eunbil · GX0N23A214 · 2010-01-01 00:00:00 — Antagande av rådsslutsatser rörande meddelande om finansiering av EUs strategiska energiteknikplan (SET-Plan) from the Commission entitled "Investing in the development of low carbon technologies" (KOM(2009) 519 slutlig) - Adoption of Council conclusions 6510/10 39 ENV 77 RECH 59 Sammanfattning I meddelandet En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-Plan) pekade kommissionen på behovet av bättre samordning av de europeiska insatserna för att ta fram ny energiteknik som kan användas för att nå EUs energi- och klimatmål. Kommissionen föreslog ett antal initiativ för att snabba på utvecklingen men presenterade inget förslag till finansiering, varför man av rådet ombads återkomma med ett nytt meddelande om detta. I det s.k. finansieringsmeddelandet föreslår kommissionen att investeringarna (offentliga och privata) i utvecklingen av koldioxidsnål energiteknik ska öka kraftigt , från sammanlagt till . Uppskattningen av hur mycket medel som behövs baseras bl.a. på planer (roadmaps) som tagits fram för sex teknikområden som prioriterades i det första meddelandet (CCS, solel, vindkraft, bioenergi, fission, smarta elnät) och ett nytt område (smarta städer) som rådet efterfrågat. Målet med satsningarna är att bidra till att uppfylla energi- och klimatmålen, skapa nya arbetstillfällen samt stärka EUs tillväxt och konkurrenskraft. Ett antal möjliga finansieringskällor anges, bl.a. näringslivet, medlemsländernas forskningsprogram och olika EU-program. Kommissionen ber i meddelandet om medlemsländernas klartecken att lansera s.k. näringslivsinitiativ (privat-offentliga partnerskap) inom de prioriterade teknikområdena. I förslaget till rådsslutsatser välkomnar rådet meddelandet och understryker bl.a. att det, givet de stora privata och offentliga investeringar i t.ex. demonstrationsprojekt som behövs för att genomföra SET-planen, kan finnas behov av ökade offentliga insatser från både medlemsländerna och EU, och att frågan om eventuella ökade EU-medel till området bör beaktas i budgetöversynen och i förhandlingarna om kommande finansiella perspektiv. Rådet ger kommissionen klartecken att lansera näringslivsinitiativen så snabbt som möjligt allteftersom de kan konkretiseras och finansieras. Rådet betonar medlemsländernas självbestämmande över nationella forskningsmedel samt vikten av transparens och flexibilitet i genomförandet. Regeringen ställer sig bakom förslaget till rådsslutsatser och välkomnar särskilt att slutsatserna betonar vikten av snabbhet, flexibilitet och transparens i genomförandet av insatserna. Ökade EU-gemensamma utgifter för forskning och innovation inom bl.a. energiområdet kan vara befogade för att nå EUs energi- och klimatmål och stärka konkurrenskraften, men bör finansieras genom omprioriteringar inom EUs budget. I Förslaget 1. Innehåll Bakgrund Meddelandet En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-plan) lades fram av kommissionen . I meddelandet utgick kommissionen från behovet av ny teknik för att kunna uppnå de mål som satts upp för utsläpp för växthusgaser, förnybar energi och energieffektivitet till 2020 och 2050, och föreslog ett mer samlat grepp det gäller styrning och finansiering av forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet. Det handlade om att komplettera det som sker inom ramprogrammet för forskning med ökad gemensam planering, ökat internationellt samarbete och ökat utnyttjande av den inre marknaden för att accelerera teknikutvecklingen inom energiområdet. I SET-planen föreslogs att ett antal s.k. europeiska näringslivsinitiativ skulle inrättas för att stärka forskning och innovation och mobilisera kritisk massa inom vissa utpekade energiteknikområden. Kommissionen föreslog att följande sex näringslivsinitiativ skulle prioriteras: Vindkraft Solel (elproduktion från både solceller och högtemperatursolvärme) Bioenergi inklusive biodrivmedel Avskiljning, transport och lagring av koldioxid (CCS) Elnätsfrågor Kärnkraft (nästa generations fission) antog rådsslutsatser som i stort gav kommissionen stöd för den föreslagna ansatsen, men betonade behovet av ytterligare åtgärder på efterfrågesidan (energieffektivisering). Eftersom finansieringen av de föreslagna initiativen inte hanterades i SET-plansmeddelandet uppmanades kommissionen att återkomma med ett förslag om finansiering. Huvudbudskapet i finansieringsmeddelandet Meddelandet om finansiering av s.k. koldioxidsnåla tekniker (Investing in the Development of ) lades fram av kommissionen . Meddelandets kontext är EUs energi- och klimatpolicy, i vilken SET-planen kan sägas vara teknikbenet. För att nå energi- och klimatmålen krävs en genomgripande omställning av energisystemen. För detta behövs omfattande FoU och demonstration av ny teknik. Det som behöver finansieras är, enligt meddelandet: European Industrial Initiatives, vilka föreslås utformas som privat-offentliga partnerskap, inom områdena vindkraft, solel, bioenergi, CCS, fission, smarta elnät och smarta städer (ett nytt initiativ inom energieffektivisering). Finansieringsbehovet har beräknats utifrån respektive områdes tidsatta och kostnadsberäknade teknikplaner. Behovet för vart och ett av initiativen redovisas nedan. Fortsatt finansiering efter 2013 av det s.k. Initiative (JTI) om bränsleceller och vätgas som startade . Den europeiska energiforskningsalliansen (, EERA) som planerar gemensamma forskningsprogram inom olika områden. Långsiktig, grundläggande energiforskning med potential att ställa om energisystemen. Urvalet av vilka tekniker/initiativ som bör finansieras har baserats på kriterierna europeiskt mervärde, aktörernas vilja att bidra till teknikutvecklingen, samt potential att bidra till energisystemets utveckling. För de utvalda teknikerna/initiativen har detaljerade och kostnadssatta planer för forskning, utveckling och demonstration tagits fram. Dessa presenteras i en bilaga till meddelandet. Finansieringsbehov för näringslivsinitiativen Finansieringsbehovet för vindkraftinitiativet uppgår, enligt kommissionen, till . Satsningen ska bidra till att sänka kostnaderna, kartlägga vindpotentialen i EU, öka andelen havsbaserad vindkraft och lösa problemen med integration i elnätet. Insatserna beräknas leda till att vindkraft blir ekonomiskt konkurrenskraftigt jämför med konventionell teknik och kan producera av elbehovet i EU 2020 och 2030. Fler än 250 000 jobb beräknas skapas. Solenergiinitiativet, i vilket solceller (photovoltaics PV) och koncentrerad solel (concentrated solar power CSP) ingår beräknas kosta totalt . Målet är att solel ska bli konkurrenskraftigt och nå massmarknaderna. Om de föreslagna satsningarna görs och kompletteras med marknadsstödjande åtgärder kan solel svara för av EUs elbehov 2020 och fler än 200 000 kvalificerade jobb kan skapas. Elnätsinitiativet beräknas kosta . Målet är att ett utvecklat elnät ska kunna bidra till att skapa en verklig inre marknad för el, möjliggöra avsevärt ökad användning av förnybar el och underlätta relationerna mellan kunder och leverantörer av el, inklusive introduktion av nya tjänster som kan leda till ökad energieffektivisering. ska av elnätet i vara smart och bl.a. möjliggöra integrering av en mycket stor andel förnybar elproduktion från t.ex. vindkraft. Bioenergiinitiativet beräknas kosta totalt de kommande tio åren. Målet är att göra hållbar bioenergianvändning kommersiell i fler länder och för fler ändamål, inklusive kraftvärmeproduktion och biodrivmedel. Om satsningen görs kan bioenergi som uppfyller EUs hållbarhets¬kriterier stå för av EUs energiförsörjning 2020 och fler än 200 000 lokala arbetstillfällen skapas. Initiativet om koldioxidinfångning- och lagring (CCS) beräknas kosta sammanlagt . Målet är att minska kostnaden per infångat och lagrat ton koldioxid till The 2020 och på så vis göra CCS kostnadseffektivt förutsatt att det sätts ett motsvarande pris på utsläpp av koldioxid. CCS kommer, enligt kommissionen, att vara avgörande för om EU ska kunna nå en nära koldioxidfri elproduktion till 2050. När det gäller kärnkraft (fission) föreslås tekniken för nästa generation reaktorer, generation-IV, utvecklas. Totalt beräknas behövas i offentliga och privata investeringar i . bör de första generation IV-prototyperna vara i drift. De första kraftvärmereaktorerna kan också komma att demonstreras i kombination med industriprocesser. Initiativet Smart Cities inom området energieffektivisering fanns inte med i den ursprungliga SET-planen men har tillkommit på begäran av rådet. Initiativet beräknas kosta totalt . Initiativet syftar till att skapa förutsättningar för en massmarknad för energieffektiviseringsteknik genom att stödja städer med pionjärverksamhet inom framtidens byggnader, energinät och transportsystem. ska initiativet föra 2530 europeiska städer till främsta ledet när det gäller koldioxidsnål ekonomi och visa om det är praktiskt möjligt att gå mot en 40-procentig minskning av utsläppen av växthusgaser. Utöver de föreslagna nya näringslivsinitiativen finns ett pågående s.k. gemensamt teknikinitiativ (Initiative) om vätgas och bränsleceller, vilket kommissionen föreslår ska få förlängd och ökad finansiering. Initiativet har en budget för på från kommissionen och lika mycket från näringslivet. Kommissionen uppskattar det ytterliggare medelsbehovet, inklusive privat och offentlig finansiering, till för . Målet är att utveckla kostnadseffektiva bränslecells- och vätgastekniker för olika tillämpningar. Den europeiska alliansen för energiforskning (EERA) är ett samarbete mellan nationella energiforskningsinstitut som syftar till gemensam planering och genomförande av forskningsprogram. Universitet kan delta i alliansen genom den europeiska sammanslutningen av universitet (). Alliansen ska genomföra gemensamma forskningsprogram inom de områden som utpekas i SET-planen och samarbeta med näringslivsinitiativen för att säkerställa att forskningen har relevans för industrin. Kommissionen beräknar att alliansen kan utvidga sin verksamhet till att omfatta ytterligare från EU och medlemsstaterna om . Andra aktiviteter Kommissionen öppnar även för framtida satsningar på andra energitekniker, såsom havsbaserad förnybar energi, energilagring och uppvärmning och kylning baserad på förnybar energi. Fusion bedöms i SET-planen vara lovande på lång sikt. Mycket stora investeringar behövs dock för uppbyggnadsfasen. Omfattande grundforskning behövs även inom områden som drivmedelsproduktion med hjälp av solljus, halvledarljuskällor med lång livslängd och batterier med ultrahög lagringskapacitet. Grundforskningen är enligt meddelandet underfinansierad i EU. För att lägga grunden för framtida konkurrenskraft i förhållande till den starka internationella konkurrensen föreslår kommissionen att ytterligare avsättas för grundforskning . Vid sidan av energiforskningsalliansen (EERA) föreslår kommissionen att andra vetenskaps- och forskningsnoder aktiveras för att arbeta med energi- och klimatrelaterade problem. Sammanhållningspolitiken ger utrymme för investeringar i forskningskapacitet. Europeiska tekniska institutets (EIT) föreslagna kunskaps- och innovationscentra (KIC) inom områdena hållbar energi och anpassning till klimatförändringar föreslås också samordnas med SET-planen. Internationellt samarbete Kommissionen vill även stärka det internationella samarbetet kring teknikutveckling, både med utvecklingsländer och länder som , och andra samarbetsparter. Initiativ som nämns i meddelandet är Near Zero Emissions Coal, Global Energy Efficiency and , Solar Plan samt Africa-EU Energy Partnership. Sammanlagt finansieringsbehov och motivering för ökad finansiering För att göra de framsteg som beskrivs i SET-planen bedömer kommissionen att investeringarna i utveckling av ny energiteknik i EU måste öka från dagens till ca , vilket innebär ökade investeringar om i offentliga och privata medel . Motiveringen för betydande offentliga utgifter i närtid är att detta kommer att sänka kostnaderna för hållbar energi . De stora summorna gör privat-offentliga partnerskap nödvändiga för att dela på kostnaderna och riskerna. Enligt kommissionen bör en riskdelningsstrategi tillämpas som innebär att ju större teknisk osäkerhet desto mer offentligt stöd och en större andel bidrag. I de fall då marknadsmisslyckanden föreligger är offentligt stöd, eller reglering, också motiverat för att ge alla aktörer samma konkurrensvillkor. I andra fall bör den privata sektorn klara sig på egen hand. Näringslivet måste vara redo att påskynda utvecklingen och spridningen av ny teknik. Banker och privata investerare måste finansiera och investera i företag som kan driva på övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Detta är en stor utmaning med tanke på den finansiella krisen som gör investerarna ovilliga att ta risker. Offentliga aktörer bör därför vara beredda att tillhandahålla incitament och entydiga politiska signaler samt öka den offentliga finansieringen av utveckling av koldioxidsnål teknik. finns av de offentliga anslagen till energiforskning på nationell nivå och på gemenskapsnivå. Med tanke på behovet att snabbt kunna genomföra samlade program om tekniker som har potential för omfattande utbyggnad i hela EU bör en ökad andel EU-gemensam finansiering utredas i budgetöversynen. Verksamhet på EU-nivå kan, enligt kommissionen, hantera högre risker, högre kostnader och mer långsiktighet än enskilda medlemsstater. Den kan behandla gränsöverskridande utmaningar och snabbt mobilisera en större bredd av kompetenser och tvärvetenskaplighet än vad som är möjligt på nationell nivå. Den kan också ge hävstångseffekter för industrin och samordning av nationella insatser. Utöver gemenskapsfinansiering kan medlemsländerna på frivillig basis medfinansiera SET-planens olika initiativ. Olika medlemsstater kan samarbeta om de tekniker som är mest intressanta för dem, beroende på deras respektive energiresurser och den energimix de föredrar. Finansieringskällor Tänkbara finansieringsinstrument för SET-planen innefattar, enligt kommissionen, FoU- och innovationsprogram på nationell och EU-nivå, lånefinansiering, riskkapitalfonder, infrastrukturfonder och marknadsbaserade instrument. är otillräckliga resurser, fragmentering och brist på synergier ett problem. De som tillhandahåller finansiering tenderar att agera enskilt utan någon övergripande vägledande strategi. SET-planen syftar till att åtgärda detta genom förbättrad samordning av befintliga gemenskapsprogram på energiområdet och av andra gemenskapsinitiativ, t.ex. återhämtningsplanen och användningen av de 300 miljoner EU-utsläppsrätter som vikts för demonstrationsprojekt inom ramen för utsläppshandelssystemet. Den framtida modellen för europeiskt energiforskningssamarbete bör vara en effektiv kombination av offentliga och privata resurser. Detta förutsätter flexibla offentlig-privata partnerskap med en jämvikt mellan kontroll och risk enligt en enklare modell än t.ex. för JTI. Kommissionen vill också se en ökad samordning mellan olika offentliga program i form av gemensam programplanering (joint programming). Finansieringen av SET-planen föreslås komma från flera olika källor, t.ex. intäkter från auktioneringen i utsläppshandelssystemet (ETS) samt de 300 miljonerna utsläppsrätter från New Entrants Reserve (NER) som vikts för demonstrationsprojekt (CCS and RES) och EU-program, framförallt ramprogrammet för forskning. Det anges dock inte hur mycket pengar som ska komma från de olika finansieringskällorna. Utsläppshandelssystemet gör det, enligt kommissionen, möjligt att skapa en god cirkel där intäkter från auktionerna återinvesteras på nationell nivå i utveckling av ny energiteknik. Medlemsstaterna bestämmer hur intäkterna ska användas, men bör enligt direktivet användas för åtgärder som rör klimatförändringar. De 300 miljoner EU-utsläppsrätter som tagits undan från reserven för nya deltagare () i systemet för handel med utsläppsrätter kommer att användas för att stödja avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) samt innovativa förnybara energikällor, däribland biodrivmedel. Övriga EU-instrument som kan användas för finansiering av SET-planen är befintliga gemenskapsprogram som ramprogrammet för forskning, programmet Intelligent energi och Europeiska energiprogrammet för återhämtning (för CCS och offshore-vindkraft). De nuvarande anslagen har dock inte den omfattning som krävs för att finansiera alla de åtgärder som föreslås i SET-planen. För finansiering av stora demonstrationsprojekt undersöker kommissionen nya sätt att kombinera resurser från olika aktörer och instrument, som bidrag, lån och lånegarantier, till en sorts finansiella paketlösningar. Europeiska investeringsbanken (EIB) föreslås få en viktig roll när det gäller att förbättra samordningen och kontinuiteten i finansieringen. På bör EU, enligt kommissionen, utveckla en ram för en mer omfattande, förutsebar och stabil finansiering av koldioxidsnål teknik. leda till ökad effektivitet i politikens genomförande samt ökad fokusering och transparens. Förslag till rådsslutsatser I det förslag till slutsatser som föreligger i skrivande stund () välkomnar rådet meddelandet. Rådet tillstår att SET-planen kommer att bidra till att snabba på utvecklingen och spridningen av ren, hållbar och effektiv energiteknik som kommer att göra det möjligt att nå EUs energi- och klimatmål och visionen , samt stärka EUs konkurrenskraft och öka försörjningstryggheten. Rådet understryker att det, givet de stora privata och offentliga investeringar i t.ex. demonstrationsprojekt som behövs för att genomföra SET-planen, kan komma att krävas ökade insatser från både medlemsländerna EU, och att frågan om eventuella ökade EU-medel till området bör beaktas i budgetöversynen och i förhandlingarna om kommande finansiella perspektiv. Rådet ger kommissionen klartecken att lansera näringslivsinitiativen så snabbt som möjligt allteftersom de kan konkretiseras och finansieras. Lanseringen av de olika initiativen är dock enbart av ceremoniell natur och de MoU eller liknande som kan komma att undertecknas av deltagarna (kommissionen, intresserade medlemsstater, forskningsorganisationer och näringslivet) är inte legalt bindande. Medlemsländernas deltagande i de olika initiativen är frivillig och lanseringen av de olika initiativen innebär inte att medlemsländerna eller kommissionen utlovar någon ytterligare finansiering utöver medel som redan beslutats, t.ex. i och med beslutet om ramprogrammet för forskning. Näringslivsinitiativen är således, åtminstone tills dess att eventuella beslut om mer EU-medel till området fattas, framförallt ett sätt att samla redan planerade EU-insatser och nationella aktiviteter under gemensamma paraplyer och att få näringslivet att delta i högre utsträckning i både planering och finansiering av verksamheten. Rådet betonar vikten av transparens och flexibilitet igenomförandet, och medlemsländernas självbestämmande över nationella forskningsmedel. Rådsslutsatserna diskuterades i Coreper med syftet att möjliggöra ett antagande av dessa vid . Det föreligger ännu inget slutligt förslag men det spanska ordförandeskapet har meddelat att ett stycke kommer att ändras för att öppna för satsningar på nya tekniker (t.ex. vågkraft) som inte täcks av SET-planen, men som kan uppfylla dess syfte och målsättning. Därutöver kommer en mening om hur EU-finansieringen av de olika initiativen ska bero av nationell medfinansiering att strykas eftersom medlemsländernas åsikter går isär. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa Inte relevant. Budgetära konsekvenser De föreslagna näringslivsinitiativen beräknas därefter lanseras . För lanseringen krävs inga beslut eftersom initiativen, åtminstone inledningsvis kommer att finansieras med redan beslutade EU-medel, frivilliga medel från medlemsstaterna samt av näringslivet. De EU-medel som föreslås användas är bl.a. medel från återhämtningsplanen, intäkter från utsläppshandelssystemet, Europeiska Investeringsbanken, sjunde ramprogrammet för forskning (FP7) och programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Dessa medel kan användas för delfinansiering av SET-planens aktiviteter utan nya beslut i den mån ändamålen för programmen uppfylls. Dessa medel räcker dock bara till 2013 och nivån är inte i paritet med kommissionens bedömning av hur mycket offentliga medel som behövs för genomförandet av SET-planen. I rådsslutsatserna understryker rådet att det, givet de stora privata och offentliga investeringar i t.ex. demonstrationsprojekt som behövs för att genomföra SET-planen, kan komma att krävas ökade insatser från EU och att detta bör beaktas i budgetöversynen och i förhandlingarna om kommande finansiella perspektiv. Då står för en budgetrestriktiv hållning verkar regeringen för att det i rådsslutsatserna ska framgå att eventuella ökade insatser på EU-nivå ska finansieras genom omprioriteringar inom EUs budget. På nationell nivå är utgångspunkten att och andra intresserade forskningsfinansiärer deltar i genomförandet av SET-planen inom ramen för befintliga anslag. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig bakom förslaget till rådsslutsatser och välkomnar särskilt att slutsatserna betonar vikten av snabbhet, flexibilitet och transparens i genomförandet av insatserna. En omställning av energisystemen för att nå målen kan komma att kräva ökade investeringar i forskning, utveckling och demonstration. Denna utveckling bör stimuleras genom en kombination av insatser för forskning och teknikutveckling, och generellt verkande ekonomiska styrmedel, som t.ex. skatter och utsläppshandel, då dessa styrmedel skapar starka förutsättningar för teknikutveckling på energiområdet och därmed minskar behovet av andra statliga insatser. Målen kan till stor del uppfyllas med befintlig teknik, men därefter behövs en sådan genomgripande omställning av energisystemet att forskning och ny teknik är avgörande för att ytterligare minska utsläppen av växthusgaser. I och med antagandet av rådets (KKR) slutsatser om vägledning om framtida prioriteringar för europeisk forskning och forskningsbaserad innovation i Lissabonstrategin efter 2010 har regeringen ställt sig bakom att , för att på bästa sätt möta de stora utmaningar som bidrar till tillväxt och hållbar utveckling, antingen de är sociala, ekonomiska eller miljömässiga, eller den växande globala konkurrensen mellan industrier, måste fortsätta att utöka stödet till forskning och forskningsbaserad innovation både på europeisk och nationell nivå. Frågan om ökade EU-gemensamma medel för forskning och forskningsbaserad innovation bör behandlas vid kommande budgetöversyn och i förhandlingarna om kommande finansiella perspektiv och tillskapas genom omfördelning inom EU-budgeten. När det gäller finansieringen av SET-plansinitiativen är det viktigt att näringslivet står för en betydande andel av finansieringen. Regeringen välkomnar att rådsslutsatserna ger kommissionen klartecken att sätta igång de enskilda näringslivsinitiativen som ska baseras på icke legalt bindande överenskommelser mellan privata och offentliga finansiärer. har på övergripande nivå redan ställt sig bakom de prioriterade näringslivsinitiativen som identifierades i SET-planen 2007, d.v.s. vindkraft, solel, bioenergi, CCS, fission och smarta elnät. Regeringen välkomnar även det nya initiativet smarta städer. Mot bakgrund av inriktningen på de statliga insatserna för forskning och innovation på energiområdet, vilka administreras av , gör regeringen bedömningen att i första hand kommer att prioritera deltagande i näringslivsinitiativen om bioenergi, vindkraft, smarta elnät och smarta städer. deltar i utformningen av dessa initiativ. Innan det föreligger fullständiga förslag till mål, innehåll och finansiering av initiativen är det dock omöjligt att ta slutlig ställning till ett deltagande, och prioriteringarna kan komma att ändras . Att regeringen prioriterar vissa initiativ utesluter inte att svenska aktörer, t.ex. forskningsorganisationer eller företag, deltar i de övriga initiativen.