eunbil · GX0N23DA22 · 2010-01-01 00:00:00 — Införandet av automatiserad gränskontroll ska vara frivillig för medlemsstaterna och baseras på en bedömning av verksamhetsnytta och kostnadervid den enskilda gränspassagen. stödjer utkastet till rådsslutsatser. Anslutning till konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna Antagande av förhandlingsmandat (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta förhandlingsmandatet. Bakgrund I Stockholmsprogrammet uppmanas kommissionen att skyndsamt lägga fram ett förslag om anslutningen till . Kommissionen presenterade en rekommendation till rådsbeslut om mandat för kommissionen att förhandla med om anslutning. Det spanska ordförandeskapet har som målsättning att en överenskommelse om mandatet ska nås . Svensk ståndpunkt övergripande målsättning är att anslutningen av EU till om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ska äga rum , samt att anslutningen ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . Se vidare i bifogad promemoria. E-juridik (Sr ) a) Översynsklausul i handlingsplanen b) Godkännande av färdplan c) Rapport till rådet Avsikten med behandlingen i rådet a) Rådet väntas ställa sig bakom att kommissionen ska ha ansvaret för genomförandet av den europeiska e-juridikportalen . b) Rådet väntas godkänna den reviderade färdplanen för e-juridik. c) Lägesrapport. Rådet väntas notera det arbete som gjorts och bekräfta pågående och kommande arbete med projektet. Kommissionen uppmanas att vidta alla tänkbara åtgärder för att leverera portalen . Bakgrund Syftet med e-juridikprojektet är att förbättra medborgarnas tillgång till rättsväsendet genom att utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, särskilt genom att skapa en europeisk juridikportal på nätet. Vid antogs en handlingsplan för europeisk e-juridik. I planen anges konkreta prioriteringar och en tidplan för att utveckla e-juridiken. E-juridikportalen är tänkt att vara en one-stop-shop där användaren kan få tillgång till en stor mängd information på samtliga EU-språk om regler och förfaranden, både EU-gemensamma och nationella. är det tänkt att informationsutbytet mellan medlemsstaterna ska utvecklas så att t.ex. processuella förfaranden, såsom europeiska betalningsförelägganden, ska kunna genomföras elektroniskt via portalen. Vidare kommer - med beaktande av persondataskyddsaspekter - nationella register, såsom t.ex. insolvensregister, gradvis att sammankopplas med hjälp av portalen. Tänkta användare är såväl enskilda, t.ex. företagare och brottsoffer, som yrkesverksamma jurister. Enligt handlingsplanen för e-juridik ansvarar kommissionen för att ta fram en första version av portalen. Den skulle ha varit klar före utgången av 2009. Arbetet med portalen har emellertid försenats. Vid rådets möte beklagade rådet att den europeiska e-juridikportalen inte kunde lanseras som planerat. Vidare begärde rådet att kommissionen skulle vidta alla möjliga åtgärder för att säkerställa att den första versionen av portalen kunde lanseras . har kommissionen informerat om att arbetet med portalen ytterligare har försenats och att portalen inte kommer att kunna lanseras under det spanska ordförandeskapet. En enligt handlingsplanen planerad revision av ansvarsfördelningen gällande e-juridikportalen har ägt rum . Rådsarbetsgruppen föreslår att inga ändringar görs i genomförandestrukturen för portalen och att kommissionen även fortsättningsvis är ansvarig för genomförandearbetet. Vidare föreslås att en förnyad bedömning av ansvarsfördelningen görs samt att ett arbete inleds med att analysera den rättsliga ramen för arbetet med e-juridik under Lissabonfördraget. För att bedöma och planera genomförandet av handlingsplanen har rådsarbetsgruppen för e-juridik utarbetat en färdplan . Färdplanen beskriver de olika e-juridikprojekten och tidsplanen för dessa. Svensk ståndpunkt a) Det finns inget egentligt alternativ till att ge kommissionen fortsatt ansvar för genomförandet av portalen. Det är rimligt att genomföra en förnyad bedömning av ansvarsförhållandena . b) och c) ställer sig bakom färdplanen och rapporten. Övriga frågor Studie beställd av utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor: "What system of burden-sharing between Member States for the reception of asylum seekers?" (på begäran av ) Avsikten med behandlingen i rådet är ännu inte känd. På uppdrag av har en extern konsult genomfört en studie om ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna för mottagning av asylsökande. Studien presenterades i . Studien har pågått och har baserats på tre kärnfrågor: vilka kostnader är asylrelaterade i MS, vilka kostnader skulle kunna delas mellan MS samt hur skall kostnaderna i sådana fall fördelas? Studien visar att kapaciteten varierar i MS samt att kostnaderna i olika grad påverkar BNP i landet. viseringar (på begäran av Tjeckiska Republiken) Avsikten med behandlingen i rådet är ännu inte känd. Viseringsreciprocitet innebär att alla EU-medborgare ska vara viseringsfria till alla tredjeländer vars medborgare i sin tur kan resa till utan krav på visering. återinförde viseringskravet för tjeckiska medborgare. Motivet var den höga inströmningen av tjeckiska asylsökande. Rådets förordning (EG) Nr 539/2001 reglerar den procedur som ska tillämpas när ett tredjeland som inte är viseringsskyldigt till Schengen inför viseringskrav för en medlemsstat. I enlighet med dessa bestämmelser är det kommissionens uppgift att påtala och inleda förhandlingar med tredjelandet i fråga i syfte att återupprätta full viseringsreciprocitet. Kommissionen lämnade senast vid en lägesrapport från förhandlingarna med . Akademi för kamp mot korruption (på begäran av ) Avsikten med behandlingen vid rådet Informationspunkt. () är en akademi för bekämpande av korruption som håller på att etableras på initiativ huvudsakligen av UNODC (United Nations Office on Drugs and Crime) och . Den kommer vara belägen utanför . Syftet med akademin är att utbilda och träna polis, åklagare och andra i att bekämpa korruption samt att vara ett centrum för kunskap på detta område. Akademin är tänkt att vara en oberoende internationell organisation. En grundarkonferens (founders conference) planeras . Akademins verksamhet inleds . EUTurkiet: återtagande (på begäran av kommissionen) Avsikten med behandlingen i rådet är ännu inte känd. Rådet bemyndigar kommissionen att förhandla återtagandeavtal för EU:s räkning. Avtalen ska reglera villkor och procedurer för återtagande av egna medborgare, medborgare i tredje land samt statslösa liksom transitering. Kommissionen fick ett mandat att förhandla återtagandeavtal med 2002. I anslutning till rådets möte: GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. SIS II (Sr ) Lägesrapport tidsplan och budget Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget och om kommissionens förslag till planering och budget för projektet. Bakgrund Schengens informationssystem (SIS) är det gemensamma efterlysnings- och spaningsregister som används av länderna som deltar i . anslöts till systemet 2001. Utvecklingen av nästa generation av systemet (SIS II) pågår under kommissionens ledning sedan ett flertal år. Utvecklingen av systemet har kantats av ett flertal förseningar vilket bl.a. föranlett att beslutade att genomföra två särskilda milstolpstest för att säkerställa att den valda tekniska lösningen höll tillräckligt hög kvalitet. Det första milstolpstestet slutfördes med godkänt resultat. På grundval av detta testresultat och en ekonomisk presentation av kommissionen antogs vid rådsslutsatser med inriktningen att utvecklingen av den nuvarande tekniska lösningen ska fortsätta. Rådsslutsatserna innehöll även en uppmaning till kommissionen att till rådets möte presentera en övergripande planering och en budgetberäkning för resterande delar av projektet fram till systemet tas i drift. Denna planering ska bekräftas som bindande senast till rådets möte . Rådets slutsatser om förenklad inresa för medborgare i Europeiska unionen över yttre gränserna (Sr ) Se under punkt 18 ovan. Övriga frågor Liberalisering av viseringsbestämmelserna på västra (på begäran av ) Avsikten med behandlingen i rådet är ännu inte känd. Kommissionen har meddelat att de har för avsikt att internt anta ett förslag om viseringsfrihet för medborgare från och Bosnien och . Förslaget kommer att innebära en ändring i rådets förordning (EG) nr 539/2001, vilken reglerar vilka tredjeländers medborgare som är viseringsfria respektive ålagda viseringskrav vid inresa i Schengen. I enlighet med rådets arbetsordning delas dagordningen upp i två delar Lagstiftningsöverläggningar respektive Överläggningar om icke lagstiftande verksamhet. Rådets sammanträden ska vara offentliga när det överlägger och röstar till ett utkast till lagstiftningsakt. Se vidare artiklarna 3, 5 och 7 Rådets arbetsordning (dok. 16525/09 JUR 495 POLGEN 206). 6975/10 33 24 COMIX 158 Pga askmolnsförorsakad avsaknad av quorum vid aprilrådet antogs slutsatserna formellt först .