rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — nya energilösningar och tekniska försörjningssystem en stad rik på upplevelser och kulturhistoriska värden miljö, hälsa och säkerhet i en tät storstad.175 miljöprogram innehåller 27 miljömål och styr stadens miljöarbete . Miljöprogrammets syfte är att styra och samordna stadens egen verksamhet i en miljöanpassad riktning. Programmet ska också utgöra en grund för ett angeläget och nödvändigt samarbete med näringslivet, invånare, organisationer och myndigheter som är viktiga aktörer i arbetet för ett miljömässigt hållbart . Programmet består av sex övergripande målområden. Under dessa finns detaljerade delmål och indikatorer som visar utvecklingen i staden.176 Vid ett seminarium anordnat av Delegationen för hållbara städer konstaterade att det är en stor utmaning att ta hand om det befintliga bostadsbeståndet i . Dessutom konstaterades att städer som är rätt utformade är hållbara. har genomfört en rad olika insatser för att främja hållbar stadsutveckling. Staden har enligt miljö- och trafikborgarrådet fått utmärkelsen både för vad som har gjorts och för vad som planeras att göras. Den starkaste befolkningsökningen sker i städer av storlek.177 Detta innebär en utmaning för befolkningsökningen måste kombineras med hållbarhet. har befolkning ökat med motsvarande Malmös befolkning. har koldioxidutsläppen enligt uppgift minskat , vilket innebär att koldioxidutsläppen per capita har minskat betydligt mer (). menar att tillväxt i kombination med ett offensivt klimat- och energiarbete är en förutsättning för att nå en hållbar utveckling på lokal nivå. I samarbetar staden och företagen inom den s.k. klimatpakten för att minska klimatpåverkan. är ett samarbete mellan och företag verksamma i som vill förbättra miljöarbetet i sin egen verksamhet. Syftet är att staden och näringslivet kraftsamlar för att minska klimatpåverkan från oss som lever och verkar i staden. Varje deltagare agerar utifrån sina egna villkor, men det gemensamma målet är en tydlig inriktning att minska sin klimatpåverkan. Syftet är att alla aktörer i klimatpakten ska minska sina utsläpp till 2011 eller uppfylla något av målen i miljöprogram. 177Stockholms stad anordnade tillsammans med Världsnaturfonden WWF en konferens om städers klimatpåverkan . 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER är en samarbetsform, men också en arena för kontaktskapande utvecklingsarbete samt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. De medverkande företagens klimatmål görs synliga och transparenta, vilket öppnar för konstruktiva diskussioner och förbättringar. gör en årlig uppföljning tillsammans med de deltagande företagen. En av stora utmaningar ligger i att energieffektivisera befintliga bostäder. Ett sådant projekt är Järva, som har fått bidrag från delegationen. menar att det är ett mycket välkommet bidrag. I ska 12 000 av de 80 000 lägenheter som finns i kommunala bostadsbolag (, och Stockholmshem) energieffektiviseras. Det är mycket viktigt med samverkan med de boende och att man lyckas få ett individuellt engagemang. Energieffektiviseringar utgör också en stor potential för näringslivet. Om projekt här i kan leda till att metoder för energieffektivisering tas fram så finns det en mycket stor potentiell marknad i . Bland annat betonas att energianvändningen kan halveras genom att se över belysning osv.178 är en stadsdel i . tog fram en fördjupad översiktsplan för den nya stadsdelen. antogs ett miljöprogram för . En projektorganisation inom exploateringskontoret i svarade för utformningen och genomförandet av stadsdelen tillsammans med . Målet med var att halvera den totala miljöbelastningen jämfört med ett område byggt . Ända dit nådde inte , men det är ändå ett internationellt föregångsexempel. Vid ett studiebesök vid Glashus Ett i presenterades stadsutvecklingsprojektet. Sjöstaden ska vara en blandstad, en kombination av boende och arbetsplatser. har haft i uppdrag från stadens kommunstyrelse att göra stadsdelen till en spjutspets i miljöanpassning. I Sjöstaden kommer uppskattningsvis 28 000 personer att bo och 10 000 personer att ha sitt arbete när allt är färdigutbyggt. I området finns 30 byggbolag. Sjöstaden är byggt på det som ursprungligen var ett hamnområde och sedan ett industriområde innan det nu har blivit bostadsområde med inslag av olika lokaler och verksamheter. Arbetet med Sjöstaden kom i gång i samband med OS-ansökan. Det enda som är kvar från är dock miljöprogrammet. Detaljplanen gjordes redan innan miljöprogrammet var helt klart. Kostnaderna för att bygga hela sjöstaden kommer att uppgå till ca , varav nettoinvestering beräknas till . har fått en del statliga stöd, huvudsakligen 178 vid ett seminarium , Delegationen för hållbara städer. HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 från LIP-programmet 1998. Staden sökte och fick bidrag från LIP för ett antal projekt som skulle demonstrera ny teknik inom hållbart byggande och boende i . Staden fick totalt ca , varav ca användes till Glashus Ett. Därefter har sjöstaden inte fått några statsbidrag. Enligt utgjorde LIP-bidraget en mindre del av den totala kostnaden för sjöstaden, men spelade en stor roll för resultatet eftersom aktörerna var mycket kostnadskänsliga vad gäller miljöinvesteringar. En av delarna i den s.k. Hammarbymodellen är att planeringen ska ge synergieffekter. är ett av de första försöken med integrerad planering där man från tar ett helhetsgrepp om stadsutveckling. Man har utgått från att integrerad planering ger synergier. I arbetet har både offentliga och privata intressenter deltagit. Från Glashus Ett har framförts att den integrerade planeringen och Symbio city-tänkandet har varit nyckeln till framgången för . En annan del i Hammarbymodellen är kretsloppstänkandet. Den kretsloppslösning som används i sjöstaden ska hantera energi, avfall och vatten för bostäder och verksamheter. Målet är att skapa en boendemiljö som bygger på hållbar resursanvändning. Energianvändningen och avfallet ska minimeras som hushållning och återvinning ska maximeras. Målen i miljöprogrammet för innebar att miljöbelastningen skulle halveras. Resultaten visar att miljöbelastningen har minskat . Detta upplevs som ett bra resultat. Uppskattningsvis av målens krav på minskning uppnås genom planering och byggande av hus och infrastruktur. Resterande av målen måste uppnås genom de boendes beteende. Där uppges Glashus Ett ha en viktig roll att spela. Målet för energiförbrukningen i husen var 60 kWh/m2 och år. Utgångspunkten var att den genomsnittliga energiförbrukningen då målet sattes var 240 kWh, vilket enligt tjänstemannaförslaget skulle sänkas till hälften, dvs. I den fortsatta politiska processen kom ytterligare en halvering, dvs. målet blev 60 kWh. Enligt Glashus Ett är alla överens om att detta mål är ouppnåeligt. Energiförbrukningen uppgår till mellan 90 och 170 kWh/m2 och år. Resultaten har förbättrats under tidens gång och byggs det hus som ska nå 5060 kWh. I stadsdelen ställs inga krav på att passivhus ska byggas. I sjöstaden används fjärrvärme som kommer från förbränning av brännbara sopor. Dessutom används spillvärme från det renade avloppsvattnet. I området finns även fjärrkyla. Solpaneler finns på vissa hus för att värma vatten och solceller används för att producera el. I några enstaka hus täcks av varmvattenbehovet genom solvärme. Solpaneler uppges vara mer ekonomiskt än solceller. Dessa kostar alltför mycket för att vara ekonomiskt försvarbart, men det pågår en teknisk utveckling. Glashus Ett menar att byggbolagen borde använda solpaneler mer, men företagen ser alltför kortsiktigt och företagsekonomiskt på sitt byggande: de ser inte till byggnadens hela livscykel. 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER Det ursprungliga målet var att varje lägenhet skulle ha endast 0,3 parkeringsplatser. De boende klagade dock på detta redan från början och finns 0,7 parkeringsplatser per lägenhet (p-platser har byggts i garage under marken). Biltätheten i stadsdelen uppgår till 0,7 bilar per lägenhet. Dessutom finns tre bilpooler med sammanlagt ca 550 medlemmar. Dessa drivs helt privat. Medlemmarna betalar en fast månadsavgift (/mån) samt en avgift per tid (/tim) och per körd kilometer (1,253,). Målet var vidare att av resorna till arbetet skulle ske med cykel eller kollektivtrafik eller till fots. Resultatet uppgår till . En orsak till de goda resultaten är att kollektivtrafiken kom tidigt till stadsdelen så att de nyinflyttade tidigt kom in i dessa vanor. Dessutom finns en avgiftsfri färja från sjöstaden till . Bilanvändningen har minskat . Målet för vattenförbrukningen sattes till att den dåvarande förbrukningen på /person och dag skulle halveras till . Detta mål har varit svårt att uppnå. Vattenkonsumtionen uppgår nu till ca /dag. Individuell vattenmätning har använts, men har lagts ned. I stadsdelen används inte kopparrör eller PVC-rör för tappvatten. Toaletterna är lågspolande. Merkostnaden för att bl.a. använda miljövänliga material uppgår till av den totala budgeten för byggnaden. I stadsdelen finns ett stationärt sopsugsystem med sopnedkast på gårdar eller i husen. De sorterade soporna transporteras via ett rörsystem som går under jord, vilket bl.a. medför att sopbilen bara behöver åka till en plats i stadsdelen för att hämta sopor. Sopsorteringen uppges ha fungerat bra. Det enda som man har haft problem med är det organiska avfallet. För att kunna slänga det nu måste de boende ha en nyckel för att öppna sopnedkastet. Sedan den åtgärden infördes ökade andelen rätt sorterade sopor från till . Det finns inte avfallskvarnar i området. Sjöstaden var inte först med sopsugsystemet men har fått mycket stor uppmärksamhet för detta, inte minst bland utländska besökare. Detaljplanen bestämmer vilka grönområden som ska finnas i stadsdelen. Stadsdelen ligger nära Nackareservatet, men är ett hinder för att nå skogsområdena. Därför har s.k. ekodukter byggts över . De sociala aspekterna på hållbar utveckling har inte stått i centrum i . Bostadsrätter dominerar, men det finns även hyresrätter i området (är bostadsrätter och är hyresrätter). I stadsdelen finns några äldreboenden och studentbostäder. Glashus Ett konstaterar att de boende känner stor stolthet över sin stadsdel och att de visar omsorg om området. är en av visningspunkterna under miljöhuvudstadsår. Erfarenheterna från uppges ha influerat många utländska stadsbyggnadsprojekt. Dessutom har använt erfarenheter från sjöstaden. Erfarenhetsspridningen har skett genom bl.a. workshops. Det företag som tog fram sopsugsystemet har kunnat dra nytta av uppmärksamheten kring sjöstaden och exportera sin teknik till flera städer i utlandet. Dessutom har konsulter fått arbete i olika utländska projekt. Exemplet har visat att enstaka svenska miljöteknikföretag som kommer in på en HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 utländsk marknad kan lyckas. Rent allmänt upplevs dock svenska miljöteknikföretag vara alltför små för att kunna konkurrera med utländska företag. Det borde därför finnas en samlande organisation för enskilda miljöteknikföretag som vill vara t.ex. underleverantörer till stora stadsbyggnadsprojekt i utlandet. På uppdrag av har en utvärdering gjorts av miljöprofilering utifrån miljöprogram. Utvärderingen visar bl.a. att vissa mål var orealistiska och att stadens styrning var otydlig.179 Syftet med utvärderingen var att samla resultat från olika utvärderingar. Forskarna har lyft fram följande slutsatser: Slutsats 1: Miljöprofileringen av lyfte integreringen av miljöarbetet i stadsplaneringen till en ny nivå. Visionen var en drivkraft. Målen fungerade mot aktörerna. Den s.k. Hammarbymodellen (en kretsloppsmodell som innebär att flödet av t.ex. avfall, vatten etc. sluts) har påverkat aktörer som , Fortum och andra. Sammankopplingen av fjärrvärme, avloppssystem, biogasproduktion och avfallshantering har varit central för att uppnå miljöprogrammets mål, liksom trafiksatsningarna på den s.k. och inrättande av båttrafik över Hammarby sjö. Slutsats 2: Systemlösningar skapade miljöprofil, och Hammarbymodellen var viktig. Däremot har spjutspetsteknologi spelat en mindre roll. Slutsats 3: Integreringen av miljöarbetet i planprocessen och byggprocessen kan förbättras ytterligare. Miljöprogrammet kom in sent i processen, vilket ledde till konflikter. De boende var inte integrerade i systemlösningarna. Slutsats 4: Det saknades en organisation och rutiner för uppföljning och utvärdering. Det fanns en dålig insikt om måluppfyllelsen.180 Miljöprogrammet var viktigt i . Programmet var dock statiskt; det fanns inget utrymme att diskutera målen. Forskarna menar att det borde finnas en dialog under hela projektet för att diskutera målen, med andra ord behövs ett dynamiskt miljöprogram. Erfarenheterna från ska användas i de två nya stora projekten i och Stockholm-Järva. Utvärderarna från KTH sitter med i dessa två projekt och ska följa upp. Man eftersträvar en kontinuerlig uppföljning. har tagit fram som ett gott exempel. Verket anser att det sätt varpå sjöstaden planeras är unikt och att det har varit en nyckel till att projektet har blivit en framgång. Alla berörda förvaltningar och myndigheter planerade gemensamt hur den nya stadsdelen skulle byggas. Verket har pekat på att kommunen uppmuntrade byggherrarna att hitta egna lösningar inom gemensamma ramar, där kretsloppstänkande, låg energiför- 179Pandis & , 2009. 180Pandis, Forum för miljöforskning, . 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER brukning och egen produktion av energi ingick. Verket framhåller att stadsdelen har flera parker och gröna stråk. Man har satsat på kollektivtrafik, bilpool och cykelstråk och använt förnybara bränslen där det har varit möjligt. För att sänka uppvärmningskostnaderna har man satsat på effektiv energianvändning och återanvändning av avloppsvattnets spillvärme. Ny teknik har använts för att spara vatten, rena avlopp och ta fram ett sopsorteringssystem som ger möjlighet att kunna återvinna material och energi i så hög utsträckning som möjligt. Verket menar att sjöstaden har visat hur en stadsdel kan byggas med väsentligt lägre miljöpåverkan, exempelvis mindre miljöbelastning än en typisk stadsdel mindre bilanvändande än i jämförbara stadsdelar i vattenanvändningen är /person och dag, jämfört med /person och dag i övriga av energin kommer att produceras när sjöstaden är färdigbyggd.181 Den modell för kretsloppstänkande som har tagits fram i sjöstaden är enligt en förebild för utvecklingen av motsvarande system i storstäder. Sjöstaden har väckt stor internationell uppmärksamhet och har över 12 000 besökare. exploateringskontor har konstaterat att hade mycket ambitiösa mål, men nådde inte ända fram. Målet var att sjöstaden skulle vara dubbelt så bra vad gäller miljöpåverkan jämfört med normal nybyggnation. var resultatet endast av målsättningen. Från staden betonas att det är viktigt med uppföljning och utvärdering, att ta till vara erfarenheter. KTH:s utvärdering visar att staden måste bli bättre på att följa upp miljömålen och dra slutsatser av erfarenheterna. Det viktiga är att det finns en kedja: miljömål uppföljning erfarenheter. vill nu ta vara på de positiva erfarenheterna från sjöstaden.182 I denna uppföljning har i framfört som en konkret sinnebild och ett åskådningsexempel som starkt har bidragit till att öka miljöteknikexporten och att marknadsföra och de företag som var med i projektet. En slutsats är att fysiska demonstrationsprojekt är mycket viktiga. När det gäller sjöstaden lyfter även fram att det är viktigt att ta till sig det som framkom i KTH:s utvärdering att satsningen miljömässigt inte var så lyckosam. har sjöstaden haft ett stort symbolvärde. blir det, enligt , som får ta över den rollen. är miljöhuvudstad i . vann den tävling som hade och som riktade sig till städer med mer än 181Naturvårdsverket, 2008d. 182Stockholms stad, exploateringskontoret, seminarium , Delegationen för hållbara städer. HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 200 000 invånare. Motiveringen till att utsågs till miljöhuvudstad 2010 var bl.a. att staden har ett integrerat förvaltningssystem som garanterar att miljöaspekterna beaktas i budget, driftplanering, rapportering och övervakning staden har minskat koldioxidutsläppen per invånare staden har fastställt målet att vara fossilbränslefritt 2050.183 Staden ser vinsten som ett bevis på att är på rätt väg. Kommissionen vill att miljöhuvudstadsåret ska driva på en hållbar utveckling i städerna, och vinnaren ska vara en förebild för de andra städerna. Från staden betonas att detta innebär att miljöhuvudstadsåret inte är jippobetonat, utan tanken är att det ska ge inspiration till andra städer. Som miljöhuvudstad ska agera förebild, förmedla erfarenheter och hämta hem kunskaper för att bli ännu bättre. Under miljöhuvudstadsåret kommer staden att arbeta med att sprida goda exempel till andra städer i genom att anordna seminarier, ta emot studiebesök från andra städer och anordna en stor konferens skapa kännedom och stolthet hos befolkning genom kommunikation, evenemang och engagemang.184 Hållbarhetsprojekt i som har ansökt om bidrag från delegationen Fyra av de projekt som har studerats närmare i denna uppföljning genomförs eller planeras att genomföras i : en miljöprofilerad stadsdel i världsklass Hållbar stadskärneutveckling i . kommuns arbete med hållbar stadsutveckling är med sina 114 000 invånare norra största stad. Kommunens strategi är att växa ytterligare, och man planerar för 200 000 invånare . I kommunens arbete med hållbar stadsutveckling ingår att utveckla och förvalta attraktiva och miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbara hus och boendemiljöer. Kommunen prioriterar en tätare stad framför stadsutbredning och betonar bl.a. medborgarengagemang och kultur som drivkraft för utveckling. är en universitetsstad med en hög andel unga människor, och från 184Stockholms stad, , seminarium , Delegationen för hållbara städer. 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER kommunen upplever man ett stort engagemang hos såväl medborgare som näringsliv. vision för det framtida byggandet är att Umeåregionen ska vara världsledande på hållbart byggande och förvaltande i kallt klimat. Kommunen har ambitionen att göra till ett nordligt nav för modern miljöteknik och hållbar stadsutveckling.185 planerar bl.a. för ett konstnärligt campus. Bakom visionen står . Konstnärligt campus innebär en samlad miljö för utbildning, forskning och utvecklingsarbete inom det konstnärliga området. Konstnärligt campus ska kunna erbjuda internationellt konkurrenskraftig utbildning, forskning och utveckling inom arkitektur, design, konst och andra konstnärliga utbildningar. Från kommunens sida är tanken också att umebor och besökare i staden ska kunna ta del av utställningar, föreställningar, föreläsningar med mera inom det konstnärliga området. Konstnärligt Campus ska bli en naturlig mötesplats i . placerar sin arkitektutbildning i en ny byggnad, , i anslutning till och . En ny byggnad byggs för och annan utställningsverksamhet, och får en helt ny byggnad.186 Det kommunala bolaget ägs av kommun. Tanken med ägandet uppges vara att Bostaden ska bidra till en bra utveckling i . bygger Bostaden all sin planering på att bostäderna ska bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling: Ekonomiskt: Att bygga hus är i sig ett långsiktigt åtagande. Det ekonomiska resultatet ska ses utifrån både ett kortsiktigt och ett långsiktigt perspektiv. Ett livscykelekonomiskt förhållningssätt ska gälla. Miljömässigt: Miljön är ett viktigt perspektiv som har utvecklats under en lång process. inledde Bostaden sin miljösatsning Miljöfokus 2016 som bl.a. har målet att energianvändningen ska minska Detta innebär bl.a. att energiförbrukningen i nya hus ska uppgå till högst 65 kWh/m2 och år (byggnormen för norra är 130 kWh/m2 och år). Socialt: För att bidra till en socialt hållbar stad måste alla kunna ha råd att bo hos Bostaden. Bostaden ska även finnas med i de mer attraktiva lägena i staden och t.ex. anpassa bostadsbeståndet till en äldre befolkning. Mot bakgrund av att många hyresgäster är utsatta för sociala svårigheter vill Bostaden satsa på t.ex. ungdomsbostäder och att göra områdena vackra så att hyresgästerna kan vara stolta över att bo i sitt område.187 För att få med alla, både intern och externt, i arbetet med en hållbar utveckling och för att kunna göra val har Bostaden tagit fram en vision, miljöprogrammet Miljöfokus 2016: 185Information från kommun vid seminarium , Delegationen för hållbara städer. 187Bostaden , intervju . HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 Energiförbrukning: Minska energianvändningen , t.ex. genom ny teknik såsom ventilation och värmeåtervinning samt individuella varm- och kallvattenmätningar i nyproduktion. Sophantering: Mer miljöanpassad sophantering. Det ska bli enklare att sortera. Bland målen kan följande nämnas: att ska ha möjlighet att sopsortera, att matavfall ska källsorteras i minst hälften av fastigheterna, att antalet sorteringsgrupper ska utökas och mängden återvinningsbart material ökas från per kvartal och hushåll. Byggande och material: Målet är att materialet i fastigheterna så långt som möjligt ska vara fritt från miljö- och hälsofarliga ämnen. Transporter: Målet är att successivt minska användningen av fossila bränslen. Kunskap och engagemang: Målet är att engagemanget och kunskapen i miljöfrågor ska bli ett naturligt inslag i vardagen, både inom företaget och Bland personalen inom Bostaden uppgår det nu till och bland kunderna har det ökat.188 Hållbarhetsprojekt i som har ansökt om bidrag från delegationen Ett av de projekt som har studerats närmare i denna uppföljning genomförs i . Dessutom är ett av projekten placerat vid i : 188 Bostaden , intervju . arbete med hållbara städer Denna bilaga är en sammanfattande rapport om intervjuer med tjänstemän inom stadsplaneringsorganisationer exploateringskontoret, och stadsdelsförvaltningar angående hållbar stadsutveckling och miljöprofilerade områden. Rapporten är framtagen av på uppdrag av riksdagsförvaltningen. Aspekter av hållbar utveckling i stadssammanhang Gemensamt för intervjuobjekten i är en relativt djupgående förståelse för vikten av en funktionell kombination av ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter. Med denna insikt har intervjuobjekten dock ett flertal konkreta exempel på den mångfacetterade problematik som kan uppstå i en arbetsmodell som ämnar inkludera alla dessa dimensioner. Medan exploateringskontor (EK) allmänt arbetar efter så har arbetet med klimatfrågan separerats och prioriterats till en egen hållbarhetskategori. Vidare arbetar EK efter ett sektorsöverskridande arbetssätt mellan förvaltningarna inom staden, vilket är en ansats till att säkerställa bredden i arbetet, dvs. att ekonomi, miljö och sociala frågor vävs samman i så hög grad som möjligt. Detta sker såväl i dokumentation som konkret i den praktiska arbetsprocessen. För stadsbyggnadskontor (SBK) innebär en hållbar stad främjandet av en fungerande blandning av bostäder och verksamheter för att minska transporter och klimatutsläpp men också för att staden ska vara levande dygnet runt. I detta arbete blir samspelet mellan just bostäder, verksamheter och andra sociala aktiviteter en springande punkt. Det startdokument utifrån vilket alla andra styrdokument utgår är Vision 2030, vilket är den första vision som har skapats kring utveckling. Det finns en hållbarhetsstrategi i Vision . Det kortfattade format som detta dokument utgör tillåter dock inte någon mer djupgående analys. Utifrån denna vision är det upp till varje bolag och förvaltning inom staden att bryta ned riktlinjerna till att passa det praktiska arbetet inom respektive verksamhet. Inom SBK har det resulterat i den nya översiktsplanen (ÖP) som kom ut . SBK ska i ÖP också ta hänsyn till den regionala utvecklingsplanen för (RUFS) samt de styrdokument som ligger under ÖP.