eunbil · GX0N2350A4 · 2010-01-01 00:00:00 — Promemoria Ju2009/164/EU Rapport från det informella mötet med ministrarna för rättsliga och inrikes frågor () i 3 bilagor Sammanfattning: träffades EU:s ministrar för rättsliga och inrikes frågor för ett informellt möte i . Justitieminister och asyl- och migrationsminister stod värdar för mötet som ägnades uteslutande åt diskussioner om det kommande fleråriga arbetsprogrammet för rättsliga och inrikes frågor, Stockholmsprogrammet. Mötet var indelat i tre mötessessioner med följande teman: säkerhetsfrågor, asyl- och migration och rättsliga frågor. Kommissionens meddelande Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst, KOM (2009) 262, låg till grund för diskussionerna. Det svenska ordförandeskapet hade även tagit fram mötesunderlag för de tre mötessessionerna (bifogas). Rådet välkomnade KOM:s meddelande, i synnerhet ansatsen att sätta medborgaren och dennes rättigheter i fokus för arbetet. ORDF kunde konstatera samsyn i ett antal övergripande frågor, bl.a. vikten av implementering och utvärdering samt behovet av att lyfta fram yttre förbindelser i det kommande programmet. ORDF kunde också konstatera att MS visat särskilt intresse för följande sakfrågor: Session 1: säkerhetsfrågor - Vikten av balans mellan effektivt brottsbekämpningsarbete och stärkandet av individens rättigheter. - Viktigt med integrerat operativt samarbete mellan alla brottsbekämpande myndigheter. Stöd för förslag om utbyte och utbildning m.m. - Viktigt att stärka Europol. Ministrarna återkommer till den frågan vid ett informellt ministermöte i . - Betydelsen av att arbeta mer effektivt i kampen mot människohandel. - Ett effektivare gränskontrollssamarbete. - Betydelsen av att arbeta effektivt mot terrorism och organiserad brottslighet - Nödvändigt att samarbeta för att utveckla kunskap (forskning, utvärdering och statistik) och metoder för att förebygga brott. - Viktigt att lyfta fram frågor som rör förverkande av av brott. - Ett helhetsgrepp på frågor om informationsutbyte och IT-stöd. IT-utvecklingsfrågorna måste styras av verksamhetsbehoven. Dataskydd och integritetsaspekter är centrala i arbetet. - Bättre kommunikation till medborgarna om vad EU gör för att stärka säkerheten i . Session 2: asyl och migration - Betydelsen av den europeiska pakten för invandring och asyl betonades. - Helhetsperspektivet framhölls och den globala ansatsen för migration lyftes fram. - Ett gemensamt ramverk för laglig invandring omnämndes. - Vikten av att motverka missbruk av lagliga kanaler och den fria rörligheten togs upp. - Återvändandet måste bli mer effektivt och samarbetet med tredje länder är prioriterat. - Både intern och extern solidaritet togs upp exempelvis genom vidarebosättning. - Viktigt att solidaritet behandlas i programmet med en bred ansats och fokus på långsiktiga lösningar. - Det måste finnas tillräckliga resurser och användarvänliga finansieringsinstrument. - Arbetet med att etablera ett gemensamt asylsystem måste föras framåt. - Starkt stöd för ökat praktiskt samarbete. - Gränssamarbetet med en betoning på Frontex framtida roll lyftes fram. - Ensamkommande barn bör särskilt uppmärksammas i programmet. Session 3: rättsliga frågor - Viktigt att vidta åtgärder för att öka kunskapen om och förtroendet för de rättsliga och administrativa systemen i EU som t.ex. utbildningsinsatser och utbytesprogram för t.ex. åklagare och domare, informations- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsländernas myndigheter, utnyttjande av europarättsliga nätverk, förbättrad utvärdering av olika åtgärder m.m. - Viktigt att ge åtalade garantier för processuella rättigheter i brottmål och att stärka brottsoffers och vittnens rättigheter. - Informationen om rättigheter och olika rättsliga system måste bli mer förståelig och lättillgänglig för medborgarna. Internet kan och måste utnyttjas effektivare, b.la. nämndes E-justice av många MS. - Viktigt att övervinna språkliga hinder genom förbättrade möjligheter till tolkning och översättning. - Hinder för erkännande och verkställighet av domar på civilrättsområdet bör avskaffas. Informellt möte med ministrarna för rättsliga och inrikes frågor () träffades EU:s ministrar för rättsliga och inrikes frågor för ett informellt möte i . Justitieminister och asyl- och migrationsminister stod värdar för mötet som ägnades uteslutande åt diskussioner om det kommande fleråriga arbetsprogrammet för rättsliga och inrikes frågor, Stockholmsprogrammet. Mötet var indelat i tre mötessessioner med följande teman: säkerhetsfrågor, asyl- och migration och rättsliga frågor. Kommissionens meddelande Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst, KOM (2009) 262, låg till grund för diskussionerna. Det svenska ordförandeskapet hade även tagit fram mötesunderlag för de tre mötessessionerna. Session 1: säkerhetsfrågor (Se mötesdokumentet i bilaga 1) ORDF (justitieminister ) hälsade delegationerna välkomna och presenterade bakgrundsdokumentet med följande tre frågor; (i) vilka aspekter av ämnet inre säkerhet anser ni vara mest angelägna att ta itu med, både , (ii) vad bör en strategi för informationsutbyte innehålla, samt (iii) hur bör EU utveckla kontakterna med den externa parter i dessa frågor. KOM (kommissionären ) presenterade sina idéer om EU:s arbete för inre säkerhet som man har formulerat dem i kapitel 4 i meddelandet (Ett EU som erbjuder skydd). Viktiga komponenter var strategin för den inre säkerheten, Europol, operativt samarbete, mer regionalt polissamarbete, ett utbyggt straffrättsligt samarbete och en utvecklad gränsförvaltning. KOM ansåg att Frontex bör ges mer operativ kapacitet och i ett längre tidsperspektiv att Schengenvisum ska kunna utfärdas av en gemensam konsulär myndighet (det ska bygga på riskutvärdering, snarare än nationalitet). KOM underströk att utbildningsinsatser måste göras i syfte att uppnå en gemensam säkerhetskultur. Samarbetet byggde på informationsutbyte och KOM efterfrågade en europeisk informationsmodell. Modellen borde utgå från befintliga ramar. Den måste innehålla tydliga kriterier för informationsutbyte och informationsinsamling. Dataskydd är en viktig del liksom uppföljning och utvärdering. KOM nämnde också tankar om att inrätta en särskild fond för inre säkerhet. KOM förklarade att det var tre olika typer av hot som måste bekämpas: 1)Organiserad brottslighet (människohandel, sexuellt utnyttjande av barn, IT-brottslighet, ekonomisk brottslighet, förfalskning och narkotika). Man borde ha ett heltäckande angreppssätt och samordna nationella och europeiska insatser. 2) Terrorism. Tre områden borde prioriteras: initiativ för att bekämpa radikalisering, bekämpa utnyttjandet av Internet för terrorismändamål och kampen mot finansiering av terrorism. 3) Bygga ut mekanismer och åtgärder på civilskyddsområdet. Det var viktigt att förbättra riskanalyser och EU:s sätt att reagera. När det gällde yttre förbindelser underströk KOM vikten av att kunna utbyta uppgifter för att uppnå säkerhet, men att det måste ske på dataskyddsvillkor som motsvarar nivån i MS. Det var viktigt att samarbeta på polisnivå med grannländerna. Europol borde ges en möjlighet att samarbeta med tredje land. Avslutningsvis framhöll KOM att medborgarna måste åtnjuta bästa tänkbara skydd och att det var viktigt att programmet blir så ambitiöst som möjligt. välkomnade KOM:s meddelande. Angående frågan om strategi för inre säkerhet framhöll man särskilt att det handlar om att förklara för medborgarna vad EU vill komma till rätta med och på vilket sätt. Det var bra att ta med utbildning av polisväsendet och utbytesprogram av olika slag för att skapa förtroende. Man höll med KOM om att vikten av att texten når ut till medborgarna. Européerna måste kunna känna sig säkra och trygga i sin vardag. Fyra förslag/tankar presenterades: 1) Global säkerhet: bra om för fram ett heltäckande säkerhetskoncept 2) Vardagsbrottslighet: viktigt att ta hänsyn till problem i människors vardag t.ex. bilstölder m.m. Medborgarna hade stora problem med detta och ibland kunde samarbete över gränserna erbjuda lösningar. 3) Saknar referens till Prümkonventionen i kommissionens meddelande, det borde framgå av Stockholmsprogrammet. 4) Kontroll av gränserna var viktigt, men medborgarna lider av det. EU måste därför sträva efter så enkla förfaranden som möjligt, ha biometriska uppgifter i pass m.m. ville ha en integrerad metod och en strategi med grundläggande värderingar och principer. Man framhöll att det måste finnas instrument som hjälper MS att genomföra konceptet inre säkerhet. Prioriteringarna var både kortsiktiga och långsiktiga och varierar regionalt. Därför borde ministrarna träffas för att diskutera prioriteringar och inriktning. Pandemi var exempel på ett nytt säkerhetshot. Krishantering behövde diskuteras liksom förebyggande åtgärder, planer för nya hot etc. Snabbt och smidigt informationsutbyte gav hjälp till polisen. Det var viktigt att undanröja byråkratiska hinder och det fanns behov av en gemensam ram för informationsutbyte. Man behövde även titta på frågan om informationsutbyte med tredje länder. Ett koncept för att bedriva övervakning över gränserna (hot pursuit, controlled deliveries etc) ansågs nödvändigt. Man ville ha ett särskilt kapitel om yttre förbindelser. Det gick dock inte att tillämpa samma system på alla tredje länder. För kandidatländerna handlade det om överförande av standarder. Behövdes ett system för att kontrollera in och utresor, man borde ta ett mer systematiskt angreppssätt på frågan. ville se ett öppet som ändå garanterade säkerheten för medborgarna. Enligt denna MS var skyddet av gränserna mycket betydelsefullt jmf pakten. MS måste tillsammans garantera gränserna. Det var viktigt att vara solidariska både vid gränserna och internt. Det måste göras något konkret för att förstärka Frontex som borde utvecklas på samma sätt som Europol. underströk att det var viktigt att tänka integrerat och ta hänsyn till alla hot mot och medborgarna. Allt hänger samman, det gick inte att bara koncentrera sig på ett problem. Prioriteringar behövde göras både . Informationstekniken berörde alla områden och den måste utnyttjas för att förebygga brottslighet. Man underströk att dataskydd var mycket viktigt och att det måste genomsyra allt som görs. Vidare betonades den externa aspekten och att man även måste tänka i termer av geografisk integrering. Tematiska och geografiska teman måste styras av problem som krävde gemensamma lösningar. påpekade att människohandel och olaglig invandring tyvärr blir ett allt vanligare problem. Det existerande regelverket behövde samverka med det operativa arbetet och allt måste ske i nära samarbete med ursprungsländer. Det var viktigt att arbeta förebyggande. ORDF påpekade att en konferens om människohandel kommer att äga rum i . påpekade att man är mer medveten om den yttre dimensionens betydelse för den inre säkerheten. Det vore därför bra med ett eget avsnitt om yttre förbindelser. Man ansåg också att större utrymme borde ges åt arbetet mot terrorism och organiserad brottslighet. Det gränsöverskridande elementet var centralt i dessa frågor. Förslaget avseende Erasmusutbildning för poliser fick stöd. Tankarna om att Europol och Frontex borde stärkas var bra. Europeiska utredningsgrupper borde användas mer. Man ansåg också att det behövdes en poliskodex för inre säkerhet. Det påpekades att EU måste bli bättre på att förklara för medborgarna om hur samarbetet fungerade (Prüm, Schengen etc). Information management strategy ansågs mycket viktigt. Det handlade om många aspekter utöver själva informationsutbytet såsom driftskompatibilitet av näten, skydda system, dataskyddsbestämmelser osv. En annan MS påpekade att gränsskydd och gränssäkerhet var mycket viktiga frågor t.ex. automatiska kontroller av biometri. Man vill vara med och utveckla den nya tekniken och ville ge mer plats åt detta i Stockholmsprogrammet. För att kunna bekämpa brottslighet krävs möjligheter till fullgott informationsutbyte vilket i sin tur kräver att systemen blir mer kompatibla. Man påpekade att samarbete med tredje land var viktigt. Vidare var det bra med gemensamt konsulärt samarbete och viktigt att ta med frågor om civil krishantering. påpekade att den viktigaste uppgiften var att utnyttja potentialen i det som redan finns. När det gällde terrorismbekämpning lyfte denna MS fram det förebyggande arbetet mot radikalisering. Man ansåg också att SIS ska konsulteras innan visum utfärdas och att man borde kontrollera kontakter med terrorismorganisationer. PNR ansågs vara en viktig del i arbetet. MS ansåg att EU måste förbättra informationsutbytet och att det var en bra idé att utarbeta en strategi. Det var viktigt att ta hänsyn till de operativa tjänsternas behov. Gemensam utbildning och utrustning förespråkades. Varje polis ska också känna sig som en europeisk polis. Europols roll som byrå var viktig. MS underströk att inre säkerhetsaspekten i alla yttre förbindelser måste tas till vara. Det var nödvändigt att bygga ut EU:s kapacitet vad gäller civilskydd. Suveränitets- och solidaritetsprincipen nämndes liksom förebyggande aspekter. behövde EU:s hjälp när det gällde civilskydd. Det var viktigt att visa att EU har konkreta och relevanta svar på människors problem. gillade mottot som skyddar och var positiv till att ha ett särskilt Europolmöte . var dock tveksam till ordalydelsen i ordförandeskapets bakgrundsdokumentet om balans mellan säkerhet och rättigheter. Det var viktigt att fokusera på båda och optimera båda. Kan EU skydda säkerheten så skyddas också mänskliga rättigheter. Processuella rättigheter, dataskydd etc. bedömdes som mycket viktiga områden. Utvärderingsmekanismer behövdes för att människor skulle fortsätta att ha förtroende för de åtgärder som vidtas. Man borde ha en bred definition av säkerhet så att också katastrofhantering kunde tas med. Man ville också se förebyggande åtgärder när det gäller den ekonomiska aspekten (förverkande av kriminellas tillgångar). Avslutningsvis påpekades att det var mycket viktigt att visa på resultat för medborgarna. nämnde strategin för informationsutbyte, IT-teknik och dataskydd. ansåg att forskning och utveckling också borde vara del av Stockholmsprogrammet och förklarade att man var beredd att ta emot den framtida byrån för förvaltning av datasystemen i sin huvudstad. En annan MS underströk vikten av att dela med sig av information och gav som exempel att narkotikasmuggling hade kunnat spåras genom samarbete. Man ville också se ökat samarbete rörande kontroll av vapen. arbeta mer med frågor som rör förverkande av av brott och IT-brottslighet. uttryckte stöd för målsättningen ett som skyddar. Det var viktigt att medborgarna kände tillit till myndigheterna. Balans mellan effektivitet och medborgarnas grundläggande rättigheter lyftes fram. I arbetet hade man skapat ramar för ett bättre gränsöverskridande samarbete myndigheterna emellan, men man hade inte lyckats förklara för medborgarna hur detta har kunnat skapa ytterligare säkerhet. EU behövde bli bättre på att förklara varför myndighetssamarbete över gränserna var viktigt. Man påpekade vidare att det krävdes en effektivisering av utbyte av information. PNR ansågs vara viktigt, det var något som myndigheterna behövde men man måste säkra medborgarnas skydd för privatlivet. Vikten av samarbete i EU:s yttre förbindelser betonades. EU måste kunna hantera hot utifrån. ville också se medborgarna i fokus i det nya programmet. Effektivt informationsutbyte behövdes för att kunna skydda medborgarna. Man lyfte fram arbetet mot människohandel som ett prioriterat område som krävde kraftiga brottspåföljder. I kampen mot terrorismen måste alla komma till rätta med extremism och radikalisering. Det påpekades att samarbete med tredje land också var viktigt och även att Europol skulle kunna samarbeta med tredje land. Man ville ha ett nära samarbete med länderna på och med strategiska partners som och . påminde om att EU:s medlemsstater hade en Berlinmur emellan sig, men satt tillsammans runt samma bord. måste MS möta nya hot och utmaningar. Man hoppades att Lissabonfördraget skulle träda i kraft . Rättsliga regler var dock inte lösningen på allt, det krävdes även praktiska åtgärder och finansiella medel. Ny teknik måste användas, kanske virtuellt via fiberoptiknät? Det underströks att SIS och VIS måste fungera och bli operativa verktyg. Vidare påpekades att effektiv informationshantering måste uppnås. MS borde ha en gemensam verktygslåda och dela med sig av erfarenheter. Externa aspekter behövdes i Stockholmsprogrammet. Det var viktigt att gå till problemets rot och samarbeta med kollegor på andra områden. ville också att EU skulle underlätta medborgarnas vardag. Det låga deltagande i EP-valet beklagades och vikten av att kommunicera med medborgarna och använda ett begripligt språkbruk underströks. Det var viktigt att ha ett förebyggande arbete i kampen mot organiserad brottslighet och att EU blir effektiva i arbetet mot människohandel. påpekade att människohandel var ett allvarligt brott som bröt ner den mänskliga värdigheten. Samarbetet mellan länder och myndigheter borde förstärkas. Kampen mot illegal migration borde också ingå. MS påpekade att alla länders geografiska intressen måste tillgodoses. Rättsliga instrument måste fungera vid alla byråerna i gemenskapen och vem som är ansvarig i olika situationer måste klargöras. påpekade att medborgarna ville ha bättre och ökad säkerhet. Stockholmsprogrammet måste bli ambitiöst och visionärt där allas behov tas tillvara. Det var viktigt att vara konkret i det arbetet. MS måste ha en helhetssyn, ett integrerat synsätt och långsiktiga visioner. Balansen mellan grundläggande rättigheter och säkerhet var viktig. ville även att transportsäkerhet skulle ingå i Stockholmsprogrammet eftersom det var en angelägen fråga för medborgarna. nämnde fyra punkter och hänvisade även till skriftliga kommentarer: 1) Europeisk asyl och migrationspakt. Samarbete med tredje land. 2) Effektiv solidaritetsmekanism. 3) Förbättrad analys- och insatsförmåga mot terrorism 4) Komma åt av organiserad brottslighet. Det var ett nytt sätt att arbeta mot organiserad brottslighet. Det hade varit en framgångsrik nationell metod och många av de kriminella organisationernas tillgångar hade beslagtagits. insisterade på att bli lika effektiva i . ansåg att befintliga instrument måste tillämpas och att det finns uttalade behov när nya initiativ tas. Garantier för den inre säkerheten i EU krävde praktiskt samarbete. Det viktigaste medlet för att undanröja hot var informationsutbyte. Det var viktigt med en informationsstruktur som är konsekvent och tillämpas lika. SIS II och VIS visade att EU måste grundas på strategiskt samarbete. Man behövde avsluta det arbete man höll på med innan man påbörjar nya projekt. Kampen mot terrorism behövde särskilt uppmärksammas. Det blev allt viktigare med skydd mot kritisk infrastruktur. Yttre förbindelser förtjänade att lyftas fram i programmet. Det var viktigt att förklara åtgärder och kommunicera med medborgarna och det behövdes adekvata medel för det. förde fram synpunkten att Stockholmsprogrammet även borde omfatta arbete mot vardagsbrottslighet, såsom inbrott, rån och bilstölder. Gränsöverskridande masskriminalitet var ett hot mot medborgarna. Begreppet inre säkerhet behövde bli bredare. Missbruk av asylsystemet och icke-fungerande integration utgjorde också säkerhetsproblem. Även denna MS ansåg att Europol borde vara ett centrum för informationsutbyte. Enligt denna MS behövdes ett centrum för större evenemang. Det fanns en nationell modell för bästa metoder och gränsöverskridande polisiärt samarbete m.m. Man saknade en strategi för informationsförvaltning och hantering. Befintliga system behövde föras samman. Även denna MS underströk att frågan yttre förbindelser var mycket viktig. Samarbetet med kunde man bygga ut ytterligare. Utrikesministrarna hade arbetat med Donaustrategin. Borde det avtalet också kompletteras med säkerhetsaspekter? underströk att förslagen behövde understödjas med finansiella medel. Civilklädda polisers arbete mot illegal narkotikahandel och människohandel borde byggas ut. Skydd av brottsoffer och vittnen borde lyftas fram i programmet. Man förklarade att det ömsesidiga förtroende skulle kunna stärkas genom gemensamma utbildningar m.m. och även tredje länder bör ingå i utbildningar. hade utbildningscentrum i en gränsstad som skulle kunna arbeta med detta. Det påpekades att säkerheten i tredje länder hade en direkt påverkan på säkerheten i EU. borde lyftas fram och samarbetet med byggas ut. ville förstärka det polisiära samarbetet och samarbetet med andra organ som arbetar med säkerhet. Det var viktigt att förbättra informationsutbyte mellan MS och byråer samt att skapa modeller för arbetet med strategiska analyser. Det var viktigt med en klar åtskillnad mellan nationella organs kompetens och byråernas kompetens. Samarbetet med tredje land borde utformas enligt vissa i förväg bestämda principer. Utbildning och utbyte av tjänstemän var viktigt och att det kunde finansieras genom vissa program. Behovet av att kunna ge stöd vid katastrofer liksom skydd mot biologiska hot och dyl. lyftes fram. såg behov av en mekanism för att bedöma hoten. betonade vikten av balans mellan att effektivt bekämpa brott och medborgarnas frihet. Det var viktigt att ta med nya länder i Schengen. Informationsutbytet behövde förbättras och förenklas. Förbindelserna med tredje land borde utvecklas. lyfte fram behovet av en strategi för yttre förbindelser. Det behövdes även en strategi för organiserad brottslighet. Hotbildsutvärdering borde utvecklas så att det blir ett användbart instrument. Även förverkande av kriminellas tillgångar borde utvecklas. EU måste arbeta hårdare mot barnpornografi via Internet. En Eurobarometer hade visat att medborgarna ansåg att EU kan bidra i terrorismbekämpningsarbetet. Det var viktigt att motverka radikalisering och rekrytering. Ett KL förordade snabbt informationsutbyte med internationella brottsbekämpande aktörer. Den internationella dimensionen av organiserad brottslighet var mycket viktig. Detta KL hade ingått avtal med Europol, Eurojust och Frontex. arbetade man för att uppnå gemensamma standarder. Man hade haft ett bra samarbete med Frontex. framhöll att medborgarnas äkta behov måste styra det framtida samarbetet. Kommunikationen och dialogen med medborgarna var viktig. Stockholmsprogrammet borde ta upp det som är problematiskt i vardagslivet. Människohandel, narkotikasmuggling och barnpornografi borde alla vara prioriterade frågor. Man ville stärka polismyndigheterna och arbeta för ett bättre utbyte av information ur straffregister. Man hade problem med illegal invandring och ansåg det viktigt att förstärka Frontex roll. Terrorismbekämpningssamordnaren påpekade att Stockholmsprogrammet borde hantera skydd av kritisk infrastruktur, krishantering, samordning av naturkatastrofer etc. EU kunde förbättra sig mycket när det gällde inre säkerhet. Det handlade om att mobilisera alla tillgängliga instrument och passa ihop dem med nationella åtgärder. De Kerchove ansåg att det behövdes en global metod. Avkastningen av det externa arbetet borde förbättras och i det sammanhanget lyftes följande frågor fram. 1) Säkerhet och utveckling i oroliga områden ger större trygghet även internt i EU genom att man kan förhindra t.ex. människosmuggling och illegal narkotikahandel etc. Det blir däremot mark om man inte kan ge utvecklingsstöd, bygga vägar, satsa på utbildning, stödja polis och säkerhet m.m. 2) Bättre samarbetet mellan pelarna genom att exempelvis utnyttja information och kunskap från polismissioner 3) Viktigt att ha rättsväsendets personal i tredje land 4) Mobilisera Frontex, Eurojust etc 5) EU måste överväga villkoren när man ger bistånd. EU kan kräva mer av länder som utgör ett säkerhetshot för oss.