000) Changes in the timing of spawning of Baltic cod: possible causes and implications for recruitment. 57: 452464. (2006) The influence of offshore windpower on demersal fish. ICES J. . 63(5):775784. Winsor P., ., Omstedt A. (2001) Baltic Sea ocean climate: an analysis of 100 yr of hydrographic data with focus on the freshwater budget. 18: 515. J., ., Ruiz G. M., . M., Galil B. (2001) Going to the source: role of the invasion pathway in determining potential invaders. 215: 112. ., Lindegarth S. (2008) Japanska jätteostron främmande nykomling i västsvenska vatten. Österblom H., Casini M., , Bignert A. (2006) Fish, seabirds and trophic in the Baltic Sea. 323: 233238. 2 Sammandrag av seminarium: Svenska fiskbestånd hur ska de förvaltas? Ett offentligt seminarium hölls , 10.0013.00, med syftet att belysa förvaltningen av våra svenska fiskbestånd ur olika synvinklar. Fyra forskare som representerar tre olika forskningsdiscipliner höll korta anföranden, varefter en längre diskussion följde ledd av moderator från . Medverkande vid seminariet var: , systemekologiska institutionen, . Torskbeståndet i ökar vilken roll har politiska beslut och miljöfaktorer spelat? , Baltic Sea 2020, Goda exempel av fiskeförvaltning hur ska torsken förvaltas? . Jagers, statsvetenskapliga institutionen vid . vikten av förtroende för institutionella strukturer Kunskap om subpopulationer av torsk en förutsättning för en hållbar förvaltning. ur ett ekologiskt perspektiv När man beaktar fiskeförvaltningen ur ett ekologiskt perspektiv så tar man hänsyn till såväl andra arter i ekosystemet som de omvärldsfaktorer som påverkar fiskbeståndens utbredning. För det östra beståndet av torsk är några omvärldsfaktorer helt avgörande för torskens fortplantning: syresituationen och salthalten. Inflöden av salt- och syrerikt vatten från kan generera en gynnsam miljö för torskäggens överlevnad. Om man tittar tillbaka i tiden så kunde torskbeståndet trots hög fiskeintensitet öka på grund av gynnsamma omvärldsfaktorer. När beståndet sedan började minska så ökade fiskeridödligheten till rekordnivåer, vilket i sig bidrog till den snabba nedgången i torskbeståndet. Gynnsamma omvärldsfaktorer i kombination med minskade fångster Med den nya förvaltningsplanen som kom 2007 lade man fokus på att fiskeridödligheten skulle vara låg, av den vuxna fisken man ska 2 SAMMANDRAG AV SEMINARIUM: SVENSKA FISKBESTÅND HUR SKA DE FÖRVALTAS? som man antog den nya planen 2007 kom rapporter om att det östra beståndet ökade, och spekulationer om vad detta berodde på tog fart. Vissa hävdade att det berodde på att torsken lyckats bra med sin reproduktion 2003 och 2005, andra menade att detta var ett resultat av de minskade fångsterna av torsk. För att testa vad som var sant gjordes en analys där man simulerade effekterna av å ena sidan reproduktionen och å andra sidan minskade fångster. Slutsatsen är att varken de minskade fångsterna eller den goda reproduktionen var för sig skulle kunna åstadkomma den observerade ökningen vi ser i det östra beståndet. Ökningen är resultatet av båda faktorerna i kombination. Även om fiskeridödligheten inte minskat drastiskt har man ändå fått en positiv ökning. Det visar att man kan få snabba positiva effekter av beslut inom fiskeriförvaltningen, vilket också borde vara motiverande för att ta till åtgärder som förbättrar fiskbeståndens situation. Lägre fångster i kombination med gynnsamma omvärldsfaktorer har bidragit till ökningen i östra torskbeståndet (Figur efter ) Lägre fångster, bra reproduktion (= verkligheten) Hårt fiske, bra reproduktion Lägre fångster, dålig reproduktion Hårt fiske, dålig reproduktion (= åren ) Rådgivning ej för restriktiv Har rådgivningen varit för restriktiv? Rådgivningen har i stora drag följt förvaltningsplanen, dvs. man har gjort det man har ålagt sig att göra. Några argument för en restriktiv förvaltning av torsken är de ekologiska effekter som små bestånd av torsk kan orsaka som en ökning av skarpsillen, vilket i sin tur påverkar lägre nivåer i födoväven. Ytterligare argument för en restriktiv förvaltning är att undvika en permanent beståndskollaps på motsvarande sätt som man fick i . Sammanfattningsvis blir slutsatsen att man nog inte har varit för restriktiv i rådgivningen eftersom man i första hand har följt den förvaltningsplan som togs fram och det finns en berättigad oro för de ekologiska konsekvenser man får av ett kraftigt reducerat torskbestånd. Slutligen är det är svårt att säga hur nära vi har varit en permanent utslagning av 2009/10:RFR2 2 SAMMANDRAG AV SEMINARIUM: SVENSKA FISKBESTÅND HUR SKA DE FÖRVALTAS? torsken vi har tagit en stor risk genom att tidigare låta bestånden förekomma på rekordlåga nivåer . Framtiden för det östra torskbeståndet ser bra ut under förutsättningarna att förvaltningsplanen följs och att miljöfaktorerna för torskens reproduktion är gynnsamma. Man bör dock inte glömma att det ser värre ut för andra arter, och där kan det behövas snabba åtgärder. Goda exempel av fiskeförvaltning en internationell utblick Baltic Sea 2020 har i en vetenskaplig studie samlat in erfarenheter från internationellt erkända forskare och förvaltare om goda exempel av fiskeförvaltning. Initialt gjordes en inventering av goda exempel av fiskeförvaltning i världen, och baserat på data av inventeringen valdes tre länder ut: , och . Dessa länder valdes ut för att de var särskilt tillämpbara ur europeiskt perspektiv och Östersjöperspektiv. Informationen från fallstudierna har värderats och analyserats ur ett Östersjöperspektiv. Några av de insikter som man har kommit fram till är att en lyckad fiskeförvaltning måste anpassas till förutsättningarna och platsen där den ska tillämpas. Det finns ingen mall för hur det ska göras, utan man måste identifiera och komma överens om målsättningar grundat på en ekosystemansats. Kontroll och efterlevnad av regelverken är avgörande. En mycket viktig insikt av studien är att man kan konstatera att beslutsfattandet ofta ligger alldeles för långt ifrån fisket, och därför kan regionalisering vara en nyckel för en mer lyckad förvaltning. ter sig som ett mycket lämpligt område för att arbeta mer regionalt med fiskeförvaltningen delvis på grund av att man har erfarenhet av en multilateral dialog i regionen. Det är däremot inte helt klart hur region ska definieras i det här sammanhanget och hur liten eller stor en sådan ska vara. Förvaltningsmässigt kan det, trots olika intressen inom regionen, vara en fördel att ha ett förvaltningsorgan för som ser till hela regionen men tar hänsyn till de särintressen som finns inom regionen. Tillit, dialog och transparens Faktorer som tillit, dialog och transparens är helt avgörande för att få till stånd en fungerande och effektiv förvaltning. Från de aktörer som är involverade i förvaltningen behövs en levande dialog som byggs upp gemensamt. Det bygger också på att aktörerna delger information mellan varandra och att de har en god förståelse för sina åtaganden. Man talar ibland om allmänningens tragedi eller teorin om sociala dilemman. Det har bäring på uppkomsten av en del miljöproblem och är särskilt relevant i samband med problematiken runt fiskeförvaltning. Den bygger på dilemmat mellan två antaganden: 1. Varje enskild individ tjänar mer på att maximera sitt uttag från en gemensam resurs än att samarbeta, 2. 2 SAMMANDRAG AV SEMINARIUM: SVENSKA FISKBESTÅND HUR SKA DE FÖRVALTAS? individer maximerar sitt uttag så tjänar man (förr eller senare) mindre än om man hade valt att samarbeta. Hur tar man sig ur det här dilemmat? Det finns några vägar att gå t.ex. privatisering av resursen men det ter sig svårt att tillämpa på en naturresurs som fisken.