rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Även i , och finns individuella forskare och specialkompetenser av intresse. När det gäller forskningsfinansiärerna visar kartläggningen att endast marginella summor går till tvärsektoriell och praktiknära forskning och stadsutveckling, uppskattningsvis ca , vilket motsvarar av den totala finansieringsvolymen hos de större finansiärerna (se bilaga 7). Regeringen har vidare gett i uppdrag till Formas, , RAÄ och Ar- kitekturmuseet att bl.a. analysera vilka forskningsbehov som finns inom området hållbar stadsutveckling. Även bl.a. medverkar i detta arbete. Det kan dessutom tilläggas att miljö- och jordbruksutskottet, civilutskottet och trafikutskottet har uppdragit till att genomföra en forskningsöversikt och framtidsanalys som rör hållbara städer. Syftet har varit att sammanställa befintlig kunskap och att ta fram scenarier och goda exempel för hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut. Som framgår av bilaga 7 har omsättningen för miljötekniksektorn ökat . Även antalet anställda och värdet av exporten har ökat. miljöteknikråd (Swentec) har på uppdrag av regeringen tagit fram en handlingsplan för svensk miljöteknik. Planen omfattar 82 åtgärder och syftar till att ge svensk miljöteknik förutsättningar att leverera lösningar till en hållbar framtid. Åtgärderna återfinns inom de fem områdena politisk styrning, kompetens för hållbar utveckling, kommersialisering, utveckling av nya affärsmodeller samt samverkan. har ett offentligt finansierat uppdrag att främja svensk export och skapa goda förutsättningar för svenska företag att växa internationellt. har riktade uppdrag för att främja svenskt kunnande inom särskilt prioriterade branscher, huvudsakligen miljöteknik och livsmedel. Fem uppdrag som rör miljöteknikexport har lyfts fram av i uppföljningen. Det handlar dels om tre uppdrag från : 20072009 för efterfrågestyrt exportfrämjande inom miljöteknikområdet; 20082010 för ökad export för små miljöteknikföretag samt 20092010 för att delta i tre olika aktiviteter kring miljöteknikexport . 2010/11:RFR2 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING om två uppdrag från : för förvaltning av samt för vidareutveckling av . har sitt ursprung i konceptet som lanserades inför i för att främja svensk miljöteknikexport. fick 2006 i uppdrag av regeringen att göra konceptet mer tillgängligt som kommunikationsverktyg. lanserades därför Sustainability by . lyfter fram helhetstänkande och möjligheten till synergier. Stadens olika problem med trafik, avfall, vattenförsörjning etc. ska inte ses var för sig utan problemen ska lösas som en helhet. Hållbarhet i staden ses som en drivkraft för utveckling. Konceptet har som syfte att skapa intresse för svensk miljöteknik och att påverka beslutsfattare att ha ett helhetstänkande när det gäller hur olika insatser påverkar hela staden och dess utveckling. Tanken är att svenska företag ska kunna relatera sina exportprodukter till den svenska modellen och på så sätt vara en hävstång i marknadsföringen. Ett flertal aktörer har varit med i arbetet med . Konceptet bygger på erfarenheter från projekt i olika kommuner, och i de goda exempel som redovisas har man ofta utgått från LIP- och Klimpprojekt samt arbete med Uthållig kommun. En del i konceptet är ett s.k. borgmästarspel, Scenarios, som blev klart till klimatmötet i . Här har Delegationen för hållbara städer varit med och delfinansierat tillsammans med nio andra myndigheter. Hållbar stadsutveckling är en fråga som uppmärksammas även inom ramen för biståndet och det internationella utvecklingssamarbetet. Inom politiken för global utveckling (PGU) är hållbar stadsutveckling ett fokusområde inom en av de sex globala utmaningarna, Klimatförändringar och miljöpåverkan. Utgångspunkten för Sidas arbete med hållbar utveckling är att stärka ländernas och städernas egen kapacitet och förmåga att hantera svåra utvecklingsfrågor. Sidas stadspolicy anger fyra prioriterade områden: ledning och styrning, infrastruktur och service, mark och boende samt miljömässig hållbarhet. Denna policy ersätts av en ny klimat- och miljöpolicy som antas av regeringen och där urban utveckling är ett av fyra prioriterade områden. Sida har i uppföljningen redovisat att Sidas utbetalningar till hållbar stadsutveckling uppgick till , vilket var en minskning från 2008, som då motsvarade av Sidas utbetalningar. Enligt Sida har volymen kontinuerligt minskat . Antalet insatser uppgick vid slutet av 2008 till 110 (se vidare bilaga 7). 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING 2010/11:RFR2 6.2 Iakttagelser kring forskning om hållbar stadsutveckling Det finns begränsad forskning om hållbar stadsutveckling. Det kan vara svårt att avgränsa vad som räknas in i forskning om hållbar stadsutveckling, bl.a. eftersom kunskap ofta skär genom olika kunskapsfält och samhällssektorer. Det finns ingen myndighet som har huvudansvar för forskning om hållbar stadsutveckling. Begränsad forskning om hållbar stadsutveckling Det kan vara svårt att avgränsa vad som räknas in i forskning om hållbar stadsutveckling. Kunskap skär ofta genom etablerade kunskapsfält och samhällssektorer. Kunskap om städers utmaningar är av naturen komplex, flerdisciplinär och tvärsektoriell. I regeringens uppdrag till delegationen konstateras att det finns behov av ökade kunskaper och nytänkande kring innehållet i en långsiktigt hållbar stadsutveckling och olika vägar att främja planering och byggande av hållbara städer respektive hållbara livsstilar och konsumtionsmönster i staden. Delegationens ordförande har framfört att det bedrivs begränsad forskning kring hållbara städer. Delegationen har konstaterat att det finns en relativt god men alltför fragmenterad kompetensbas i för att vidareutveckla och bygga upp de former av kompetens och ny kunskap om städer och stadsutveckling som motsvarar utmaningarna på området. Från Formas har konstaterats att forskning inom stadsutveckling inte har varit av den kvaliteten att den kunde passa som en stark forskningsmiljö. En viktig del av delegationens arbete har varit att kartlägga forskningsmiljöer. Flera aktörer har i uppföljningen framfört att det behövs mer praktiknära forskning och bättre samordning mellan forskningsfinansiärerna. I uppföljningen har vidare uppmärksammats att Formas har gjort en gemensam utlysning om hållbar stadsutveckling. Dessutom konstateras att Mistracentret i nu har kommit i gång. Delegationen har konstaterat att forskningsområdet kring hållbara städer är splittrat, och delegationens ordförande har framfört att man vill se en gemensam forskningsutveckling med samordnad utlysning av forskningsprojekt och mer av helhetssyn. Även bl.a. SKL har framfört att forskningsområdet är alltför spretigt och att helhetsperspektivet borde lyftas fram mer. Dessutom konstateras att förhållandevis lite medel går till området hållbar stadsutveckling. i har efterlyst mer forskning kring idéer om hur samhällen och hus kan byggas på ett hållbart sätt. Flera aktörer har jämfört byggbranschen med t.ex. bilindustrin, där betydligt mer resurser satsas på forskning och utveckling. Arkitekter har noterat att medel för forskning och utveckling är ojämnt fördelade mellan myndigheterna och för fram att borde få en stärkt ställning som samordnare. Flera aktörer har i uppföljningen konstaterat att saknar egna forskningsmedel. 2010/11:RFR2 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING Det finns ingen part som känner huvudansvar Delegationen har konstaterat att det finns en stor potentiell finansieringsresurs hos berörda myndigheter, forskningsråd m.fl. men att endast en marginell andel används till tvärsektoriell forskning och utveckling inom stadsutvecklingsområdet. Delegationen uppskattar denna andel till av den totala finansieringsvolymen hos de större forskningsfinansiärerna. Delegationen konstaterar att systematiskt samarbete och samordning mellan forskningsfinansiärerna förekommer i endast ringa omfattning vad gäller stadsutvecklingsområdet. Det saknas en aktör med ett övergripande och samlat ansvar för kunskap och kompetens inom området. Stadsforskning är till sin natur mycket bred. Från Formas har framförts att det tidigare inte har funnits så stor samverkan mellan forskningsfinansiärerna men att det efter delegationens initiativ 2009 finns en vilja att öka samverkan. Formas konstaterar att arbetsprocessen med den gemensamma utlysningen av forskningsmedel har varit krävande men att den har genomförts under stort engagemang från alla medverkande som ser olika synergieffekter av samverkan. Formas konstaterar vidare att det inte finns någon myndighet som har ett helhetsansvar för forskning om hållbar stadsutveckling. Formas menar att detta är en svaghet. Alla myndigheter har olika inriktningar på sitt arbete utifrån sina olika ansvarsområden. Delegationen har gjort att forskningsfinansiärer har samlats, vilket har varit mycket positivt. Samverkan mellan olika parter är mycket viktig och bör även stärkas. 6.3 Iakttagelser kring miljöteknikexport Miljöteknikexporten från ökar och fungerar bra. Många aktörer arbetar med miljöteknikexport. I uppföljningen har betonat att har många små miljöteknikföretag som är duktiga på export. menar att den svenska miljöteknikexporten ökar starkare än exporten för andra branscher och att även sysselsättningen inom miljöteknik ökar mer än för andra branscher. miljöteknikråd (Swentec) tar i samarbete med SCB fram statistik för den svenska miljötekniksektorn. Ett problem när det gäller att beskriva utvecklingen för svensk miljöteknik är att det är svårt att avgränsa begreppet. Miljöteknik är inte en egen bransch, utan en sektor som skär genom flera branscher. Flera aktörer framhåller att har visat sig på framkant både vad gäller miljöteknik och grönt kunnande. En del andra aktörer, bl.a. , menar dock att det kan ifrågasättas hur duktiga svenska företag egentligen är på miljöteknik jämfört med andra länder. När det gäller statliga satsningar på exportfrämjande menar att det finns positiva och mätbara effekter från tidigare satsningar. 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING 2010/11:RFR2 är det viktigt med långsiktighet, dvs. att man känner till spelreglerna och vet vilka former av stöd som finns. menar vidare att den svenska miljötekniksektorns struktur ytterligare stärker bilden av att exportfrämjande behövs. Från har i uppföljningen framförts att det finns en stor generell förväntan på att ska kunna ge stöd, men uppdragsmedlen från staten är begränsade och det upplevs vara svårt att leva upp till företagens förväntningar. I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat framtagandet av konceptet och dess möjligheter att främja svensk miljöteknikexport. Flera av de aktörer som har ingått i uppföljningen har på olika sätt arbetat med konceptet och de flesta har framfört att det fungerar bra. Sida har framförts att Symbio city-konceptet har stor betydelse för samlat internationellt samarbete på stadsutvecklingsområdet som går utöver miljöteknikexportaspekten. Från delegationens kansli har framförts att delegationens arbete starkt har bidragit till att vidga till att omfatta även tjänsteexport, dvs. tjänster som rör arkitektur och planering. Många aktörer arbetar med miljöteknikexport Uppföljningen visar att det pågår ett stort antal aktiviteter som syftar till att främja export av svensk miljöteknik. Ett flertal organ är verksamma inom området, t.ex. , , , , och olika enheter inom . Delegationen har konstaterat att det finns många aktörer som ska främja miljöteknik och att det behövs bättre fokus och klarare strukturer. har i uppföljningen framfört att man ser som sin roll att hålla ihop svenska aktörer inom exportfrämjandet. Rådet har konstaterat att många aktörer har exportfrämjande uppgifter och att många också får regeringsuppdrag. Från betonas att det gäller att samordna för att få bästa utväxling av insatserna. menar att man har ett tydligt uppdrag och ser sin roll som ganska klar. Under arbetet med Swentecs handlingsplan för svensk miljöteknik diskuterades arbets- och ansvarsfördelningen mellan olika aktörer mycket. I uppföljningen har bl.a. Arkitekter pekat på att bristande tydlighet har varit särskilt märkbar när det gäller exporten och att samordning saknas. uppger att det finns ungefär 500 svenska företag som arbetar strategiskt med miljöteknikexport. Det är många aktörer som arbetar gentemot dessa företag med exportfrämjande insatser. har konstaterat att olika myndigheter arbetar med samma företag men utifrån olika uppdrag. Rådet betonar att det är viktigt att myndigheterna samarbetar för att det ska fungera. När det gäller miljöteknikexporten till finns förutom två andra aktörer, dels regeringens sekretariat för miljöteknikexport till , dels i . Ambassaden har gjort en särskild satsning på miljöteknikområdet genom att inrätta ett särskilt miljöteknikcenter, Centec. Vid sekretariatet för miljöteknikexport till arbetar tre perso- ner på heltid. Trots den oklara arbets- och ansvarsfördelningen fungerar Ex- portrådets samarbete med sekretariatet bra. Ett annat område med flera aktörer är biståndet. konstaterar att Sida arbetar alltmer med miljöfrågor inom biståndet, vilket riskerar att skapa ytterligare fler aktörer som arbetar med närliggande frågor. För de svenska företagen bidrar detta till att öka otydligheten om vem som gör vad på statliga uppdrag. I uppföljningen har Swentec redovisat att man har i uppdrag att sammanföra en referensgrupp med statliga aktörer för att föra en aktiv dialog om samordning av pågående statliga insatser inom miljöteknikområdet. Framtida statliga insatser ska också förankras i referensgruppen. Det handlar inte specifikt om hållbar stadsutveckling utan om miljöteknik, även om områdena är tätt sammankopplade. Swentec har också ett nätverk med kommunala och regionala aktörer. För att få en framgångsrik arbets- och ansvarsfördelning anser Swentec att det måste vara tydligt i uppdragen till de olika myndigheterna att de ska samordna sig. Det är ännu viktigare när det handlar om aktörer under olika departement att departementen är samordnade. Swentec anser att det är viktigt att synliggöra vad olika aktörer gör. Det är också viktigt att fortsätta initiera åtgärder och koordinera där det behövs. Affärsmöjligheterna som satsningar inom hållbar stadsutveckling kan medföra är enligt Swentec mycket stora. Om fortsätter att utveckla både kunskap och företag som kan leverera finns stora möjligheter att få fram framgångsrika svenska exportföretag inom området. Swentec har i uppföljningen betonat att det är önskvärt med statlig samordning över departementsgränserna, inte minst när det handlar om miljöteknik vid hållbar stadsutveckling. Det är också viktigt att koppla svenska satsningar närmare till EU- satsningar. Sida menar att satsningen på hållbara städer har haft stor betydelse för samverkan mellan aktörerna inom miljöteknik. Myndigheten ser ett behov av en svensk aktör som skulle kunna företräda svenskt stadsbyggande på ett integrerat och samordnat sätt eftersom de nuvarande aktörerna inte helt fyller de kraven. Sida menar att t.ex. är affärsdrivande och agerar på uppdrag medan SKL driver sin internationella verksamhet i konsultform och har svagare fokus på stadsbyggnadsfrågor än på demokrati och lokalutvecklingsfrågor. Sida menar att statliga myndigheter ofta representerar en alltför smal teknisk sektor och att den svenska miljöteknikindustrin är för smal och för liten för att kunna ta på sig en samordnande roll. Det skulle därför behövas ett initiativ eller en . 7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar Statens satsning har lyft fram hållbar stadsutveckling Uppföljnings- och utvärderingsgruppen vill inledningsvis betona att satsningen på hållbara städer inte har pågått att det redan nu är möjligt att utvärdera de faktiska effekterna på stadsutvecklingen. Gruppen har i stället inriktat sig på att studera hur satsningen har lagts upp och genomförts, hur arbets- och ansvarsfördelningen har fungerat samt vad staten gjort i övrigt för en hållbar stadsutveckling. Gruppen kan konstatera att statens pågående satsning på hållbara städer har lyft fram stadsutvecklingsfrågorna i samhällsdebatten, i kommunala och statliga myndigheters arbete och inte minst på den politiska agendan. Det är positivt att frågor om hållbar stadsutveckling har kommit att betonas, som gruppen kan konstatera att även viss kritik har framförts mot bl.a. satsningens konstruktion och begränsade omfattning i både tid och ekonomiska resurser. Behov av tydlighet i satsningens inriktning och syfte Gruppen kan konstatera att hållbar utveckling är ett brett begrepp där en rad olika aspekter kan ingå. Utifrån vad som har framkommit i uppföljningen kan gruppen notera att det finns en viss otydlighet kring syftet med och inriktningen på satsningen. Enligt gruppens bedömning hänger detta samman med att det inte finns någon entydig definition av en hållbar stad och att olika aktörer därmed lägger in olika saker i begreppet. En annan orsak till otydligheten är att satsningens allmänna del har varit mycket bred, medan det ekonomiska stödet har getts en något smalare huvudinriktning på klimatfrågor. Denna tudelning i inriktningen har varit svår att kommunicera. Gruppen har förståelse för att delegationen har valt att inte ta fram någon egen definition av hållbara städer. Gruppen framhåller att det är viktigt att komma ihåg att förutsättningarna varierar mycket, både mellan och inom kommunerna. Inom en kommun finns oftast både tätorter och landsbygd med olika förutsättningar. Det är därför svårt att definiera vad som är en hållbar stad. För att uppnå goda resultat av statens insatser är det dock viktigt att inriktningen och syftet med satsningen är tydlig. Gruppen menar därför att begreppet borde ha preciserats när satsningen sattes i gång. Gruppen vill i detta sammanhang även betona vikten av att det är tydligt för alla parter att den miljömässiga, ekonomiska och sociala dimensionen ingår i de insatser som ges statligt stöd för att uppnå en helhetssyn på hållbar stadsutveckling. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att den sociala hållbarheten och de mjukare dimensionerna i hållbarhetsarbetet lyfts fram och knyts ihop med den miljömässiga hållbarheten. 2010/11:RFR2 7 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR Gruppen vill vidare peka på att den nya plan- och bygglagstiftningen innebär att översiktsplanens strategiska funktion stärks. Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Av översiktsplanen ska det framgå inte bara hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras utan också hur den ska användas. Vikten av tydlig ansvarsfördelning Gruppen konstaterar att stadsutveckling i första hand är ett kommunalt ansvar i enlighet med den kommunala självstyrelsen och det kommunala planmonopolet. Utöver det fattar staten en mängd olika beslut som har stor betydelse för olika aspekter på stadsutveckling. Det är viktigt att det finns en medvetenhet om den sammanlagda effekten av kommunernas och statens olika beslut samt åtgärder vad avser möjligheterna att nå en hållbar stadsutveckling. Inom den statliga sfären är ett flertal myndigheter med vagt formulerade uppdrag involverade i frågor som har bäring på hållbar stadsutveckling. Gruppen vill framhålla vikten av att statsmakterna drar nytta av de erfarenheter som har gjorts inom ramen för satsningen i fortsatta överväganden kring arbets- och ansvarsfördelningen. Det är viktigt att de olika myndigheterna i instruktioner och regleringsbrev ges tydliga uppgifter och uppdrag vad gäller hållbar stadsutveckling. Uppföljningen visar att det är viktigt att det finns en tydlig ansvarsfördelning mellan de olika myndigheterna och att det görs tydligt för alla vilken myndighet som har det övergripande ansvaret för frågorna. Det är även viktigt att uppmärksamma hur de olika myndigheterna inom olika politikområden kan lära av varandras erfarenheter i stadsutvecklingsfrågor. Även här behövs tydlighet i uppdragen till myndigheterna för att ett sådant samarbete ska komma till stånd. Gruppen vill i sammanhanget även betona vikten av god samordning inom . Utifrån uppföljningens resultat menar gruppen att det är viktigt att uppmärksamma förekomsten av målkonflikter och hinder i de statliga regelverken för att fortsätta arbetet för en hållbar stadsutveckling. Gruppen vill bl.a. peka på att det i det fortsatta utvecklingsarbetet kring miljömålen kan prövas hur frågor kring hållbar stadsutveckling på ett tydligare sätt kan föras in i miljömålsarbetet. Det är vidare viktigt att berörda myndigheter som ett led i arbetet med att förtydliga arbets- och ansvarsfördelningen och samarbetet mellan myndigheterna närmare undersöker om olika regelverk motarbetar utvecklingen mot tätare och mer funktionsblandade städer, t.ex. när det gäller regelverket kring buller. Långsiktighet och kontinuitet i arbetet med hållbar stadsutveckling från statens sida Enligt det ursprungliga upplägget för statens satsning på hållbara städer skulle den pågå under . Gruppen kan konstatera att är när det gäller långsiktigt hållbar stadsutveckling. Det tar tid att först ta fram idéer och sedan planera, genomföra samt slutligen utvärdera och sprida resultaten i form av bl.a. goda exempel. Flertalet intervjuade myndigheter, 7 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR 2010/11:RFR2 organisationer och projektgrupper har betonat vikten av långsiktighet och uthållighet i arbetet med stadsutvecklingsfrågor, inte minst för att uppnå avsedda effekter. Det har också framförts farhågor med att statliga insatser görs under en begränsad projekttid i stället för som ett successivt utvecklingsarbete. som det finns fördelar med tidsbegränsade satsningar med en tydlig början och ett tydligt slut, bl.a. för att lyfta fram en politiskt prioriterad fråga, vill gruppen betona vikten av långsiktighet, kontinuitet och uthållighet i arbetet med hållbar stadsutveckling. Gruppen konstaterar vidare att regeringen i årets budgetproposition har föreslagit att satsningen på hållbara städer fortsätter under , främst för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljning av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas till vara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Det är enligt gruppens bedömning viktigt att de erfarenheter som görs i satsningen kan tas till vara i det fortsatta arbetet med hållbar stadsutveckling. Organisationsformen delegation har både för- och nackdelar Regeringen har tillsatt en delegation för satsningens genomförande. Enligt gruppens bedömning har denna organisationsform både för- och nackdelar. Gruppen menar att det kan vara positivt att satsningen inledningsvis har getts en egen arena utanför den ordinarie myndighetsstrukturen. En fördel med att ha en delegation är att det är en fristående enhet som kan överbrygga revirtänkande och gamla positionstaganden som finns mellan olika aktörer. Delegationen är tillfällig och kan ta till vara det bästa och förstärka de insatser som myndigheterna gör. Från en delegation kan man t.ex. lyfta in väl fungerande delar i en myndighets verksamhet. Ett alternativ till att inrätta en delegation hade varit att ge i uppdrag till t.ex. att arbeta med satsningen på hållbara städer. På måste frågorna länkas in i den statliga förvaltningens ordinarie arbete för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Det är viktigt att arbeta med dessa frågor mer långsiktigt, att bygga vidare på upparbetad kunskap och att föra vidare erfarenheter från olika stadsutvecklingsprojekt. Det är för tidigt att bedöma bidragets effekter Gruppen konstaterar att det är alltför tidigt att uttala sig om vilka reella effekter på stadsutvecklingen som satsningen och det ekonomiska stödet har haft. Gruppen kan dock redan nu konstatera att majoriteten av de projekt som har studerats i denna uppföljning skulle ha genomförts även utan statligt stöd, även om de flesta då skulle ha fått en delvis annan utformning. Enligt gruppens bedömning är detta naturligt.