rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — ansvarar för arbetet med miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Verket har i uppföljningen konstaterat att nästan alla dessa miljömål berörs utifrån ett urbant perspektiv. ansvarar även för att samordna arbetet inom ramen för strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp där de frågorna är av stor vikt. ska särskilt vägleda, samordna, följa upp och utvärdera miljö- och tillsynsarbetet i förhållande till myndigheter med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet och andra centrala, regionala och lokala myndigheter samt vid behov föreslå åtgärder för miljömålsarbetets, tillsynsarbetets och det övriga miljöarbetets utveckling. Verket ska även bevaka att miljöaspekterna blir en integrerad del inom alla sektorer och bevaka och verka för att avfallshanteringen i fråga om kapacitet och metoder är miljömässigt godtagbar, effektiv för samhället och enkel för konsumenterna. Stadsutvecklingsperspektivet bedöms vara centralt i dessa sammanhang. ska se till att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas, vilket även inkluderar den tätortsnära naturen och friluftslivet. Verkets instruktion innefattar även medverkan i det miljöarbete som bedrivs inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete och inom den svenska politiken för global utveckling där hållbar stadsutveckling lyfts fram som ett prioriterat område. Inom ramen för EU:s miljöprogram för miljöteknik och naturvård (Life plus) samt de nationella investeringsprogrammen LIP och Klimp arbetar med att genomföra goda miljölösningar och bidra till utvecklingen av god miljöteknik, bl.a. genom erfarenhetsspridning. I arbetet med arbetar verket för att miljö och hållbar utveckling ska vara starka incitament vid all bidragsgivning. Verket medverkar även när EG-direktiv utarbetas och ger stöd och vägledning efter införlivande av EU-lagstiftning i . finansierar också tvärvetenskaplig forskning inom områden som påverkar städernas miljö. Verket har forskningsprogram som handlar 212 Förordning (2007:1052) med instruktion för . 2010/11:RFR2 BILAGA 6 STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER om energi- och transportsystem, miljöeffekter från vindkraftverk, hälsoeffekter av luftföroreningar, hållbara system för produktion och konsumtion av varor, hållbara hushåll, verktyg för att hantera samhällets behov av klimatanpassning , hållbar avfallshantering m.fl. Verket ska även bidra med analys-, metod- och kompetensstöd i det regionala tillväxt- och utvecklingsarbetet avseende miljöfrågor.213 har olika former av samarbete med Delegationen för hållbara städer: har ingått i den grupp av myndighetsrepresentanter som har bistått med att bedöma de bidragsansökningar som har kommit in till delegationen. har haft kontakter med när det gäller frågan om goda exempel och replikerbarhet, dvs. om de projekt som får bidrag kan upprepas och omsättas i praktiken i andra kommuner. och kansliet har haft goda kontakter när det gäller att föra vidare de erfarenheter som verket har fått genom arbetet med LIP och Klimp. Verket har utvecklat ett eget bedömningssystem som man har försökt att föra vidare till kansliet. Initiativet till dessa kontakter togs av kansliet och samarbetet har varit konstruktivt. och kansliet har samfinansierat en utvärdering om samverkan mellan kommun och näringsliv,214 vilken delegationen använde som underlag för en utfrågning. har samarbetat med bl.a. delegationens kansli när det gäller anordnandet av Forum för miljöforskning som hade staden som tema.215 är förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Myndigheten ska bl.a. verka för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning, båda med en låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Myndigheten ska bidra till omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem. Stränga krav ska ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Myndigheten ska i sitt arbete bidra till att de miljökvalitetsmål som har antagit och som är relevanta för energisektorn uppfylls.216 sorterar under och anslaget till bereds i av näringsutskottet. genomför ett antal olika insatser inom ramen för satsningen på hållbara städer: 213Naturvårdsverket, intervju . 214Bernow, 2009. 215Naturvårdsverket, intervju . 216Förordning (2007:1153) med instruktion för . STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER BILAGA 6 2010/11:RFR2 Gemensam informationsturné tillsammans med delegationen: Delegationen för hållbara städer tog initiativ till att sprida vidare de goda erfarenheter som har gjorts genom en informationsturné genom . De- legationen tog kontakt med eftersom den visste att myndigheten har ett bra nätverk som har upparbetats genom arbetet med Uthållig kommun. passade på att informera om sitt nya energieffektiviseringsstöd. För Energimyndigheten innebar den gemensamma turnén en möjlighet att på ett resurseffektivt sätt växla upp arbetet och nå många kommuner. Forskning om hållbar stadsutveckling: har deltagit i de seminarier kring samordning av forskningsfinansiering som delegationen har anordnat. Där har det bl.a. handlat om att hitta luckor i forskningen kring hållbar stadsutveckling. Deltagande i beredningsgrupp: har deltagit i grupp för att bereda bidragsansökningarna. En tjänsteman från myndigheten har varit med och bevakat energifrågan i de olika bidragsansökningarna. deltog i beredningsgruppen och framförde där vilka bidrag som ur energisynpunkt var att föredra. Myndigheten har inte skrivit några officiella yttranden utan framfört sina synpunkter vid möten med beredningsgruppen eller informellt via e-post. Därefter rekommenderade beredningsgruppen till delegationen vilka projekt som gruppen föredrog. Metod för att uppskatta och jämföra klimateffekter: har också hjälpt med att ta fram en modell för att värdera de olika projektens klimateffekter. har bl.a. bedömt rimligheten i de uppskattningar som har gjorts i ansökningarna och tagit fram en tabell som de sökande skulle fylla i. har redovisat detta till i ett särskilt pm. har till uppgift att belysa arkitekturen, samhällsplaneringen och forskningen inom sitt verksamhetsområde samt levandegöra den byggda, anlagda och formgivna miljöns samband med samhället och samhällsplaneringen.217 Museet sorterar under och anslagen till museet bereds i av kulturutskottet. har ett mer omfattande uppdrag . I det nya uppdraget ingår att verka för ett stärkt intresse för och ökad kunskap om arkitektur, formgivning och design och dessa områdens betydelse för samhällsutvecklingen. I linje med detta fick myndigheten ett särskilt regeringsuppdrag hösten , att samverka med andra myndigheter för att främja en hållbar stadsutveckling.218 217Förordning (2007:1194) med instruktion för . 218Regeringsbeslut nr 3, . 2010/11:RFR2 BILAGA 6 STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER Inom ramen för samverkansuppdraget görs ett flertal insatser (se bilaga 7). Bland annat har samverkansgruppen utfört insatser under World urban forum i , , samt på , , för att lyfta fram hållbarhetsperspektiv med socialt fokus. Representanter för har inom ramen för samverkansuppdraget medverkat i debatter, seminarier och liknande sammanhang med samma syfte. Fler insatser planeras för hösten, bl.a. ytterligare insatser på i där museet vill diskutera än mer hur den sociala dimensionen av hållbar stadsutveckling kan behandlas och stärkas. har inte fått förstärkta resurser för detta uppdrag. har också på egen hand, med andra samarbetsparter anordnat publika aktiviteter på museet med inriktning på hållbar stadsutveckling. Av årsredovisning framgår att museet i samarbete med Arkitekter bl.a. genomförde ett heldagsseminarium för stadsplanerare som avslutades med en paneldebatt om hållbara städer. Fler publika evenemang planeras också för hösten och . Ett exempel är en utställning och workshop som anordnas om hur kan bindas samman på ett både ekologiskt och socialt hållbart sätt (Connecting , ). Enligt regleringsbrevet ska myndigheten samverka med och andra (däribland ) för att stärka en helhetssyn i gestaltningen av offentliga miljöer. Även detta uppdrag tolkas av som en insats för en hållbar stadsutveckling. En koordinator för hållbar utveckling tillsattes på museet . I denna persons arbetsuppgifter ingår att arbeta fram en strategi för hur hållbarhetsperspektivet i högre utsträckning kan genomsyra arbetet på myndigheten samt vilka insatser som kan och ska göras. Resultaten av insatserna följs upp på sedvanligt sätt genom utvärderingsarbete internt och redovisas i årsredovisning och liknande dokument. Hur de mer djup- och långtgående insatserna kommer att följas upp är enligt uppgift från inte fastställt ännu, eftersom uppdraget som framkommit är så pass nytt.219 har i uppföljningen betonat vikten av erfarenhetsöverföring och långsiktigt arbete för hållbar stadsutveckling. Museet har bl.a. lämnat in en bidragsansökan till Delegationen för hållbara städer för att kunna bidra till långsiktighet och kommunikation. Ansökan om bidrag från delegationen avser ett planeringsprojekt med syftet att skapa en digital portal som bl.a. förmedlar kunskap om hållbar stadsutveckling i storstadsregionerna, om aktuella byggprojekt och goda exempel på hållbarhet. Museets förslag i bidragsansökan innefattar publika evenemang och nya samarbetskonstellationer för professionella samt en digital portal för hållbara städer där bl.a. goda exempel på hållbara processer kan belysas. 219 , e-brev . STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER BILAGA 6 2010/11:RFR2 () ansvarar för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. Myndigheten ska bl.a. särskilt verka för att kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet tas till vara, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för ett försvarat och bevarat kulturarv samt ett hållbart samhälle med goda livsmiljöer.220 RAÄ sorterar under och anslagen till ämbetet bereds i av kulturutskottet. Frågor om städer utgör en del i ämbetets löpande arbete. I de flesta städer finns t.ex. kulturmiljöer av riksintresse. Ämbetet avger remisser och yttranden som rör frågor, arbetar med de världsarven m.m. Ämbetet har arbetat med hållbar stadsutveckling inom ramen för miljömålsarbetet. Där har arbetet varit inriktat på den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. RAÄ har tidigare på olika sätt arbetat med hållbar stadsutveckling. Ämbetet har haft uppdrag om urban utveckling, storstadssatsningen och det moderna kulturarvet. Ämbetet har också deltagit i olika internationella konferenser, bl.a. () som hålls . RAÄ har följt utvecklingen i Malmfälten och uppmärksammat problem och möjligheter. RAÄ har även behandlat frågan om det samiska kulturlandskapet i förhållande till stadsutvecklingen i . Ämbetet har konstaterat följande: Livsmiljöerna och kulturarvet i både och i är under starkt förändringstryck. Att ta till vara det unika kulturarvet som en resurs, både materiella och immateriella värden, kan gynna lokalsamhällenas framtida attraktivitet och den regionala utvecklingen . Det är också intressant ur ett nationellt och internationellt perspektiv att värna Malmfältens kulturarv.221 Ett flertal olika frågor kring hållbar stadsutveckling kommer på olika sätt in i RAÄ:s arbete, t.ex. kring infrastruktur, Förbifart , strandskydd, strandnära bebyggelse, förtätning av städer, riksintressen, världsarv m.m. tog RAÄ och fram en debattartikel om att riksintressen främjar stadens utveckling. Där redovisas RAÄ:s synpunkter på bl.a. förtätning av städer. Dessutom ingår RAÄ i ett nordiskt samarbete kring Sustainable Historic Towns (). Detta nordiska arbete har pågått . Där har bl.a. den s.k. DIVE-metoden tagits fram för att lyfta fram de kulturhistoriska aspekterna i stadsplaneringen.222 I ämbetets årsredovisning redovisas att RAÄ har arbetat för att stärka förutsättningarna för att kulturarvet tas till vara i stadsutvecklingen och för att utveckla väl fungerande samspel med andra sektorer. Arbetet har i huvudsak inriktats på att lyfta fram de historiska och humanistiska perspektiven i diskussionerna kring den hållbara staden. Myndigheten har t.ex. deltagit i forskningsseminarier arrangerade av Delegationen för hållbara städer, med- 220Förordning (2007:1184) med instruktion för . 222Riksantikvarieämbetet, intervju och pm . 2010/11:RFR2 BILAGA 6 STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER verkat i arbetsgrupp för beredning av ansökningar om statligt stöd till utveckling av hållbara städer, deltagit under Almedalsveckan i seminariet Miljonprogrammet 2015 samt med Maximum Impact-initiativet som användes första gången vid 2008. deltog ämbetet i många seminarier med urban utveckling som tema, t.ex. Intercults och stadsmuseums konferens i och konferensen kapital och urban utveckling. Samverkan kring frågor om den hållbara staden är i sitt uppbyggnadsskede och kontakter har tagits med många presumtiva samverkanspartner, t.ex. Mångkulturellt centrum och Euract. En ökad samverkan med , , Formas m.fl. har inletts med anledning av det uppdrag som lämnats av regeringen om hållbar stadsutveckling. Inspelen i diskussionerna om en hållbar stadsutveckling har inneburit att de sociala och kulturella perspektiven bättre synliggjorts och stärkts.223 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den forskning som stöds ska vara av högsta vetenskapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvarsområden. Formas får också finansiera utvecklingsverksamhet i begränsad omfattning.224 Formas sorterar under och anslaget till myndigheten bereds i av miljö- och jordbruksutskottet. Stadsutveckling är en av de frågor som Formas har hand om. I Formas forskningsstrategi 20092012 är stads- och landsbygdsutveckling angivet som ett av fem prioriterade områden. Stadsutveckling har också i strategin klassificerats som viktigt forskningsområde som inte skjutit fart tillräckligt . En av Formas ordinarie beredningsgrupper för behandling av ansökningar i den årliga stora öppna ansökningsutlysningen är beredningsgruppen för stads- och landsbygdsutveckling. Utifrån statens nuvarande satsning på hållbara städer har Formas lyft fram området i sin verksamhet genom beslut i forskarrådet om en riktad satsning 20102012. Formas har även tidigare lyft fram forskning om stadsutveckling, senast i en riktad, strategisk utlysning . Då fick ett tiotal projekt stöd. Stadsutveckling har även ingått i Formas utlysningar av medel till starka forskningsmiljöer. Det kan konstateras att forskning inom stadsutveckling inte var av den kvaliteten att den kunde platsa som en stark forskningsmiljö. är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, 223Riksantikvarieämbetet, 2010. 224Förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER BILAGA 6 2010/11:RFR2 socialtjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. har ett samlat sektorsansvar för genomförande av de handikappolitiska målen med anknytning till verksamhetsområde. har vidare bl.a. det övergripande ansvaret för hälsofrågor inom samtliga miljökvalitetsmål.225 sorterar under och anslagen till myndigheten bereds i av socialutskottet. arbetar främst med den sociala dimensionen av hållbar utveckling där folkhälsan är en självklar del. Även den miljömässiga dimensionen ingår dock i verksamheten, genom att myndigheten är tillsynsmyndighet i frågor som gäller hälsoskydd. har i uppföljningen framfört att man inte urskiljer städer specifikt som grund för analyser i arbetet då myndigheten har ett nationellt perspektiv i sin verksamhetsutövning. Många frågor och uppdrag som myndigheten arbetar med berör dock städer, t.ex. arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck eller uppdrag att utveckla kunskap om hemlöshetens omfattning och metoder för att motverka hemlöshet. I Social rapport har ett kapitel ägnats åt att beskriva och analysera boendesegregationen i storstadsområden. Mycket av arbetet med hälsoskydd, t.ex. inomhusmiljö, koncentreras till städer. uppger att myndigheten i mycket begränsad utsträckning har arbetat med hållbar utveckling av städer. Emellertid finns det många beröringspunkter mellan verksamhet och verkan för hållbar utveckling. har i uppföljningen angett att följande insatser berör stadsmiljö och därmed har betydelse för hållbar stadsutveckling: svarar på remisser om bl.a. infrastruktursatsningar (prövning enligt 17 kap. ), kommunala översiktsplaner och regionala infrastrukturprojekt (gällande t.ex. väg, järnväg eller hamn). samordnar vägledning med bl.a. och angående hästhållning, radon, UV-strålning, buller och elektromagnetiska fält. genomför under 20102011 ett nationellt tillsynsprojekt om fastighetsägares egenkontroll. ger ut miljöhälsorapporter där exponering och hälsoeffekter jämförs mellan och rurala områden när det gäller t.ex. buller, luftkvalitet och allergi.226 deltagande i statens satsning har varit begränsad till att ingå i beredningsgrupp för utdelandet av projektmedel. 225Förordning (2009:1243) med instruktion för . 226Socialstyrelsen, e-brev . 2010/11:RFR2 BILAGA 6 STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER () har till uppgift att främja hälsa och förebygga sjukdomar och skador. Särskild vikt ska fästas vid de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna. Verksamheten ska stå på vetenskaplig grund.227 sorterar under och anslagen till myndigheten bereds i av socialutskottet. I FHI:s instruktion finns inget konkret uppdrag som avser hållbar stadsutveckling. I uppföljningen har FHI pekat på att institutet i regleringsbrevet 2009 har ett uppdrag under rubriken som anknyter till arbetet med hållbara städer. Uppdraget innebär att FHI ska stödja de lokala partnerskapen enligt förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete. Vidare har FHI bl.a. pekat på att personal från FHI deltar i olika samrådsmöten om ansökningar för hållbara städer. (Sida) är förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete. Sida ska verka för att och regeringens mål för det internationella utvecklingssamarbetet och reformsamarbetet i uppnås.228 Sida sorterar under och anslagen till myndigheten bereds i av utrikesutskottet. Sida ska bl.a. applicera Sustainable City-konceptet inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet. ska med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. ska vidare bl.a. bidra med underlag till planeringsansvariga myndigheter och organ i arbetet med länsplaner för regional transportinfrastruktur.229 sorterar under och anslagen till myndigheten bereds i av trafikutskottet. bildades som , och avvecklades. menar att en av de svåra faktorerna att styra i samhällsutvecklingen är CO2-utsläppen, varför stor uppmärksamhet krävs på denna faktor som med fördel ofta kan sambehandlas med energian- 227Förordning (2009:267) om med instruktion för . 228Förordning (2007:1371) med instruktion för (Sida). 229Förordning (2010:185) med instruktion för . STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER BILAGA 6 2010/11:RFR2 handlingsprogram för begränsad klimatpåverkan tar bl.a. upp krav på samhällsplanering. har till uppgift att utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag samt utvecklingskraft i alla delar av landet, med stärkt nationell, regional och lokal konkurrenskraft. ska verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet, verka för att den utvecklingskraft och tillväxtpotential som finns i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden nyttjas och vidareutvecklas samt bl.a. verka för hållbara lösningar som ur ett miljö- och klimatperspektiv stöder utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv.230 soterar under och anslagen till myndigheten bereds i av näringsutskottet. storstadsprogram pågick och hade som utgångspunkt att synliggöra storstadsregionernas särskilda egenskaper, inneboende dynamik och betydelse för den nationella ekonomiska tillväxten. genomför även andra insatser som har bäring på en hållbar stadsutveckling, t.ex. programmen Lokalt och regionalt tillväxtarbete och Miljödrivna marknader. medfinansierar bl.a. arbetet i projektet som syftar till att utveckla en innovativ metod med perspektivet stads- och landsbygdsutveckling för hållbar tillväxt. Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten har ett särskilt ansvar inom teknikområdet och områdena transport, kommunikation och arbetsliv. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft.231 sorterar under och anslagen till myndigheten bereds i av näringsutskottet. Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet. Transportstyrelsen ska bl.a. redovisa myndighetens åtgärder för att bidra till ett klimateffektivt transportsystem. Transportstyrelsen ska vidare bl.a. verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verksamheten ska särskilt inriktas på att bidra till ett internationellt konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsy- 230Förordning (2009:145) med instruktion för . 231Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. 2010/11:RFR2 BILAGA 6 STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER stem.232 Transportstyrelsen sorterar under och anslagen till myndigheten bereds i av trafikutskottet. exportråd ägs gemensamt av staten och näringslivet. Staten representeras av och näringslivet av . bildades efter riksdagsbeslut genom ett avtal mellan staten och , tidigare (prop. har dels en traditionell konsultroll, dels ett offentligt finansierat uppdrag att främja svensk export. Detta omfattar bl.a. avgiftsfri exportinformation och riktade satsningar på mindre företag, strategiska branscher och särskilt intressanta tillväxtmarknader. Verksamheten i bedrivs vid huvudkontoret i och av regionala exportrådgivare i varje län. På huvudkontoret finns en central exportservice som förmedlar marknadsinformation och exportteknisk rådgivning som svar på frågor från företag och andra intressenter. Utomlands finns på plats med svenska och utländska konsulter på nästan 60 marknader och samarbetar också över hela världen med svenska ambassader, konsulat och handelskammare. marknadsför på olika sätt svenskt kunnande inom särskilt prioriterade branscher, huvudsakligen inriktat på två områden: miljöteknik och livsmedel.233 får ett statligt uppdrag som ska återrapporteras i årsredovisningen. För detta uppdrag får ett statligt anslag som uppgick till . I uppföljningen har pekat på att det statliga anslaget har minskat . Anslaget används till att finansiera t.ex. regionala exportrådgivare i länen, vissa informationstjänster och för att subventionera insatser för små företag (färre än 50 anställda).234 När det gäller delegationens bidragsgivning har inte varit med i det arbetet.