rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Enligt planeringen för ska det där 2030 finnas 12 000 lägenheter, 35 000 arbetsplatser samt en modern hamn och kryssningsterminal. Den nya bebyggelsen ska integreras med den befintliga. Miljöprofilområdet är ett av 17 projekt som stöds av Climate Positive Development Program. Syftet är att och de andra projekten ska bli goda föredömen för ekonomisk och miljömässig utveckling.104 Erfarenheter från stadens första miljöprojekt, , ska tas till vara i . Staden utvecklar en modell för kontinuerlig uppföljning där krav och mål stäms av i varje skede av planerings-, bygg- och driftsfasen mot de hållbarhetsindikatorer för världsklass som finns i visionen för området. Några mål för : CO2-utsläppen < per person 2020 Nettoutsläppen av växthusgaser < 0 Stadsdelen anpassad till kommande klimatförändringar. Staden arbetar med att beräkna livscykelkostnader och att ta fram framtidsbilder och mål för olika fokusområden. För fokusområdet energi finns bl.a. följande förslag till mål: Dokumenterat mycket låg energianvändning Kraftvärmesystem som är fossilbränslefritt och till varatar lokala avfallsresurser och spillenergi till 2020 Elektriciteten i byggskedet och i infrastrukturen ska vara miljömärkt och klimatneutral Regelbunden mätning och visualisering av energianvändningen och dess klimatpåverkan 104 Climate Positive Development Program är en del av Clinton Climate Initiative (CCI), en organisation som uppmärksammar storskaliga projekt som visar att städer kan växa klimatsmart och minska koldioxidanvändningen. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER Byggnader har inledningsvis en energiprestanda motsvarande passivhus, med målet att plushus utvecklas i senare faser Generera sin egen fastighetsel baserad på förnybar energi och att leverera överskott till smarta elnätet Koncept för att behovet av komfortkyla ska minimeras. Aktiva: konstruktionsåtgärder som t.ex. fasta solavskärmningar och solskyddsglas. Passiva: utanpåliggande jalusier, nedgrävd värmeväxlare från mark till luft, djupa marksonder och frikyla baserad på grund- och havsvatten. Hållbara transporter ska åstadkommas i genom en trafikhierarki. Gaturummet ska signalera prioriteringen av transportslagen enligt följande prioriteringsordning: 2.kollektivtrafik och godstrafik (miljöeffektiva fordon) 3.bilpool (miljöbilar) 4.privatbilar (miljöbilar såsom biogas och elbilar).105 När det gäller ansökan om investeringsstöd konstaterade i sitt yttrande att projektbeskrivningen innehöll få konkreta investeringsåtgärder och att många förstudier skulle göras. När det gäller ansökan om planeringsstöd konstaterade att alla tre hållbarhetsaspekterna togs upp men att ansökan var svår att bedöma eftersom förstudier skulle ligga till grund för kommande åtgärder. Projektet beviljades planeringsstöd från Delegationen för hållbara städer (), men projektet beviljades inte investeringsstöd. City i är en samarbetsorganisation mellan , fastighetsägare, handeln och andra aktörer i med målet att utveckla centrala del till främsta företrädare för en hållbar och attraktiv stadsmiljö. City i Samverkan menar att är en utmärkt plats för att kommunicera hållbar stadsförnyelse, länkat till de företag och organisationer som arbetar med framtidens tekniska och estetiska lösningar på urbaniseringens utmaningar. Bolaget ansökte 2009 om projektbidrag för två faser. I fas 1 ingick produktion av ett strategidokument, att förbereda genomförandet av gröna förnyelseprojekt med ekologisk profil och ambitionen att utgöra skyltfönster för svensk teknik och design. Projekten skulle ge ett mervärde för och på ett pedagogiskt sätt visa upp framtida möjligheter för en bred allmänhet. I en andra fas ingick samordning och genomförande av byggprojekt. Bolagets roll i fas två skulle vara begränsad till lansering, förankring, samordning av kontakter och att se till att projekten utformas till en helhet och kan genomföras . 105 Information från , exploateringskontoret vid seminarium 2010-03- 30, Delegationen för hållbara städer. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Projektet ingick inte bland de projekt som ombads yttra sig över. Projektet beviljades inte stöd från Delegationen för hållbara städer. i lämnade 2009 in en ansökan för ett planeringsprojekt om Trästad 2012. Projektet syftar till att vidareutveckla det industriella och klimatanpassade träbyggandet i den hållbara staden. Detta innebär att deltagande kommuner ska genomföra tre huvudinsatser: konceptutveckling, kunskapsstafett och klusterutveckling. Med konceptutveckling avses planering och genomförandet av insatser som syftar till en stadsdelsförnyelse genom nybyggnad eller anpassning av befintliga byggnader för att skapa socialt och ekologiskt hållbara och attraktiva stadsmiljöer. I kunskapsstafetten på lokal nivå tillförs kunskap via externa experter och samarbetspartner inom projektet som redan påbörjat utvecklingsarbetet. Genom projektets s.k. träbyggnadsakademi ges tillgång till den expertis som finns hos och forskningsinstitut inom träbyggnadsområdet. Inom ramen för denna kunskapsstafett skapas en arena för alla berörda aktörsgrupper, dvs. fastighetsbolag, byggföretag, arkitekter, konsulter och leverantörer, vilket därmed skapar förutsättningar för nya samverkansformer och klusterbildningar. Projektet omfattar tre län, tre regioner, femton kommuner och fyra institutioner och inleder sitt arbete 2009. Genom de bidrag som söktes skulle ytterligare trefyra kommuner i de fyra strukturfondsområden som inte omfattas av projektet ges möjlighet att medverka i projektet. Ansökan uppgick till . De sökta medlen utgör av totalkostnaden exklusive privata insatser. konstaterade i sitt yttrande att ansökan omfattade flertalet av de efterfrågade kriterierna men att den i liten utsträckning beskrev hur arbetet ska genomföras. Projektet beviljades inte stöd från Delegationen för hållbara städer. Enligt uppgift från Trästad fanns från delegationens sida en osäkerhet kring hur man skulle agera eftersom det upplevdes som svårt att passa in trästadsprojektet i delegationens arbete. Upprepade kontakter togs med delegationens ordförande och kansli, men från projektet konstateras att delegationen inte såg någon nytta med att använda trästadsprojektet i sitt arbete med hållbar stadsutveckling. Från projektet uppges dock att man redan när ansökan lämnades in insåg att den inte passade in i delegationens upplägg eftersom den inte avsåg en enskild åtgärd. Ansökan avsåg insatser i 16 kommuner, medan delegationens fokus var mot ett specifikt projekt som skulle kunna visas upp. har kommenterat denna uppgift med att delegationen har varit väl medveten om att erfarenheter från träbyggnadsstrategin skulle tas till vara. Enligt kansliet kan det ha uttryckts tveksamhet om huruvida upplägget i projektets ansökan om ekonomsikt stöd stämde överens med kraven i förordningen. Ansökan avslogs av delegationen, och den gick heller inte vidare till den fördjupade prövningen. Från Trästad 2012 uppges att ingen 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER från delegationen tog kontakt och att projektet inte heller fick någon återkoppling, frånsett beslutet om avslag. Från delegationens kansli uppges däremot att kansliet då man fick kännedom om att stöd skulle lämnas till projektet via försökte få kontakt med projektet angående detta men inte fick något svar från projektet. beslutade att gå in med EU-pengar i trästadsprojektet. har de kommuner och länsstyrelser som har arbetat i projektet gjort det utan extern finansiering.106 5.4 Iakttagelser om stödet till hållbara städer Bidrag är ett sätt att styra mot hållbar stadsutveckling. Bidraget höjer projektens status och sätter hållbar stadsutveckling i fokus, som bidrag även kan få en del negativa konsekvenser. Det är viktigt att stöd ges till projekt som är relaterade till de senaste forskningsresultaten. Bidrag är ett sätt att styra mot hållbar stadsutveckling Bidragsgivning är ett sätt för staten att styra samhället mot en mer hållbar utveckling. Andra sätt att styra kan vara genom lagstiftning, beskattning, rådgivning och informationsinsatser. Uppföljningen visar att bidragsgivning kan leda till att positiva initiativ inom hållbar stadsutveckling initieras. Flertalet aktörer som har ingått i uppföljningen menar att det är bra att det finns möjlighet att söka bidrag från staten för särskilda insatser för hållbar stadsutveckling. Exempelvis i menar att statliga medel ger kraft åt vad staten gör men att det är viktigt att medlen sätts in i ett sammanhang och inte bara portioneras ut. Flera aktörer menar att bidrag kan ge betydande mervärden om de används på rätt sätt. Bidraget sätter hållbara städer i fokus Bidraget för hållbara städer har medverkat till att öka intresset för och främja utvecklingen av hållbara stadsutvecklingsprojekt, både bland dem som söker och bland andra. En av de intervjuade kommunerna menar att bidraget gör att många aktörer anstränger sig extra mycket och att många känner att de uppskattas för det de gör. Arbetet sprids även till andra berörda. anser t.ex. att bidraget är ett sätt att få aktörer inom samhällsplanering och byggande att flytta fram sina positioner, och i menar att stödpengar motiverar intresse och spetsar till projekt att bli ännu bättre. framhålls att samtal och dialog om hållbara städer är lika viktigt. En av de forskare som har ingått i uppföljningen menar att satsningar kan driva på utvecklingen eftersom exemplets makt är stor och 106 Trästad 2012, intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 ett bidrag möjliggör att man kan göra något extra, och om det visar sig att det är lönsamt sprider det sig antagligen till andra byggnadsprojekt. Bidrag är morötter, och i de fyra kommuner som har ingått i uppföljningen har bidraget lett till ett stort engagemang och samarbete mellan olika förvaltningar och lokala aktörer. Möjligheten att ansöka om bidrag för hållbara städer har vidare bidragit till att dammsuga på idéer, och bidragsansökningarna kan sägas ha gett en bild av läget i vad avser pågående aktiviteter för en hållbar stadsutveckling. Delegationen har i sin årliga rapport till regeringen gett en beskrivning av detta. Utifrån de ansökningar som har inkommit menar delegationen att man kan se tendenser i vad som ingår i en hållbar stad. Från bl.a. har konstaterats att även om resultatet av ansökningarna av vissa kan uppfattas som klent så visar det att läget i kommunerna inte är bättre än så här när det gäller arbetet med hållbar stadsutveckling. De företag som har ansökt om bidrag från delegationen och som har ingått i uppföljningen menar att stödet från delegationen är viktigt. Bidrag ses som ett bra sätt att stimulera en hållbar stadsutveckling eftersom det är svårt att finansiera stora åtgärder inom den löpande verksamheten, t.ex. genom hyresintäkter. Bidrag höjer projektens status Ett statligt bidrag kan höja stadsutvecklingsprojektens status. Exempelvis har flera av kommunerna framfört att det upplevs som mycket positivt att de har fått bidrag från delegationen och därmed pekats ut som en viktig kommun när det gäller arbetet med hållbar stadsutveckling i . Bidrag kan öppna upp inom t.ex. en kommun, och det kan bli lättare för den att skjuta till egna pengar till projektet. Att en kommun får bidrag uppmärksammas även externt i medier, och arbetet får ett annat tryck då det blir mer systematiskt och får kraft i genomförandet. En av aktörerna har uttryckt det som att bidrag kan fungera som en transistor lite pengar kan starta ett stort projekt som får hög prioritet. Som exempel kan nämnas där ansvariga upplever det som mycket positivt att få ett planeringsbidrag i och med att det var så många som ansökte. Även om bidraget är litet ses det som ett förtroende. Man anser att det finns en symbolisk och psykologisk förankringsaspekt av att ha ett statligt stöd. Bidrag kan även få en del negativa konsekvenser Det har även framförts farhågor kring bidragsgivningen. menar att det är positivt att staten gör särskilda satsningar inom prioriterade områden med utvecklings- och tillväxtpotential och att stöd till ny teknik och systemlösningar för energieffektivitet och minskade utsläpp kan vara viktigt i tidiga skeden av kommersialisering och för storskalig test av nya lösningar. riskerar stöd till etablerad teknik och beprövade lösningar att endast bli statliga subventioner utan verkliga mervärden, trots att de genomförs i stads- 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER områden med stora behov eller i kommuner där tekniken ännu inte används. Från i har det pekats på att bidragsgivning även kan leda till en bidragskultur, där aktörer inväntar att bidragen blir tillräckligt stora innan de engagerar sig. Aktörer kanske väntar med att vidta nödvändiga åtgärder tills de får bidrag. Ett av de företag som har ingått i uppföljningen betonar att det kan vara svårt att få bidragsgivningen helt rättvis. För att företag ska söka statliga bidrag måste företagen för det första känna till att bidraget finns. Sedan måste företagen hitta en del i projektet som de kan delfinansiera. Viktigt att stöd ges till projekt som är relaterade till de senaste forskningsresultaten Formas har i uppföljningen uppgett att man redan på ett tidigt stadium hade kontakt med Delegationen för hållbara städer. I dessa kontakter betonade Formas vikten av att delegationen ger bidrag till de projekt som är relaterade till de senaste forskningsresultaten. Detta är viktigt, inte minst för att se till att staten satsar medel på rätt saker. När det gäller tidigare satsningar som staten har gjort, bl.a. genom LIP och Klimp, har Formas och tidigare också lyft fram behovet av en sådan tydlig koppling till forskningen. Från delegationens kansli har framförts att de synpunkter som Formas framförde till beredningsgrupp inte syntes så tydligt i det yttrande som sedan lämnade till delegationen. Av yttrandet framgick inte tydligt vilka projekt som var respektive inte var underbyggda av forskning. Stadsbegreppet upplevs vara oklart. Bidragsansökningar har inkommit från kommuner i hälften av län. Två av tre investeringsstöd avser omdaning av befintlig bebyggelse, men ändå har det uppfattats som att mycket uppmärksamhet har riktats mot nybyggnadsprojekt. Sambandet mellan stad och land har inte fått samma uppmärksamhet. Förtätning är en trend inom stadsutveckling. Trafik och handel är viktiga delar i hållbar stadsutveckling, liksom samverkan mellan näringsliv och kommun samt medborgarnas deltagande och inflytande. Bidragen har gått till ett begränsat antal bidragsmottagare, huvudsakligen offentliga aktörer. Flera aktörer har betonat att hållbar stadsutveckling kräver ändring i människors beteende. Stadsbegreppet upplevs vara oklart Enligt förordningen riktas det statliga stödet för hållbara städer till stadsdelar, bostadsområden och kvarter. I förordningen talas också om stadsmiljöer. I uppdraget till Delegationen för hållbara städer sägs att uppdraget handlar om att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Det kan konstateras att det inte finns någon allmänt och internationellt vedertagen definition av en stad och att begreppet stad inte definieras i regering- 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 ens förordning om hållbara städer.107 I uppföljningen har några aktörer tagit upp att det är oklart om bidraget utgår från det gamla stadsbegreppet eller om också andra tätorter avses. I ett av de län som har ingått i uppföljningen, , uppges att de små kommuner som inte är städer upplever att de inte ingår i satsningen. De har tolkat det som att bidraget enbart riktar sig till de kommuner som tidigare hade stadsrättigheter. Detta har inte förts fram som något problem i eller . i konstaterar att alla som definierar sig som stad eller tätort har varit välkomna att söka bidrag från delegationen. Man upplever inte att någon har blivit utestängd på grund av stads- eller tätortsbegreppen. Bidragsansökningar har inkommit från hälften av län Ansökningar om bidrag har inkommit från ungefär hälften av länen. inkom ansökningar om investeringsbidrag från 12 län och ansökningar om planeringsbidrag från 13 län. Knappt hälften av investeringsbidragets summa gick 2009 till , medan planeringsbidragen fördelades mer lika mellan de olika landsdelarna. En del aktörer har uppfattat att satsningen på hållbara städer förefaller främst rikta sig mot tillväxtområden och större städer. Från framför allt aktörer i har framförts att en begränsning och svaghet i satsningen är att den till stor del utgår från den situation som råder i städer med tillväxt. En satsning på hållbarhet i de delar av där t.ex. husens värde sjunker kräver mera och annorlunda stöd än i de delar där det råder tillväxt. Exempelvis projektet 2012 menar att delegationen därför borde utgå från den problembild som finns lokalt och föra en dialog med berörda aktörer om vad som behöver göras och hur. Det är viktigt att åtgärda befintliga bostäder och existerande stadsdelar, inte minst i alla de kommuner som står inför en stagnation. har i en kommentar betonat att hänsyn till om kommuner är i stagnation inte omfattas av förordningen som styr stödet. Mycket uppmärksamhet har riktats mot nybyggnadsprojekt Av regeringens uppdrag till delegationen framgår att delegationens arbete och det ekonomiska stödet ska leda till att ytterligare exempel på stadsutvecklingsåtgärder tillkommer. Enligt den förordning som styr bidragsgivningen ska bidrag företrädesvis ges till åtgärder som avser ny- eller ombyggnad. Två av tre undersökta investeringsprojekt har en tydlig inriktning på ombyggnad. Trots detta har flertalet aktörer framfört att mycket av det som görs kring hållbara städer är inriktat mot nybyggnad. Flera av aktörerna har pekat på att 107 anger att en stad är en stor ort där husen ligger tätt och där många människor bor. definierar en stad som en plats med koncentrerad bebyggelse där sådan verksamhet bedrivs som gör att orten skiljer sig från andra samlingar av bebyggelse. Ofta är staden också förknippad med ett lokaladministrativt område som har annan rättsstatus än omgivande landsbygd och historiskt var handel av någon större betydelse ofta bara tillåten i städer. I försvann stad som juridiskt begrepp med kommunreformen 1971. Stad används vanligen om större tätorter, oftast sådana som haft stadsrättigheter. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER en förklaring till detta är att det inte upplevs som lika spännande och intressant att arbeta med ombyggnadsprojekt och att ombyggnad inte har lika hög status som nybyggnad av stadsdelar. Ombyggnadsprojekt kan dessutom vara svårare än nybyggnadsprojekt: Att satsa på hållbarhet i nybyggnation är tämligen enkelt; det handlar om teknik och ekonomi. Att satsa på hållbarhet i ombyggnad av befintliga bostäder är däremot en komplex utmaning eftersom det handlar om dem som redan bor i husen. I nybyggnadsprojekt är hållbarhetsfrågor redan relativt väletablerade och behöver därför kanske inte få extra stöd från staten. Men för att öka hållbarheten i det befintliga beståndet behövs mer stöd och uppmuntran från staten. I diskussionerna om stadsutveckling har fokus till stor del varit inriktat på innerstäder och nybyggda stadsdelar, men de delar av städerna där det stora flertalet bor har inte rönt samma intresse. Ett positivt undantag från detta är i Stockholm.108 De flesta är ense om att den stora utmaningen är att förvalta och förbättra befintliga stadsdelar. Dagens befintliga bebyggelse utgör en helt dominerande andel av morgondagens hållbara stad. Flertalet aktörer har lyft fram ombyggnadsbehoven i städernas miljonprogramsområden. Bland annat de centrala myndigheterna , och menar att både och andra länder står inför en utmaning när det gäller att renovera miljonprogramsområdena. har betonat att det är positivt med bidrag till utvecklingsprojekt i miljonprogramsområdena inte bara utifrån förvaltningsperspektivet, utan också eftersom insatser där berör många boende och det finns en exportpotential. Även bl.a. och Ex- portrådet har lyft fram att det utifrån exportperspektivet inte enbart handlar om att bygga nya stadsdelar utan att det finns en stor exportpotential i ombyggnad. Det finns många miljonprogramsområden i utlandet som är i stort behov av upprustning och dit svenska erfarenheter kan exporteras. Delegationen har framfört att nybyggnadsprojekt behövs som testplatser för ny teknik och nya lösningar som kan leda fram till nya lösningar för befintlig bebyggelse. Sambandet mellan stad och land En av de frågor som har ingått i uppföljningen har handlat om hur sambandet mellan stad och land har uppmärksammats i satsningen på hållbara städer. Forskningen visar att de växande städerna konsumerar alltmer och därför blir alltmer beroende av allt större omkringliggande geografiska områden. Flertalet aktörer har framfört att frågan om sambandet mellan staden och omlandet inte har varit uppe till diskussion, men de flesta konstaterar att det finns en koppling mellan stadens och landsbygdens hållbara utveckling. Delegationens ordförande har betonat att det är städer och tätorter som ingår i uppdraget, inte landsbygden. Dock tas samspelet mellan stad och land upp i delegationens arbete. Ordföranden menar att det t.ex. är viktigt med väl fungerande kom- 108 i , intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 munikationer mellan staden och omlandet. En annan viktig aspekt är odling i staden. Forskare vid har framfört att det i huvudsak inte finns någon motsättning mellan stads- och landsbygdsutveckling. Det behövs snarare en bättre interaktion mellan stad och närliggande landsbygd. Flera aktörer har betonat att städer aldrig i sig kan vara hållbara; de är beroende av varandra, och flera har pekat på att konsumtionen av livsmedel och biobränslen till stor del sker i städerna medan produktionen sker på landet. Städer måste i ökad grad producera vad de behöver, och de måste kretsloppsanpassas genom att näringsämnena återförs från staden till den omkringliggande landsbygden. Ingen stad kan vara hållbar utan att ha en omgivning som är hållbar och ett utbyte mellan stad och landsbygd som är hållbart. Ex- empelvis i menar att sambandet mellan staden och den omkringliggande landsbygden måste hanteras för att man ska uppnå hållbarhet, varför fokus bör riktas mot en hållbar samhällsutveckling i stället för hållbara städer, en samhällsutveckling som säkerställer att såväl städernas som landsbygdens utveckling blir hållbar. Städer bör inte hanteras för sig eftersom de är beroende av sitt omland. Flera aktörer har framhållit att transporter skapar problem, varför det är viktigt med lokal försörjning och att t.ex. stadsodling kommer tillbaka. Forskare har pekat på att stadsodling utöver miljömässiga aspekter även kan bidra med estetik och social interaktion. I har bl.a. uppmärksammat att boende på landsbygden ofta pendlar in till arbetet i staden med bil. Medan bilismen har minskat i städerna har den ökat på landsbygden. En av de intervjuade forskarna vid menar att det är viktigt att se helheten och hur stad och land hänger ihop. I har MalmöLund utvecklats till ett urbant stadslandskap, och forskaren menar att landsbygden har utvecklats till en teaterscen och ett upplevelselandskap för stadsborna, i stället för att ses som en integrerad del i regionens utveckling. Frågor om t.ex. stadsodling och extern handel hänger ihop med detta, t.ex. vad som kommer att hända med externa handelscentrum på lång sikt och om dessa kommer att byggas om till städer, som har skett i . I betonas att staden har beslutat att den ska fortsätta att växa genom förtätning och inte genom exploatering av omgivande landsbygd. Runt finns mycket jordbruksmark som tidigare sågs som framtida exploateringsmark. En diskussion har påbörjats om vad staden vill med sin landsbygd och hur sambandet mellan stad och land ser ut. Detta innebär att den stadsnära jordbruksmarken kan komma att användas för t.ex. energiproduktion eller livsmedelsproduktion.