eunbil · GX0N2350B5 · 2010-01-01 00:00:00 — Repr : J Gesteby-Tsokas, M , O , J Rindegren UD-MU-EU: Å Hindenborg, H : J Möte i rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) Biståndsministrarnas session : Översiktsrapporten Sammanfattning: Rådet för yttre förbindelser Biståndsministrarnas session Draft Council conclusions on Supporting developing countries in coping with the crisis Antagande av rådsslutsatser om EU:s stöd till utvecklingsländerna i hanterandet av den ekonomiska och finansiella krisen. I synnerhet diskuterades KOM:s förslag till inrättande av en ny så kallad flexibilitetsmekanism för särskilt sårbara AVS-länder. Ett antal MS förordade ett starkare välkomnande av mekanismen medan några uttryckte tveksamhet. Ett kompromissförslag kunde emellertid antas. Inför EU:s uppfyllande av ODA-åtaganden föreslogs att KOM och MS noggrant skulle följa upp ODA-nivåernas utveckling och på basis av vad som framkommit under denna bevakning återvända till frågan vid GAERC . Detta förslag antogs. Transatlantiskt samarbete på utvecklingsområdet (middag) Positiv diskussion om transatlantiskt samarbete mellan och på utvecklingsområdet. Möjliga samarbetsområden: regional integration, klimat och utveckling, kvinnors rättigheter, public/private partnerships, biståndseffektivitet och livsmedelssäkerhet. SE presenterade GMF ()-rapporten. Starka önskemål om att ge utvecklingsfrågorna en roll på toppmötet. Economic Partnership Agreements (EPAs) Presentation från kommissionärerna följt av en runda kommentarer. Stort stöd bland MS för ansats och tillvägagångssätt i EPA-förhandlingarna. Enighet om att mycket fortfarande återstod samt att den ekonomiska och finansiella krisen gjorde handel generellt, och EPA-avtalen i synnerhet, ännu viktigare. Democratic governance/policy dialogue (budgetstöd) Välkomnande av förslag om hur man skulle kunna stärka policydialogen avseende budgetstöd, inte minst av ett stärkande av artikel 8-dialogen under . Dock uttrycktes oro för att initiativet syftade till ytterligare konditionalitet. SE ombads ta diskussionen vidare under sitt ordförandeskap. SE avsåg ta frågan vidare inom ramen för arbetet med biståndseffektivitet. Övriga frågor Information om status på förberedelserna inför New York-mötet i FN:s regi om den ekonomiska och finansiella krisen och dess effekt på utvecklingsländerna Vikten av ett EU-gemensamt agerande påtalades inför mötet samt att man såg New York-mötet som början på en process som skulle leda till stärkandet av de multilaterala institutionerna inklusive FN och de internationella finansiella institutionernas förmåga att svara på denna typ av kris. Förberedelserna inför Information om förberedelserna inför för utvecklingsministrar i samt inför i LAquila . De humanitära aspekterna av konflikten på behandlades kort. Informationsspridning inom EU och ökad koordinering av EU:s gemensamma och MS humanitära insatser efterlystes. Klimatförändringar SE presenterade slutrapporten från Kommissionen för klimatförändring och utveckling Closing the gaps. Kort informationspunkt för att belysa den oroande politiska utvecklingen och vikten av att EU agerar proaktivt för att undvika ny våldsutveckling. Avslutning Avslutningsvis tackade Rådet utvecklingskommissionären som gjorde sin sista dag som kommissionär. Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser sammanträdde under ledning av utrikesminister tillika vice premiärminister . Regeringen företräddes av utrikesminister , EU-minister , försvarsminister samt biståndsminister . Nedan följer rapport från biståndsministrarnas session. Dagordningarna för rådsmötet avseende allmänna frågor respektive yttre förbindelser återfinns i dokument 1896/09 respektive 9804/09. I det följande sammanfattas rådets behandling i plenum av de ordinarie dagordningspunkterna. Rådsmötet avseende de externa frågorna, Biståndsministrarnas session Draft Council conclusions on Supporting developing countries in coping with the crisis Nedan återges de mest tongivande inläggen. Det kan noteras att få av de så kallade nya medlemsstaterna (MS) gjorde inlägg. Efter en kort inledning konstaterade ORDF att endast en fråga var utestående i rådsslutsatserna förslaget om inrättandet av en så kallad flexibilitetsmekanism för särskilt sårbara (AVS) länder, en ad hoc vulnerability FLEX mechanism. Dessutom hade ett ändringsförslag i paragraf 14 inkommit. En medlemsstat framhöll att texten skickade ut önskvärda signaler och visade på den flexibilitet som var nödvändig för att förmedla ett trovärdigt budskap. Däremot kunde texten ha varit starkare gällande EU-ländernas åtaganden och genomförandet av löften man redan ingått. Det var en lång väg kvar för att nå fram till EU-målet om av BNI 2010 även om förbättringar skett . För att säkerställa att EU var på rätt väg borde man redan nu utvärdera hur MS låg till och vilka förutsättningarna var för uppfyllande av målen. Denna delegation önskade därför en tilläggstext i paragraf 14 som fastslog att KOM och MS skulle följa ODA-nivåernas utveckling noggrant och med detta underlag återvända till frågan vid GAERC . Denna diskussion var nödvändig eftersom det annars skulle bli för sent att ändra något på den inslagna vägen om man fann förutsättningarna för uppfyllande undermåliga och/eller under genomgången insåg att man behövde skynda på processen för att kunna nå målen till 2010. KOM välkomnade förslaget, det var en god idé att noga övervaka de åtaganden man gjort. var fortsatt tveksamma till dessa åtaganden och det var viktigt att utöva tryck för att samtliga MS skulle uppnå det man förbundit sig till. En annan medlemsstat gav stöd till förslaget och menade att samtliga MS måste vara medvetna om att även om man befann sig i en kärv ekonomisk situation i var det nödvändigt att komma ihåg att utvecklingsländerna var än hårdare drabbade. Välkomnandet av KOM:s förslag till en flexibilitetsmekanism för särskilt sårbara länder var essentiellt för att visa trovärdighet gentemot omvärlden. Utan att ge en positiv signal för inrättandet av denna mekanism skulle EU sända budskapet att man inte agerade särskilt kraftfullt för att stödja utvecklingsländerna i bemötandet av krisen. ORDF konstaterade att stöd för tilläggsförslaget förelåg och att denna text kunde antas som ny sista mening i paragraf 14. ORDF noterade att förslaget till flexibilitetsmekanism i paragraf 21 eventuellt skulle ha inverkningar som kunde innebära svårigheter för vissa MS. Därför var det angeläget med en ordentlig diskussion kring förslaget och ORDF bjöd in MS att förutsättningslöst diskutera förslaget. KOM påminde om att MS vid det informella ministermötet i varit överens om att krisen skulle komma att kräva åtgärder. De som inte var beredda att besvara krisen skulle i förlängningen drabbas av konsekvenserna av denna. stod man enligt KOM inför en kris som var allvarligare än man förutspått och som skulle komma att medföra en svår nedgång framförallt i , ca 100 miljoner människor, i huvudsak i utvecklingsländerna, skulle kastas i fattigdom . Det fanns en enda global aktör som kunde hindra detta detta var EU som var moraliskt förpliktigad att agera för att stödja utvecklingsländerna och stabiliteten i dessa inte sällan sviktande stater (fragile states). EU:s agerande var påkallat även för att värna våra egna intressen där. KOM menade att EU nu var tvungen att pumpa in pengar i utvecklingsländerna. Visserligen skulle de internationella finansiella institutionerna i samband med G8-toppmötet allokera ansenliga summor till utvecklingsländerna men detta skulle enligt KOM inte vara tillräckligt. Det gällde att ha i åtanke att remitteringar till utvecklingsländerna hade minskat i spåren av krisen och likaså såg man en tydlig nedgång i tullintäkter för utvecklingsländer som bedrev handel i någon omfattning. För att säkra för utvecklingsländerna under skulle det krävas att man till flexibilitetsfonden allokerade från en reserv som fanns inom den , . Detta var (allra minst) vad som krävdes för att få någon som helst inverkan på situationen. Vad gällde MS inbetalningar kunde mekanismens inrättande eventuellt påverka budgettaket , detta gällde emellertid inte de nya MS som enligt bestämmelserna skulle börja bidra till först . KOM underströk vidare att flexibilitetsmekanismen och även infrastrukturfonden () var ypperliga instrument för att besvara krisen på ett effektivt och samordnat sätt. Enligt beräkningar kunde man spara ca genom att kanalisera EU:s samlade bistånd mer effektivt. Frågan om individuella och kollektiva åtaganden var känslig, men enligt KOM var det ingen idé för MS att sticka huvudet i sanden detta skulle inte lösa några problem och det politiska symbolvärdet av ett återbekräftande av åtagandena kunde inte nog understrykas. Ett medlemsland kunde inte acceptera det liggande textförslaget då det inte gav en tillräckligt stark signal som välkomnade mekanismen. Denna medlemsstat föreslog att man skulle börja paragrafen med Without prejudice to financing decisions och istället stryka referensen till det överenskomna finansiella ramverket med tillhörande fotnot om detsamma. En annan medlemsstat påtalade vikten av att EU visade handlingskraft inför hög-nivåkonferensen i förslag till flexibilitetsmekanism var ju det enda som egentligen var ett tillägg till vad som redan gjordes. Denna delegation kunde inte heller gå med på att ha kvar fotnoten till skrivningen om det överenskomna finansiella ramverket. Att uttrycka en sådan hållning vore att låsa sig, det fanns andra sätt att behandla detta på, t.ex. genom s.k. frontloading. Ytterligare en MS uttryckte stöd för KOM:s förslag till ny mekanism, att visa handlingskraft var i detta svåra läge en nödvändighet. Ett par delegationer framhöll att budskapet i paragrafen var viktigt men att liggande text var att föredra, med referens till de finansiella ramarna. Ett mer positivt noterande av KOM:s intention att presentera ett förslag till mekanism kunde stödjas. ORDF presenterade ett kompromissförslag för flexibilitetsmekanismen som innebar att man took positive note of the Commissions intentionetc, samt att referensen om det överenskomna finansiella ramverket stod kvar men att istället fotnoten som angav rådsbeslutet för det överenskomna finansiella ramverket togs bort. Därtill skulle infogas i början av sista meningen i paragrafen Without prejudice to financing decisions the Member Statesetc. En medlemsstat yttrade sig om att man ville ha kvar liggande text, i synnerhet fotnoten om det överenskomna finansiella ramverket. En delegation framhöll att det var positivt att nya MS enligt KOM redogörelse inte skulle påverkas av betalningarna som härrörde till den nya mekanismen . Om detta uttalande av KOM skulle anges i rådets protokoll kunde man utan svårigheter acceptera paragrafen. KOM svarade att det var ett faktum att nya MS inte skulle påverkas , varför det kunde antecknas i rapporten. En delegation påtalade att flexibilitetsmekanismen bara var ett förslag bland många olika idéer och förslag om hur krisens inverkan på utvecklingsländerna skulle hanteras. Dessa möjliga åtgärder borde i större utsträckning avspeglas i rådsslutsatserna. Till exempel kunde transatlantiskt samarbete, olika kris- och sårbarhetsfonder inom , ett ökat arbete och uppfyllandet av ODA-åtaganden, erbjuda intressanta komplement till KOM:s förslag till ny mekanism för att bemöta krisens verkningar i utvecklingsländerna. Denna ansats fick stöd av en annan delegation som förordade att man skulle införa paragraf 30 före paragraf 21 för att markera att man redan vidtagit viktiga åtgärder och att det också fanns andra sätt att agera på än genom flexibilitetsmekanismen. Ordf fann inget stöd för detta varför paragraf 30 inte flyttades. En medlemsstat ansåg att ORDF:s kompromissförslag inte var tillräckligt långtgående ehuru acceptabelt. En annan delegation gav stöd åt förslaget ovan, även om man inte ansåg det nödvändigt att flytta några paragrafer. gjorde lovvärda insatser på området i andra sammanhang varför det var bra om detta belystes i slutsatserna. KOM ifrågasatte mervärdet i förslaget. Man höll i sak med men ville inte förringa det enda ambitiösa förslag som KOM gjorde genom att ge det en mer undanskymd roll. KOM uttryckte även tvekan inför förslaget om att införa skrivning om without prjudicesetc, då det redan stod klart att så var fallet. Slutligen kunde ORDF:s kompromissförslag accepteras men ett medlemsland lade ett ensidigt uttalande till protokollet för att förklara sin avvikande position. Texten kunde därmed antas och rådets slutsatser i dess helhet kunde godkännas. ORDF uttryckte sin uppskattning och det faktum att man skickade ett budskap som vittnade om solidaritet detta budskap skulle utgöra grunden för EU:s position inför hög-nivåkonferensen i . KOM tackade alla kollegor som arbetat med framtagandet av KOM:s meddelande och utarbetandet av rådsslutsatser. En delegation uttryckte uppskattning över utvecklingskommissionärens arbete i frågan det stod klart att kommissionären visat prov på civilkurage och alltid värnat utvecklingsländernas intresse. SE tackade Ordförandeskapet och MS för ett bra arbete med rådsslutsatserna det var ett bra dokument man nu hade framför sig. Det var positivt att man bekräftade överenskomna ODA-åtaganden och att EU fortsatt avsåg arbeta i enlighet med Accra-agendan. SE påtalade att man under det svenska ordförandeskapet avsåg återkomma till relaterade frågor till exempel vikten av att säkra kortsiktiga behov men sträva efter långsiktiga och hållbara resultat. Det var viktigt att krisen inte utvecklades till en mänsklig kris varför särskilt fokus borde läggas på stöd till sociala sektorer. SE såg fram emot att fortsätta arbeta med dessa frågor under det kommande ordförandeskapet. En medlemsstat ville försäkra sig om att man var konsekvent angående det KOM hade sagt gällande nya MS villkor för betalningar, var detta att betrakta som ett offentligt uttalande från KOM? ORDF försäkrade att detta uttalande skulle vara med i protokollet, om detta inte var tillräckligt kunde KOM sätta det på pränt . KOM var villiga att skriva ett brev med denna försäkran, vilket av medlemsstaten ansågs godtagbart. ORDF tackade KOM för dess konstruktiva inställning. En delegation påtalade avslutningsvis det dystra i att de MS som avsåg betala var tvungna att lugna och övertala de MS som inte skulle bidra till mekanismen. Economic Partnership Agreements (EPAs) -State of play and Orientation debate Ordf inledde mötet med att välkomna de framsteg som gjorts sedan förra bistånds-GAERC (interim-avtal med och i hamn). Syftet borde nu vara att nå undertecknanden av samtliga utestående interim-avtal, gå vidare och nå avslut med de regionala avtalen, samt genomföra och följa upp det redan ingångna regionala avtalet med (EPA-Cariforum). Man lyfte särskilt fram vikten av koherens i förhandlingarna med existerande regionala processer och institutioner och noterade att framsteg i EPA-förhandlingarna var extra viktiga i ljuset av den ekonomiska och finansiella krisen. Slutligen noterade man kravet från AVS-sidan på ett toppmöte om EPA-processen och att EU:s svar varit att denna dialog skulle äga rum inom ramen för de existerande Cotonou-institutionerna, bland annat det i . KOM (DG trade) höll med Ordf om att diskussionen om EPA-avtalen skulle ses mot bakgrund av den aktuella krisen. Man noterade att ledordet vid det förra ministermötet varit flexibilitet och att detta var ett budskap KOM försökt ta med sig på sina resor och högnivåmöten i framför allt , och . Syftet var nu att nå avslut för interim-avtalen. Man höll med Ordf om vikten av koherens med existerande regionala integrationsprocesser och en balans mellan handels- och biståndspolitik. Man var nu otålig att nå ytterligare framsteg i form av undertecknade avtal. Slutligen tackade man Ordf och MS för ett gott samarbete . KOM (DG development) noterade att det mycket tack vare handelskommissionären nu fanns en öppenhet och positiv dynamik i förhandlingarna. MS hade också en viktig roll att spela, bland annat i kapacitetsutveckling. Man lyfte särskilt fram vikten av stöd för regional integration (bland annat under den regionala programmering för ) samt att KOM och MS måste bli bättre vad gäller arbetsfördelning för det regionala stödet och Aid-for-Trade. Mycket återstod att göra och att läget var svårt med tanke på den ekonomiska krisen. Därefter tog ett tiotal MS ordet och uttryckte överlag stort stöd för handelskommissionären och dennes mer flexibla ansats till EPA-processen. Uppskattning uttrycktes från MS för att handelskommissionären i sitt inledningsanförande hänvisat till koherens med existerande regionala mekanismer och processer. Att flexibilitet var viktigt var återkommande i flera inlägg och Rådet uppskattade att handelskommissionären visat prov på detta. noterade flera delegationer att man inte automatiskt borde gå med på alla krav från AVS-sidan, och att AVS-sidan också borde visa flexibilitet i vissa lägen. Överlag var det i EPA-förhandlingarna viktigt att man ingick avtal som båda sidorna var nöjda med. En medlemsstat noterade att man aldrig skulle nå perfekta avtal men att det var viktigt att fortsatt försöka vara flexibel med AVS-ländernas önskemål. Man borde därför använda sig av all tillåten (full use) flexibilitet och asymmetri under . Det noterades vidare att som biståndsministrar var det viktigt att framhäva biståndsperspektivet och stå på de fattigas sida. Vid nästa veckas Gemensamma Ministerråd var det viktigt att signalera öppenhet. En annan delegation kunde konstatera att processen gick bra och att man nu kanske äntligen hade nått endgame for EPAs. Man noterade att EPA-avtalen var lika viktiga i att främja handel inom AVS-regionerna som mellan AVS-länderna och EU. Framsteg i EPA-förhandlingarna var även ett viktigt komplement till framsteg i Doha-förhandlingarma. Framsteg i EPA-processen och handel överlag var också centrala i ljuset av den aktuella ekonomiska krisen. I detta skede var det extra viktigt att gå vidare med genomförandet av det regionala avtalet med (EPA-Cariforum). Överhuvudtaget var regionala ansatser viktigt, och man lyfte här särskilt fram mötet i om Nord-Syd-korridoren som ett positivt exempel. Man såg fram emot aid-for-trade konferensen i och tog därefter tillfället i akt att fråga handelskommissionären om KOM:s undersökning av och landets efterlevnad av MR-aspekten av GSP+. Ett medlemsland undrade vad gjorde när det gällde regional integration och om det där fanns utrymme för transatlantiskt samarbete. En delegation tyckte att kopplingen till regional integration överlag var intressant. Man noterade att även AVS-länderna också borde vara flexibla gentemot varandra. Det viktigaste var att etablera förtroende eftersom det trots allt handlade om partnerskap. Ett medlemsland underströk att EPA-förhandlingarna var en viktig del i EU:s och AVS-sidans respons till den finansiella och ekonomiska krisen och det var därför lämpligt att frågan skulle tas upp vid det veckan efter. Man noterade att även AVS-länderna själva behövde bidra till att uppfylla potentialen i EPA. Man underströk även vikten att få med och i processen och menade att den andra Cotonou-revideringen var ett bra tillfälle att ytterligare stärka det ekonomiska partnerskapet, inklusive EPA-processen. En delegation noterade att flexibilitet var viktigt, speciellt när det gällde frågor som livsmedelssäkerhet och infant industry. Dessutom frågade man hur de olika handelsregimerna med GSP+, och påverkade ursprungsreglerna. Man tackade även utvecklingskommissionären för sitt arbetet med de regionala programmen som var en viktig del av helheten. Ett medlemsland uppskattade de framsteg som skett men noterade att man fortfarande hade långt kvar. Det var viktigt att EPA-avtalen blev riktiga utvecklingsavtal och flexibilitet var viktigt, dock inom ramen för . Översynen av avtalen skulle bli en viktig fråga . En delegation efterfrågade ett bredare begrepp angående regional integration (handel, kapacitet etc.) och vikten av att tillgodose behovet av extra stöd till MUL-länder. Detta var någonting som denna delegation var intresserade av att arbeta vidare med, i synnerhet i . KOM (DG trade) tackade för förtroendet och påpekade att även om man verkligen gjorde sitt bästa för att visa på flexibilitet kunde man inte ge efter på alla punkter. Biståndskomponenten var viktigt EPAs var where trade meets development. Som svar på en delegations förfrågan hade man till exempel redan erbjudit omfattande flexibilitet när det gäller livsmedelssäkerhet och infant industry. Handelskommissionären påpekade även att dennes chefsförhandlare (biträdande GD vid DG TRADE) nu hade som prioritet att titta på tillämpningen av ursprungsregler. Handelskommissionären noterade att KOM tagit på sig att bidra till Nord-Syd-korridoren med 115m EUR. Man hade inlett en undersökning om , men denna väntades ta ett tag, och man underströk att GSP+ inte var någon knapp man enkelt kunde trycka av och på. Med anledning av en delegations fråga pekade handelskommmissionären på att chefsförhandlaren snart väntades träffa sin motpart inom den amerikanska administrationen och diskutera gemensamma prioriteringar samt att utvecklingskommissionären hade nära kontakter med om bland annat regional integration. Man höll med ett medlemsland om att det var viktigt med kapacitetsbyggnad i partnerländerna. Man höll även med om att det var viktigt att få med länder som på båten ett möte med skulle äga rum . Man noterade vidare att delegationer naturligtvis hade rätt i att man inte skulle acceptera all flexibilitet och höll med om att man fortfarande hade mycket kvar att göra. Man såg fram emot diskussionerna vid det följande vecka och underströk att man uppskattade dessa utbyten med Rådet och såg fram emot nästa återrapportering vid bistånds-GAERC . Avslutningsvis sammanfattade ORDF punkten med att notera att MS visat fortsatt stöd för EPA-processen och handelskommissionärens framgångsrika tillvägagångssätt samt att man såg fram emot en ny återrapportering vid nästa bistånds-GAERC. Transatlantiska samarbetet på utvecklingsområdet Middag för biståndsministrarna hölls på temat transatlantiska samarbetet på utvecklingsområdet. Ett momentum för dialog i frågan föreligger vilket manifesterades under mötet. Vikten av att arbeta praktiskt och konkret med utvecklingsfrågorna i relationen med underströks. Frågorna behöver sättas naturligt på dagordningen snarare än att nya institutioner skapas. som SE presenterade under middagen välkomnades. Också de nya EU-medlemsstaterna uttalade sig positivt om att samarbeta på utvecklingsområdet. Samarbetsområden som diskuterades i positiva ordalag var bl.a. klimat och utveckling, kvinnors rättigheter genom millenniemål 3 (jämställdhet) och 5 (mödradödlighet), public/private partnerships, biståndseffektivitet och livsmedelssäkerhet. Oenighet förelåg dock om /som potentiellt samarbetsområde. Under mötet artikulerades starka önskemål om att ge utvecklingsfrågorna en roll på toppmötet (under svenskt ordförandeskap). SE uttalade sig oförbindligt i frågan och uppmanade sina EU-kollegor att lämna förslag på hur det nära samarbetet med skulle kunna se ut i praktiken. Democratic governance/policy dialogue (budgetstöd) Diskussionen om budgetstöd togs upp på initiativ av ett medlemsland, som tidigare hade distribuerat ett issues paper på ämnet. Diskussionens innehåll tangerar frågan om demokratisk samhällsstyrning där Rådet dagen innan hade antagit rådsslutsatser (A-punkt). KOM inledde och underströk tre punkter; viktigt att ge incitament för samarbetsländer att visa på resultat av budgetstödet, med andra ord att ge ett incitamentbaserat stöd det är centralt att kontinuerligt utvärdera och se över budgetstödet men att detta måste ske koordinerat inom EU, artikel 8 i öppnar upp för möjligheter till relevant diskussion. Det medlemsland som initierat diskussionen underströk vikten av att utöka budgetstödet i linje med åtagandena från och .