eunbil · GX0N23DA22 · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2010/672/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Någon A-punktslista har ännu inte presenterats. Initiativ till direktiv om rätt till tolkning och översättning i brottmål - Lägesrapport om trepartsförhandlingarna (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport Bakgrund lade det svenska ordförandeskapet fram ett förslag till rådsresolution med en färdplan för arbetet med processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden som antogs av . I färdplanen överenskommer medlemsstaterna att vidta åtgärder på EU-nivå för att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter i straffrättsliga förfaranden. Ett antal rättigheter pekas ut som prioriterade, däribland rätt till tolkning och översättning och rätt till försvarare. Slutligen innehåller den en strategi för arbetet. Som ett första steg i den lanserade färdplanen lade kommissionen fram ett förslag till rambeslut angående misstänktas och tilltalades rätt till tolkning och översättning i straffrättsliga förfaranden. Det svenska ordförandeskapet lade strax därpå fram en kompletterande resolution med praktiska åtgärder om tolkning och översättning. En överenskommelse om allmän inriktning träffades om rambeslutet och resolutionen vid . Pga. ikraftträdandet av Lissabonfördraget blev det nödvändigt att omvandla rambeslutet till ett direktiv. Direktivet antas efter medbeslutandeförfarande med . För att undvika stora förseningar i processen tog det svenska ordförandeskapet initiativ till att lägga fram ett medlemsstatsinitiativ till ett direktiv om tolkning och översättning tillsammans med 12 andra medlemsstater . har yttrat sig och en informell överenskommelse under den första läsningen har uppnåtts mellan institutionerna. planerar att rösta om förslaget . Vid ska ordförandeskapet redogöra för läget i förhandlingarna mellan rådet, kommissionen och . Svensk ståndpunkt Detta är en högt prioriterad fråga för . är tillfreds med resultatet av förhandlingarna och anser det angeläget att nu avsluta diskussionerna om direktivet om tolkning och översättning, så att rådet kan gå vidare med nästa steg i färdplanen. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om europeisk skyddsorder - Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Att uppnå en politisk överenskommelse om hela direktivet. Bakgrund har tillsammans med ett flertal medlemsstater, däribland , lagt fram ett förslag till ett direktiv om en europeisk skyddsorder. Direktivet ska göra det möjligt att överföra vad som i svensk rätt närmast motsvaras av besöksförbud, och vissa andra åtgärder som har beslutats för att skydda en hotad person, från en medlemsstat till en annan, när den hotade personen flyttar till en annan stat. Syftet med direktivet är att öka skyddet för brottsoffer eller personer som riskerar att utsättas för brott, i praktiken ofta kvinnor som lever under hot från en tidigare partner, och att göra det möjligt för dem att flytta mellan medlemsstaterna som de åtgärder som har meddelats för att skydda dem kvarstår. Svensk ståndpunkt är positivt till och stödjer ordförandeskapets förslag till direktiv. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer och om upphävande av rambeslut /629/RIF - Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Att komma överens om en allmän inriktning om direktivtexten. Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till rambeslut om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer som föreslogs ersätta rådets rambeslut om bekämpande av människo-handel. Förhandlingarna på rådsarbetsguppsnivå drevs aktivt under det svenska ordförandeskapet. Vid nåddes en bred samsyn om förhandlingsresultatet. Kommissionen presenterade det nu aktuella förslaget till direktiv under Lissabonfördraget. Förslaget byggde till största del på förhandlingsresultatet beträffande rambeslutet. Efter förhandlingar i rådsarbetsgruppen har kommissionens förslag i de delar som det skiljde sig från vad som framförhandlades beträffande rambeslutet i de flesta avseenden ändrats tillbaka. Förslaget behandlades vid möte i CATS och i Coreper . Förslaget kommer även att behandlas vid möte i Coreper då bestämmelserna om jurisdiktion (artikel 9)och tillåtande av anonyma vittnen (artikel 11.3) kommer att diskuteras med anledning av att rådets rättstjänst ifrågasatt möjligheten att efter Lissabonfördragets ikraftträdande ha icke bindande bestämmelser av det här slaget i ett direktiv. Ståndpunkterna nedan förutsätter att en acceptabel lösning uppnås i dessa frågor. Svensk ståndpunkt Arbetet med att bekämpa människohandel är en högt prioriterad fråga för regeringen. ställer sig bakom förhandlingsresultatet och stödjer ordförandeskapets arbete för att uppnå en allmän inriktning med detta innehåll. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets beslut om bemyndigande att upprätta ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad (interinstitutionellt ärende: 2010/0066 (APP)) Politisk överenskommelse Begäran från rådet om samtycke (Sr ) Förslag till rådets förordning (EU) om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad (interinstitutionellt ärende: 2010/0067 (CNS)) Allmän riktlinje om huvudaspekter (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Förslaget till rådsbeslut som tillåter fördjupat samarbete är upptaget till behandling vid för politisk överenskommelse och förfrågan om godkännande. Förslaget till förordning som genomför det fördjupade samarbetet är upptaget till behandling vid för allmän inriktning om huvuddragen i den föreslagna förordningen. Bakgrund Frågan om vilket lands lag som tillämpas i mål om äktenskapsskillnad avgörs av de lagvalsregler som gäller i domstolslandet. Lagvalsreglerna är utformade på olika sätt i olika medlemsstater. En del av medlemsstaterna avgör vilken lag som är tillämplig med utgångspunkt från medborgarskap eller hemvist, medan andra medlemsstater däribland tillämpar domstolslandets lag (lex fori). presenterade kommissionen ett förslag till ändring av den s.k. II-förordningen om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsskillnadsmål (KOM (2006) 399). Regeringen redogjorde för det förslaget i faktapromemorian 2006/07:FPM8 Förordning om val av lag för skilsmässa. konstaterade att det var omöjligt att uppnå enhällighet kring de föreslagna reglerna och att det inte gick att förutse att enhällighet skulle kunna uppnås . Den främsta anledningen till att enhällighet inte kunde uppnås var att inte kunde acceptera förslaget. Tio medlemsstater (BG, EL, ES, FR, IT, LU, HU, AT, RO och SI) har uppmanat kommissionen att lägga fram ett förslag om s.k. fördjupat samarbete. EL har senare dragit tillbaka sin begäran. DE, BE och LV har senare förklarat att de önskar delta i det fördjupade samarbetet. Kommissionen presenterade dels förslag till rådsbeslut som tillåter fördjupat samarbete i fråga om vilket lands lag som ska tillämpas i mål om äktenskapsskillnad och dels förslag till förordning om genomförande av detta fördjupade samarbete. Svensk ståndpunkt kommer inte att motsätta sig att rådet beslutar om ett fördjupat samarbete inom det område som har föreslagits av kommissionen. har i förhandlingarna om förslaget som lades fram ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler om äktenskapsskillnad. har motsatt sig regler som innebär att domstolarna ska tillämpa ett annat lands lag i vissa mål om äktenskapsskillnad. Innehållet i det nu framlagda förslaget till förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete överensstämmer i relevanta delar huvudsakligen med innehållet i förslaget . ståndpunkt har inte förändrats. kommer således inte att delta i det fördjupade samarbetet. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) och rådets förordning om behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar och officiella handlingar i samband med arv och om inrättandet av ett europeiskt arvsintyg (interinstitutionellt ärende: 2009/0157 (COD)) Politiska riktlinjer för det framtida arbetet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Att nå politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Bakgrund Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning. I förslaget finns bestämmelser om vilken domstol som ska vara behörig att handlägga gränsöverskridande arvsfrågor och vilket lands lag som ska tillämpas. Vidare innehåller förlaget bestämmelser om erkännande och verkställighet av arvsrättsliga avgöranden, som bygger på de bestämmelser som finns i I-förordningen. Förslaget innehåller också bestämmelser om inrättandet av ett europeiskt arvsintyg, en legitimationshandling som visar vilka som ärver en viss person eller har rätt att ta hand om egendomen och som ska gälla inom EU. finns det inte något EU-instrument om gränsöverskridande arvsfrågor. Medlemsstaterna tillämpar olika regler om bl.a. vilken lag som ska tillämpas och vilken domstol som är behörig. Olikheterna leder till problem när myndigheter i flera medlemsstater är inblandade i samma ärende. Det är vanligt att det sker parallella förfaranden i flera medlemsstater, vilket är både tids- och kostnadskrävande. Mot den bakgrunden har flertalet medlemsstater, inklusive , ansett att det finns ett reellt praktiskt behov av EU-regler och därför välkomnat att initiativ tagits på området. Svensk ståndpunkt välkomnar att ett förslag till ett EU-instrument om gränsöverskridande arvsfrågor har lagts fram då det finns ett reellt praktiskt behov av EU-regler på området. kan godta ordförandeskapets förslag till politiska riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Se vidare i bifogad promemoria. Någon A-punktslista har ännu inte presenterats. Debatt om inre säkerhet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Diskussionspunkt. Bakgrund Av Stockholmsprogrammet framgår att en intern säkerhetsstrategi ska tas fram för att ytterligare stärka säkerheten i EU och för att skydda medborgarna mot organiserad brottslighet, terrorism och andra hot. Strategin ska syfta till att utveckla samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter, gränskontroll och krishantering m.m. Det spanska ordförandeskapet har tagit fram ett förslag till intern säkerhetsstrategi. En första diskussion om strategin hölls vid informella RIF i . Strategin antogs av . Kommissionen har meddelat att man avser komma med ett förslag till åtgärder . Avsikten är att göra en bred analys av pågående arbete och återkomma med en översiktlig presentation vid . Ett meddelande på samma tema beräknas komma vid . Efter antagandet av säkerhetsstrategin har ordförandeskapet presenterat den s.k. Madridrapporten. Rapporten är en sammanfattning av de aktuella hot och utmaningar som EU:s säkerhet står inför och beskriver utvecklingen inom områdena terrorism, organiserad brottslighet, IT-brott, gränskontroll och krishantering. Rapporten är avsedd att utgöra underlag inför den debatt som ska hållas vid . Svensk ståndpunkt anser att den interna säkerhetsstrategin utgör en bra grund för det fortsatta arbetet med att stärka EU:s gemensamma säkerhet. kommer att verka för att Stockholmsprogrammets fokus på rättssäkerhet och integritetshänsyn får genomslag i det fortsatta arbetet. Se vidare i bifogad promemoria. Diskussionsunderlag från samordnaren av kampen mot terrorism om genomförandet av strategin och handlingsplanen för kampen mot terrorism (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet EU:s antiterrorismsamordnare ska presentera en rapport med diskussionsunderlag om EU:s arbete i kampen mot terrorismen, särskilt mot bakgrund av Lissabonfördraget och Stockholmsprogrammet. Bakgrund har antiterrorismsamordnaren rapporterat om implementeringen av . Rapportering har noterats av . Under det svenska ordförandeskapet kom rådet överens om att en rapport är tillräckligt, men de Kerchove vill nu uppmärksamma rådet på ett antal frågor, särskilt mot bakgrund av Lissabonfördraget och Stockholmsprogrammet. Diskussionspappret beskriver i huvudsak fyra utmaningar; skapa bättre hotbildsbedömningar, förbättra säkerheten inom samtliga transportsektorer, studera problematiken med radikala personers resande till och från konfliktregioner, och bättre sammankoppla vad som benämns som den inre och yttre säkerheten. Härtill kopplas ett antal rekommendationer för att möta dessa utmaningar. Dessa rekommendationer handlar bl.a. om ökad medvetenhet, förbättrad samordning, ökat utbyte av erfarenheter och informationer, och utnyttjande av de olika organ som finns inom EU såsom kommittén för inre säkerhet, Frontex och Europol. de Kerchove nämner också hoten mot våra IT-system, hot genom Internet och att det möjligen finns behov av en samordnare på det området. Utöver detta lyfts enskilda åtgärder fram såsom översyn av sanktionssystemet i vissa delar och behovet av en mekanism för tillämpning av solidaritetsklausulen (enligt vilken EU och dess medlemsstater ska handla gemensamt i en anda av solidaritet vid terroristattack eller annan katastrof) m.m. Svenks ståndpunkt stödjer samarbete inom EU i den övergripande kampen mot terrorism och välkomnar den uppdatering och rapportering som sker till . Återrapportering kan bidra till att tempot i uppföljningsarbetet hålls uppe och att resultat verkligen nås. Den ger också indikationer om var ytterligare ansträngningar är nödvändiga. EUUSA 2010: Uttalande om bekämpande av terrorism (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av gemensam deklaration från EU och om den fortsatta kampen mot terrorism och internationellt samarbete. Bakgrund antog EU och ett uttalande vid informella RIF i om vikten av internationellt samarbete mot terrorism. Uttalandet föranleddes av försöket att spränga ett flygplan på väg till från . kom EU och överens om ett gemensamt uttalande om stängningen av fånglägret i samt det framtida samarbetet för terrorismbekämpning. I uttalandet nämndes möjligheten att gemensamt utveckla ett antal principer att tjäna som gemensam referensram kring hur kampen mot terrorismen bör bedrivas. Mot denna bakgrund föreslås nu en ny deklaration från EU och om kontraterrorism. Deklarationen inleds med att återigen slå fast att samarbetet vilar på de gemensamma grundläggande värderingarna om frihet, demokrati och respekt för folkrätten. I flera sammanhang upprepas att terroristbekämpningen ska bedrivas på ett sätt som överensstämmer med dessa värderingar samt är förenligt med skyldigheterna enligt folkrätten, särskilt internationell människorättslagstiftning, flyktinglagstiftning och humanitär rätt. Deklarationen är indelad i tre delar.Den första delen tar i huvudsak upp att rättsstatens principer måste respekteras, att terrorism utgör ett reellt hot och att det är ett brott som ska bekämpas på samma grundvalar som andra brott utan tortyr eller andra otillåtna medel. Den andra delen lyfter fram att det internationella samfundet behöver använda ett brett spektra av åtgärder inklusive rättsligt samarbete, informationsutbyte, skydd av den personliga integriteten, säkerhetsåtgärder vid resande, angripa de ekonomiska resurserna, arbeta med FN:s sanktionsregimer och implementera aktuella internationella konventioner. Den tredje delen pekar på behovet att på lång sikt minska hotet från våldsam extremism och radikalisering genom att bland annat upprätthålla och där så behövs förbättra förutsättningarna för tillämpning av rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna. Här uppmärksammas även det civila samhällets viktiga roll. Svensk ståndpunkt står bakom det övergripande EU-samarbetet mot terrorism och stödjer ett brett internationellt samarbete inklusive med . ställer sig positivt till inriktningen på förslaget till deklaration. Ett fåtal frågor i deklarationen förhandlas fortfarande varför vi bevakar att det inte görs strykningar eller tillägg i texten som kan ändra vår inställning. Utkast till europeisk pakt för kamp mot den internationella olagliga narkotikahandeln Att störa kokain- och heroinrutter (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta den europeiska pakten för kamp mot den internationella olagliga narkotikahandeln. Bakgrund Under det informella ministermötet (rättsliga och inrikes frågor) i lanserade ett förslag om en europeisk pakt mot narkotika. Förslaget presenterades sedan formellt vid . Det spanska ordförandeskapet har efter dessa diskussioner lagt fram ett förslag om att skapa en pakt mot internationell droghandel i transitländerna, främst och . Rådet förväntas anta pakten. Svensk ståndpunkt välkomnar och stödjer ordförandeskapets initiativ om en europeisk pakt mot narkotikahandeln. Förslagen utgör en konkret tillämpning av Stockholmsprogrammet och av strategin för inre säkerhet i EU. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) med (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska godkänna att avtalet kan antas. Bakgrund I syfte att bekämpa terrorism och dess finansiering initierade ett system för inhämtande och analys av meddelanden om finansiella transaktioner från det på marknaden dominerande företaget (Society for Worldwide Intrabank Financial Transactions). Detta system kallas Tracking Program (TFTP). EU:s medlemsstater är överens om att TFTP-system är ett viktigt instrument i kampen mot terrorismen som även hjälper EU:s medlemsstater att både förhindra terroristbrott och utreda dem. är det viktigt att systemet är proportionerligt och att det finns tillräckligt skydd för personuppgifter. Avtalet syftar därför även till att förbättra skyddet för den personliga integriteten samt förbättra det transatlantiska samarbetet. Rådet gav kommissionen i uppdrag att förhandla fram ett nytt tidsbegränsat (maximalt 5-årigt) avtal mellan och som kan godtas av samtliga parter inklusive . Om ett förslag till avtal hinner presenteras till förväntas besluta om att avtalet kan antas. Om godkänner avtalet ska därefter ta ställning till om de ska samtycka eller inte till att EU ingår föreslagna avtal med . Svensk ståndpunkt Något förslag till avtal har ännu inte presenterats. Förutsatt att avtalet speglar förhandlingsdirektiven och i allt väsentligt överensstämmer med det tidigare framförhandlade tillfälliga avtalet kan vara positivt inställt till ett antagande. Se vidare i bifogad promemoria. Information om partnerskapsrådet mellan EU (RIF) och (Sr /Sr ) Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt (återrapportering). Bakgrund Under varje ordförandeskap möts EU och i det ständiga partnerskapsrådet (). äger PPC rum i , . Dagordningen är i princip oförändrad från det förra mötet i och består i tre block om frihet, säkerhet och rättvisa indelat under följande dagordningspunkter; Mänskliga rättigheter och Rule of law, viserings- och återvändandeavtal, viseringsdialog, migration, gränskontroll, kampen mot internationell brottslighet, terrorism, narkotika och människohandel samt rättsligt samarbete i straff- och civilrätt. Se preliminär dagordning i bifogat dokument Utkast till rådets slutsatser om underåriga utan medföljande vuxen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser. Bakgrund Flera av EU:s medlemsstater har upplevt en ökning av antalet barn från tredjeländer, som vid ankomsten till EU:s territorium är skilda från sina föräldrar eller andra vårdnadshavare, eller som efter ankomsten lämnas ensamma, s.k. ensamkommande barn. I Stockholmsprogrammet välkomnade Europeiska Rådet kommissionens initiativ att upprätta en handlingsplan på området. Kommissionen presenterade meddelandet Handlingsplan om ensamkommande barn (2010-2014). På initiativ från det spanska ordförandeskapet har ett utkast till rådsslutsatser om handlingsplanen förhandlats inför 3-4 juni. Svensk ståndpunkt stödjer arbetet med att utveckla en gemensam strategi för ensamkommande barn, som fördjupar det europeiska samarbetet och kompletterar medlemsstaternas politik på detta område. ser av den anledningen positivt på förslaget och kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser på området. En gemensam strategi bygger på att samtliga medlemsstater genomför strategin. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets slutsatser om uppföljningen av Europeisk pakt om invandring och asyl (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser. Bakgrund antog en pakt om europeisk asyl- och invandringspolitik. Det huvudsakliga syftet med pakten var att öka samsynen och samarbetet mellan EU:s medlemsstater på en rad områden. Pakten innehåller åtaganden på fem områden: laglig invandring och integration, olaglig invandring och återvändande, gränskontroll, asyl, partnerskap med ursprungs- och transitländer inklusive främjande av synergier mellan migration och utveckling. I pakten fastställs att årliga debatter om invandrings- och asylpolitiken ska äga rum samt att kommissionen ska sammanställa en rapport om paktens tillämpning inför dessa debatter. Den första årliga rapporten har sammanställts av kommissionen och utkastet till rådsslutsatser grundar sig på denna rapport. Utkastet förhandlas i en Friends-ofpresidency-grupp. Avsikten är att slutsatserna slutgiltigt ska godkännas vid . Svensk ståndpunkt En för prioriterad fråga är att stödja utvecklandet av en gemensam europeisk asyl- och migrationspolitik som fördjupar det europeiska samarbetet. Pakten är en del i det arbetet. ställer sig bakom rådsslutsatserna och verkar för att de ska vara välbalanserade i sin utformning och återspegla åtagandena i Stockholmsprogrammet. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets slutsatser om förenklad inresa för medborgare i Europeiska unionen över yttre gränserna (Sr ) Avsikten med behandlingen vid rådet Rådet ska anta rådsslutsatserna. Bakgrund Det spanska ordförandeskapet presenterade ett utkast till rådsslutsatser om förenklad inresa i . Det får antas att anledningen till varför utkastet presenteras är att man valde att lyfta ur dessa delar ur rådsslutsatserna om 29 åtgärder för att förstärka skyddet av de yttre gränserna och bekämpa olaglig invandring som antogs av rådet. Rätten till fri rörlighet för EU:s medborgare kräver att tekniken utvecklas för att skapa snabba gränspassager. Flera medlemsstater har redan, eller håller på att, utveckla automatiserade gränskontroller. I slutsatserna gör rådet följande: Noterar resultat från olika undersökningar om automatiska gränskontroller för EU-medborgare. Säger sig medvetet om behovet av fastställda grundläggande tekniska minimistandarder för att garantera att systemen för snabba gränspassager är kompatibla för att förhindra olikheter mellan olika system som utvecklats av MS för att säkerställa ett enkelt och enhetligt förfarande för EU-medborgare. Inbjuder medlemsstaterna att på frivillig basis utöka användandet av automatiserade gränskontrollsystem med utgångspunkt i det nya biometriska passet för att möjliggöra lätt och snabb passage vid de yttre gränserna för EU-medborgarna oavsett vilket system som används i aktuell medlemsstat med hänsyn till internationella standarder och behovet av att systemen är interoperabla. Uppmuntrar medlemsstaterna och EU:s medborgare att utnyttja de biometriska passen och dra nytta av dess utformning i gränspassager och för att säkerställa en hög säkerhetsnivå. Dokumentet diskuterades i arbetsgrupp där enighet nåddes. Svensk ståndpunkt är positivt till att det sker en utveckling av användningen av ny teknik i gränskontrollverksamheten. Detta kan effektivisera gränskontrollarbetet och frigöra personalresurser till uppgifter där de bäst behövs. Förenklingar i gränskontrollen ska genomföras med bibehållen eller t.o.m. ökad säkerhet och bättre service för EU-medborgarna. Naturligtvis måste användningen av den nya tekniken, t.ex. utvecklingen av automatiserad gränskontroll, baseras på verksamhetsnytta, omfatta adekvat dataskydd och vara kostnadseffektivt.