rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — Verket underlättar också tolkningen och förståelsen av de regler som gäller för ekologisk produktion genom att bl.a. publicera vägledningar till regelverket och stödja branschens arbete med att ta fram branschriktlinjer. disponerar två anslag som enligt verkets regleringsbrev delvis ska användas till åtgärder som utvecklar den ekologiska produktionen respektive stimulerar konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel. 67Jordbruksverkets webbplats: , . 68Förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 Anslaget 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket används för att finansiera försöks- och utvecklingsprojekt i syfte att stödja utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen inom olika handlingsprogram. Ökad ekologisk produktion utgör ett sådant handlingsprogram. Projekten ska ge tillämpad kunskap, och verksamheten ska därför vara förankrad i näringen. Bidrag från anslaget 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor kan sökas av organisationer, aktörer med institutionell karaktär, offentliga aktörer, stiftelser och företag. fördelar bidrag till projekt som bl.a. syftar till att främja produktion och konsumtion av samt handel med ekologiska produkter har gjort flera olika insatser inom ramen för myndighetens ansvar att följa, analysera och informera om utvecklingen inom jordbrukssektorn med avseende på den ekologiska produktionen. Verket publicerar statistik över den ekologiska produktionen i Jordbruksstatistisk årsbok. Dessutom redovisas ytterligare statistik på myndighetens webbplats. har även genomfört flera utredningar med analyser av den ekologiska produktionens utveckling ur olika perspektiv. Bland annat kan följande rapporter nämnas. Prisutveckling och lönsamhet inom ekologisk produktion. Utredningen gjordes på uppdrag av regeringen och publicerades . I rapporten redovisas en jämförelse mellan ekologisk och konventionell produktion vad gäller priserna för jordbruksprodukter och ekonomiskt resultat. Vidare analyserades orsakerna till att den inhemska produktionen av ekologiska livsmedel inte har ökat i samma takt som marknadens efterfrågan ökat.69 Den ekologiska odlingens utveckling Vad visar tillgänglig statistik? Nya utmaningar Översyn och anpassning av landsbygdsprogrammet . I rapporten, som gjordes på uppdrag av regeringen, analyseras problem med det ersättningssystem som började gälla i och med lands- Vidare redovisas ändringsförslag som rör ersättningsnivåerna inom miljöersättningen till ekologisk produktion.71 Hur styr miljöersättningen för ekologisk produktion? Effekter på marknad och miljö. I rapporten som publicerades analyseras hur de ersättningsnivåer som infördes för miljöersättningen till ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet 20072013 påverkat marknad och miljö 20062008.72 69Jordbruksverkets rapport 2008:10. 70Jordbruksverkets statistikrapport 2008:2. 71Jordbruksverkets rapport 2009:6. 72Jordbruksverkets rapport 2010:1. 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION Länsstyrelserna har ett regionalt samordningsansvar för samhällets olika insatser gentemot jordbruksnäringen. I detta ingår att arbeta för att lantbruket i respektive län ska vara konkurrenskraftigt, ha lönsamhet och vara miljöanpassat. Verksamheten bedrivs genom administration av olika EU-stöd samt genom rådgivning och information om miljöfrågor och näringsutveckling. Arbetet med att stimulera den ekologiska produktionen ingår som en del i länsstyrelsernas arbete med att genomföra landsbygdsprogrammet. Genomförandet ska anpassas efter länens förutsättningar och behov. ska, efter samråd med berörda myndigheter, kommuner och organisationer, utarbeta en genomförandestrategi för vissa av landsbygdsprogrammets åtgärder. Genomförandestrategin ska ligga till grund för de prioriteringar som länsstyrelserna gör inom ramen för landsbygdsprogrammet. Länsstyrelserna tar emot och prövar ansökningar om miljöersättning för ekologisk produktion inom ramen för landsbygdsprogrammet. Vidare ansvarar länsstyrelserna för kontroll av att lantbrukare som beviljats miljöersättning lever upp till de åtaganden som är förknippade med ersättningen. Kontrollen av miljöersättning till ekologisk produktion fungerar på samma sätt som länsstyrelsernas kontroll av andra jordbruksstöd och görs på ett urval av gårdarna i länet. Kontrollarbetet består av besök, intervjuer och dokumentstudier. Bland annat kontrolleras arealer, att rätt sorts grödor används och att skörden tas om hand. När avvikelser uppmärksammas kan det resultera i minskad miljöersättning. Är det stora avvikelser mellan ett åtagande och det sätt på vilket jordbruket bedrivs kan jordbrukaren bli skyldig att återbetala hela ersättningen. Länsstyrelserna beslutar, mot bakgrund av länets genomförandestrategi, hur stor del av de tillgängliga medlen för rådgivning och kunskapsstöd som ska riktas mot ekologisk produktion. Länsstyrelserna handlägger också ansökningar om företagsstöd och projektstöd inom ramen för landsbygdsprogrammet. I de genomförandestrategier som länen tar fram finns möjlighet att ange att ekologisk produktion ska prioriteras vid beslut om vilka ansökningar som ska beviljas stöd. Regeringen har angivit att ekologisk produktion är ett medel i arbetet med att nå de nationella miljömålen. har i samråd med anpassat, preciserat och konkretiserat miljökvalitetsmålen med hänsyn till de förutsättningar som finns i länet. I länsstyrelsernas ansvar ingår även att samordna uppföljningen av miljömålsarbetet i den egna regionen. Uppdraget redovisas för regeringen en gång . har som förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. I myndighetens uppgifter ingår bl.a. att leda och samordna livsmedelskontrollen samt att arbeta för att kontrollen 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 ska vara effektiv och likvärdig i hela landet. Verket gör även undersökningar om livsmedel och matvanor samt informerar konsumenter och intressenter i livsmedelskedjan om regler, kostråd och andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. Myndigheten ska se till att dess föreskrifter och vägledande dokument är utformade på ett sådant sätt att de är kostnadseffektiva och enkla att följa och förstå för konsumenter, företag och kontrollmyndigheter.73 Regeringen har i förordningen (2009:27) om ekologisk produktion angivit att kontrollen av hur EU:s förordningar om ekologisk produktion följs ska utföras så att utövar kontroll i fråga om livsmedel. utövar kontroll över produktion och hantering i övrigt av jordbruksprodukter som är ekologiskt framställda. ska utöva kontroll i fråga om marknadsföring. På finns information om ekologiska livsmedel. Där redovisas bl.a. vilka regler som gäller för produktion och märkning av ekologiska livsmedel. Vidare görs en kortfattad sammanfattning av forskning om ekologisk mat vad gäller smak, näringsinnehåll och hälsoeffekter. Myndigheten anser att det behövs fler undersökningar för att se skillnader mellan produkter som odlats konventionellt och ekologiskt när det gäller ekologisk mat och hälsa. Forskningen visar inte på några entydiga skillnader i vitamin- och mineralhalt mellan de två produktionsmetoderna. Vanligtvis finns inte påvisbara halter av bekämpningsmedel i ekologiska produkter. Det finns undersökningar som resulterat i bättre smakbetyg för ekologiskt odlade produkter. I den klimatproposition som lades fram angav regeringen att roll i arbetet för att minska livsmedlens miljö- och klimatpåverkan bör stärkas.74 Särskilt angelägna ansågs aktiviteter som ökar kunskapen om en hållbar livsmedelskonsumtion vara. har, i enlighet med ett uppdrag från regeringen, tagit fram förslag till råd om miljösmarta matval. I förslaget till råd anges bl.a. att den som vill äta miljövänligt kan välja kött från djur som fötts upp på foder som inte har besprutats så mycket eller inte alls, till exempel ekologiska alternativ. Motsvarande råd ges för frukt och grönsaker. Råden är inte officiellt fastställda.75 73Förordning (2009:1426) med instruktion för . 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. 75EU-kommissionen och ansåg att råden stred mot principen om fri rörlighet, eftersom de bl.a. uppmuntrade konsumenterna att välja närproducerade livsmedel. har reviderat sitt förslag. har granskat det nya förslaget och bedömt att även detta förslag utgör ett handelshinder. har lämnat över ärendet till , som tillsammans med Utrikesdepartement ska fatta det slutgiltiga beslutet om förslaget till miljösmarta matval. Källa: webbplats: , . 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2.9 handlingsplan för ekologisk produktion beslutade om en handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk.76 Avsikten med handlingsplanen är bl.a. att lägga grunden för utvecklingen av en politik för ekologisk produktion och ge en strategisk översikt över hur det ekologiska jordbruket bidrar till den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen ansåg att det var lämpligt att ge den dubbla roll som det ekologiska jordbruket spelar i samhället ett erkännande: Saluföringen av ekologiska livsmedel är ett svar på den oro som vissa konsumenter känner och bör därför belönas av marknaderna och alltså finansieras av konsumenterna. Utvecklingen av det ekologiska jordbruket kommer, i detta avseende, att styras av marknadsreglerna. Den ekologiska markförvaltningen är känd för att ha allmännyttiga effekter, främst för miljön men också för landsbygden och för ett ökat djurskydd. Sett ur denna synvinkel bör utvecklingen av det ekologiska jordbruket drivas av samhället. Kommissionens analys visade att det bör läggas större tonvikt på att underlätta marknadsutvecklingen, vilket kräver en större fokusering på konsumenternas förväntningar. Konsumenterna behöver bättre information om principerna och målen för det ekologiska jordbruket såväl som de positiva effekterna för t.ex. miljön. är det, enligt handlingsplanen, viktigt att skydda inspektionssystemets integritet. I handlingsplanen redovisas 21 initiativ som syftar till att uppfylla målen för att utveckla marknaden för ekologisk mat och förbättra standarden genom att öka effektiviteten, tillgången till information och konsumentförtroendet. För att underlätta det ekologiska jordbrukets expansion men också för att öka produktionskapaciteten krävs det, enligt handlingsplanen, ny information och framför allt ny teknik. Det är därför viktigt att den forskning i ekologiskt jordbruk och ekologiska framställningsmetoder som krävs blir genomförd. bör insamlandet av statistiska uppgifter om produktion och marknad förbättras. Ett av målen för reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken är att främja sådan produktion som stöder miljövänliga kvalitetsprodukter. Det ekologiska jordbruket är, enligt kommissionen, ett viktigt verktyg för att uppnå detta mål. Kommissionen har en kampanj för att marknadsföra ekologiskt jordbruk. Syftet är att informera de som arbetar med livsmedel inom handel och industri om ekologiskt jordbruk. Kommissionen vill även uppmuntra lantbrukare att öka sin produktion av ekologiska produkter och att marknadsföra dem. Det går att söka marknadsföringsstöd för att göra sådana kampanjer. EU- kampanjen för ekologiskt jordbruk har en egen webbplats med information (2004) 739. Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 till konsumenter, restauranger och andra.77 Där finns även marknadsföringsmaterial. gav kommissionen ut en rapport med en analys av den ekologiska sektorns utveckling inom EU.78 har antagit en resolution om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 där ekologisk produktion behandlas.79 Bland annat görs bedömningen att lantbrukare kan bidra till positiva miljöeffekter och att metoder såsom ekologisk produktion även fortsättningsvis bör samfinansieras, med en ökad budget om det är nödvändigt. 78EU-kommissionen 2010, An analysis of the EU organic sector, Directorate-General for Agriculture and Rural Development. 79Europaparlamentets resolution av om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2013 (209/2236 ()). 3 Den ekologiska produktionens omfattning I detta kapitel redovisas utvecklingen av den ekologiska produktionen. Inledningsvis beskrivs hur regeringen redovisat den ekologiska produktionens utveckling till . Därefter redovisas hur den ekologiska produktionen utvecklats i förhållande till målen för den ekologiska produktionen. Vidare görs en kortare genomgång av omfattningen av ekologisk produktion i andra länder. Avslutningsvis redovisas de krav som EU ställer på redovisning av statistik över ekologisk produktion samt och ansvar för att ta fram statistik. 3.1 Regeringens redovisning till redovisar regeringen i budgetpropositionen hur jordbrukssektorn utvecklas och vilka insatser regeringen vidtagit. Vad gäller den allmänna utvecklingen inom jordbrukssektorn redovisade regeringen i budgetpropositionen bl.a. att lönsamheten inom jordbrukssektorn försämrats som en följd av ökade kostnader för insatsvaror och sjunkande priser för produktionen.80 Som exempel på detta redovisades följande: Priserna på insatsvaror i jordbruket minskade mellan . Priset sjönk bl.a. för gödnings- och jordförbättringsmedel och djurfoder. Priset på jordbruksmark har däremot ökat kontinuerligt sedan EU-inträde 1995. Avräkningspriserna på jordbruksprodukter minskade med i genomsnitt mellan . Prisnedgången var störst för spannmål där priserna sjönk . Den totala skörden av spannmål blev , vilket var i nivå med föregående år. Den totala skörden av oljeväxter steg jämfört med föregående år. Antalet mjölkkor minskade . Ökad produktivitet har dock inneburit att mjölkinvägningen endast minskat . Som en del av redovisningen av resultatet av landsbygdsprogrammet har regeringen i budgetpropositionen redovisat hur den ekologiska produktionen utvecklats i förhållande till mål som regeringen formulerat för certifierad ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet. Redovisningen avser landsbygdsprogrammets mål om att certifierad ekologisk produktion ska bedrivas på motsvarande av jordbruksmarken 2013, dvs. målet motsvarar ett av de mål som satts upp . 2010/11:1. 3 DEN EKOLOGISKA PRODUKTIONENS OMFATTNING budgetpropositionen även redovisat hur antalet certifierade ekologiska djurenheter har utvecklats i förhållande till landsbygdsprogrammets mål för detta. Regeringen har inte gjort någon samlad redovisning till av hur den ekologiska produktionen utvecklats sedan målen för ekologisk produktion och konsumtion 2010 fastställdes i en skrivelse till 2006. Det har heller inte gjorts någon redovisning till av statistik över hur den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel utvecklats i förhållande till målet om att av livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010. 3.2 Uppföljning av målet om att den ekologiska odlingen ska uppgå till av jordbruksmarken I skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 fastställdes målet att den certifierade ekologiskt odlade arealen vid utgången av 2010 bör uppgå till av landets jordbruksmark.81 En viktig skillnad jämfört med de mål som statsmakterna angivit för den ekologiska produktionen är att den ekologiskt odlade arealen ska vara certifierad av ett godkänt kontrollorgan. En annan skillnad är att det nuvarande målet avser jordbruksmark istället för . Det innebär att även betesmarken ska beaktas vid beräkningar av måluppfyllelsen. När målet om att av jordbruksmarken ska vara certifierad fastställdes låg andelen certifierad mark avsevärt lägre. I skrivelsen redovisades att den certifierade ekologiska åkerarealen uppgick till av den totala åkerarealen. Totalt motsvarade den certifierade och icke certifierade ekologiska produktionen, enligt preliminära uppgifter som redovisades i skrivelsen, av den totala åkerarealen i landet 2005. Därmed hade det tidigare mål som ställts upp för den ekologiska produktionens omfattning i princip uppnåtts. Den certifierade ekologiska jordbruksmarken har inte ökat tillräckligt Trots att den ekologiskt certifierade marken har ökat kommer målet inte att nås. Den totala certifierade arealen, exklusive arealer i karens, motsvarade 2009 av landets jordbruksmark. Det innebär att det skulle behövas en fördubbling av den certifierade arealen för att nå målet om att av jordbruksmarken ska vara certifierad. Den certifierade arealen utgjorde tillsammans med mark i karens totalt av den totala jordbruksmarken 2009. I tabellen nedan redovisas uppgifter om hur den certifierade ekologiskt odlade jordbruksmarken (dvs. inklusive ängs- och betesmark) samt den certifie- 81 Den svenska jordbruksmarken utgörs till av och till av betesmark. 3 DEN EKOLOGISKA PRODUKTIONENS OMFATTNING rade åkermarken har utvecklats . Av tabellen framgår att omfattningen av den certifierade ekologiskt odlade jordbruksmarken och åkermarken i stort sett var . Därefter har det skett en årlig ökning av den ekologiskt odlade arealen. ökade den certifierade jordbruksmarken (inklusive mark i karens) . CERTIFIERAD EKOLOGISK ODLAD AREAL 20052009 (INKLUSIVE ) Anm.: Arealerna är avrundade till närmaste tusental hektar. Källa: årliga rapportering till . Den icke certifierade ekologiska jordbruksmarken har minskat Den totala arealen som ingår i åtaganden för ekologisk produktion och som betalar ut ersättning för ekologisk produktion till har minskat som en följd av att ersättningen till kretsloppsinriktad produktion har sänkts i och med övergången till landsbygdsprogrammet 20072013. I tabellen nedan redovisas utvecklingen för de arealer som registrerats för miljöersättningar för ekologisk produktion . Totalt minskade arealen . REGISTRERADE AREALER FÖR MILJÖERSÄTTNINGAR FÖR EKOLOGISK PRODUKTION 20052009 (TUSENTAL HEKTAR) Anm.: Arealerna inkluderar certifierad och kretsloppsinriktad produktion samt mark i karens. Källa: databas . I tabellen nedan redovisas utbetalade miljöersättningar 2009. Totalt betalades det ut i miljöersättningar 2009, vilket kan jämföras med att utbetalades . Det innebär att utbetalningarna av miljöersättning för ekologisk produktion minskade . 3 DEN EKOLOGISKA PRODUKTIONENS OMFATTNING MILJÖERSÄTTNING FÖR EKOLOGISK PRODUKTION 20052009 (TUSENTAL KRONOR) Anm.: Beloppen är avrundade till närmaste hundratal kronor. Källa: Jordbruksstatistisk årsbok 2010. har även antalet lantbrukare som får miljöersättning för ekologisk produktion minskat. I tabellen nedan redovisas antalet lantbrukare som erhållit miljöersättning för ekologiska produktionsformer och antalet lantbrukare som bedrivit certifierad ekologisk produktion 20072009. Tabellen visar att bland dem som får miljöersättningen har andelen som får ersättning för certifierad produktion ökat, vilket ligger i linje med målsättningen om att en större andel av miljöersättningen ska gå till certifierad ekologisk produktion. uppgick de certifierade lantbrukarna till av dem som fick miljöersättning för ekologisk produktion. TOTALA ANTALET LANTBRUKARE SOM ERHÅLLIT MILJÖERSÄTTNING FÖR EKOLOGISKA PRODUKTIONSFORMER OCH ANTALET CERTIFIE- 20072009 Andel certifierade (%) Anm.: Uppgifterna är preliminära. Källa: Uppgift från . Ekologisk odling i olika delar av landet I halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet redovisas en analys av den ekologiska odlingens utbredning i olika delar av landet. Den visar att störst areal med ersättning för ekologiska produktionsformer återfanns under 20072009 i som även har den största totalarealen jordbruksmark. Av den totala åkerarealen odlades här ekologiskt 2009. Störst areal med miljöersättning för ekologisk produktion i relation till den totala arealen jordbruksmark har där av den totala åkerarealen fick ersättning för ekologisk odling. Minst andel med ersättning, , återfanns i län. Enligt utvärderingen är förklaringen till att en större andel av den totala arealen ingår i ekologisk produktion i samt i skogs- och mellanbygder att andelen vall är högre i dessa områden. Det är enklare för ett lantbruksföretag att ställa om till ekologisk produktion om man har en hög andel vallodling än om man har en större andel spannmålsodling. 3 DEN EKOLOGISKA PRODUKTIONENS OMFATTNING 3.3 Uppföljning av målet om ökad ekologisk produktion av mjölk, ägg och kött I detta avsnitt redovisas befintlig statistik över den certifierade produktionen av mjölk, ägg och kött i syfte att följa upp målet om att produktionen av dessa produkter ska öka markant . Statistiken visar att produktionen av ekologisk mjölk liksom antalet ekologiska nötdjur ökade med . Mängden invägda ekologiska ägg ökade . De svenska mejerierna tar emot mjölk motsvarande ca . av den invägda mjölken var ekologisk . I tabellen nedan redovisas hur produktionen av ekologisk mjölk har utvecklats . Det framgår att produktionen har ökat år för år. Totalt ökade den ekologiska produktionen av mjölk . PRODUKTIONEN AV EKOLOGISK MJÖLK 20052009 (TUSENTAL TON) Anm.: Uppgifterna avser mängden invägd ekologisk mjölk vid svenska mejerier. Källa: Svensk mjölk. Krav uppger i sin Marknadsrapport att bristen på ekologisk mjölk var påtaglig som en följd av att efterfrågan ökat bland konsumenter, men framför allt från storhushåll, som i många fall köper ekologisk mjölk för att nå upp till målet om ökad offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. I Marknadsrapport anges att mejerierna har arbetat aktivt för att rekrytera nya mjölkbönder för att möta den kraftiga efterfrågan på ekologiska mejeriprodukter. ökade den ekologiska mjölkinvägningen . minskade den konventionella mjölkinvägningen med . Antalet mjölkkor i karens för att övergå till ekologisk produktion har enligt Krav ökat från 471 kor 2006 till 1 658 kor 2009.82 I diagrammet nedan redovisas hur avräkningspriset för konventionell respektive ekologisk mjölk har utvecklats . Som framgår var merbetalningen för ekologisk mjölk under inledningen av perioden ca per kilo mjölk. /08 ökade skillnaden i avräkningspris till ca och skillnaden har fortsatt att öka till ca per kilo mjölk . 82 Kravs marknadsrapport . 3 DEN EKOLOGISKA PRODUKTIONENS OMFATTNING AVRÄKNINGSPRIS FÖR KONVENTIONELL RESPEKTIVE EKOLOGISK MJÖLK JANUARI 2006MARS 2010 Antalet ekologiska värphöns uppgick till ca 365 000 . Alla ekologiska ägg i är Kravcertifierade.83 Uppgifter från Kravs marknadsrapport visar att antalet ekologiska värphöns ökat till 607 000 ekologiska värphöns 2009. Det motsvarar en ökning . har mängden invägda ekologiska ägg ökat från till ägg. Detta innebär att den ekologiska äggproduktionen ökade under perioden.84 Av Kravs marknadsrapport framgår att den Kravmärkta äggproduktionen utgjorde av den totala äggproduktionen i . Enligt uppgift från Krav finns det ingen statistik över antalet invägda ekologiska ägg 2009.85 Idisslare nöt och lamm uppskattades att av mjölkkorna var certifierade och att andelen certifierade nöt av det totala antalet nöt för slakt motsvarade ca 5,5 %.86 Enligt uppgift från kan andelen certifierad nöt av det totala beståndet av nötdjur 2009 grovt uppskattas till ca 10 %.87 83Uppgift från Krav . 84Kravs marknadsrapport och Ekologiska lantbrukarna 2006, Växande marknad Försäljning, volymer & trender för ekologisk mat. 85Uppgift från Krav . 2005/06:88. Enligt skrivelsen saknades det tillförlitlig statistik avseende den totala andelen ekologiska nötdjur för slakt i landet. 87I Jordbruksstatistik årsbok 2010 redovisas uppgifter över den totala produktionen av nöt och antalet certifierade ekologiska djur som innebär att andelen ekologiska djur kan beräknas till . Dessa uppgifter är, enligt årsboken inte helt jämförbara p.g.a. definitionsskillnader. Enligt uppgift från innebär detta att uppgifterna 3 DEN EKOLOGISKA PRODUKTIONENS OMFATTNING Av Jordbruksstatistisk årsbok 2010 framgår att antalet certifierade nötkreatur, dvs.