eunbil · GX0N2350A9 · 2010-01-01 00:00:00 — Postadress: Telefon: E-post: Square de Meeûs 30 56 11 1000 Besöksadress: Telefax: Square de Meeûs 30 56 00 ständiga representation () vid Europeiska Unionen Mötet leddes av finansminister . företräddes av statssekreterare . Dagordningen för Ekofin-mötet finns fogad till rapporten som bilaga 1. Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan antogs. Förberedelser inför finansministrarnas G20-möte (UK) konstaterade att två områden skulle vara i fokus vid kommande G20 Finansministermöte : klimatfrågan respektive tillväxt för framtiden (growth for the future). (ORDF) konkluderade att såväl EU:s Terms of Reference som ordförandeskapets brev till G20-kretsen om EU:s prioriteringar skulle färdigställas i en skriftlig procedur i EFK. Förberedelser inför a) Exitstrategi Slutsatserna om en finanspolitisk exitstrategi, som förberetts av EFK och Coreper, antogs utan diskussion. b) Finansiering av arbetet med klimatförändringarna Ekofin antog inte rådsslutsatser om klimatfinansiering. De intensiva diskussionerna som fördes både vid rådsmötet och i en mindre krets av statssekreterare fokuserade främst på två frågor: a) omnämnande av KOM:s beräkningar av behovet av s.k. fast-start finansiering och det totala behovet av offentlig klimatfinansiering samt b) detaljerna för EU:s bidrag till klimatfinansiering (intern bördefördelning). Vad gäller omnämnande av KOM:s beräkningar rörde sig diskussionen mot en text som noterade kommissionens beräkningar men inte nämnde siffrorna samt påminde om redan antagna slutsatser där EU säger sig vara beredd att ta på sig sin fair share av internationell klimatfinansiering. Rörande frågan om detaljerna för EU:s bidrag till klimatfinansiering visade det sig svårare att hitta en lösning. Vissa delegationer kunde inte acceptera att gå in i detalj i utformningen av en ev. intern bördefördelning . Andra delegationer, från MS som skulle falla in i kategorin less prosperous, kunde inte acceptera att bördefördelningsfrågan inte behandlades i substans eller att rådsslutsatser inte innehöll hänvisning till situationen för denna kategori av MS. Rådsslutsatser kunde därför inte antas. Klimatfinansieringsfrågorna kommer att tas upp på . Ordförande i kommer att informera ordförande i om dagens diskussion. c) Finansiella tillsynen: Lägesrapport = Muntlig rapport från ordförandeskapet Avseende förordningsförslaget om inrättandet av () och förslaget till beslut om ECB:s roll i ESRB konstaterades en bred allmän samsyn och politisk överenskommelse om innehållet och ORDF gavs mandat att inleda förhandlingar med EP. Observera att dagordningspuntkerna 5 a och b var offentliga. Det förekom ingen substansdiskussion under dessa dagordningspunkter, utan diskussionen fördes under dagordningspunkt 4c. Således är slutsatserna under 4c och 5 a,b desamma. a) Förordning om inrättandet av en europeisk systemrisknämnd och en makroövervakning av det finansiella systemet (R) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1 i rådets arbetsordning) b) Rådets beslut om att ge särskilda uppgiften för Europeiska systemrisknämndens verksamhet (R) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) Stärkande av EU:s arrangemang för finansiell stabilitet Avseende arrangemang för finansiell stabilitet i EU antog slutsatser och en färdplan. utom två kunde stödja antibedrägeriavtalet med och mandatet till KOM att förhandla motsvarande avtal med , , och . sammanfattade att frågan kommer att behandlas på kommande rådsmöte. Dp 1 Godkännande av den preliminära dagordningen Dp 2 Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan (14464/09) antogs. Dp 3 Förberedelser inför finansministrarnas G20-möte (UK) informerade om upplägget inför kommande G20 möte i . Han konstaterade att övervakning i syfte att uppnå en långsiktigt hållbar och balanserad tillväxt var en ny komponent i G20 som skulle behandlas i . Även exitstrategier skulle diskuteras men huvudpunkterna utgjordes av klimatfinansieringsfrågan respektive tillväxt för framtiden (growth for the future). Almunia (KOM) välkomnade frågorna som skulle diskuteras och betonade vikten av att EU arbetade fram tydliga positioner för dessa. Särskilt viktigt var att G20 tog hänsyn till EU:s interna övervakningsmekanismer i det arbete som lanserades. försök att inom ramen för IMF ta upp frågan om makroekonomiska obalanser multilaterala konsultationer - hade varit mindre lyckosamma, men trodde Almunia att det politiska stödet för dylika diskussioner var starkare och därmed var utsikterna för framgång bättre. (ORDF) konkluderade att såväl EU:s Terms of Reference som ordförandeskapets brev till G20-kretsen om EU:s prioriteringar skulle färdigställas i en skriftlig procedur i EFK. Dp 4 Förberedelser inför a) Exitstrategi = Rådets slutsatser Almunia (KOM) kunde kort konstatera att det var bra rådsslutsatser om finanspolitiskt exit som förelåg och att dessa väl speglade diskussionen från Informella Ekofin i . Diskussionen i resulterade i att ministrarna enades om fyra huvudsakliga komponenter för en exitstrategi: i) återtagande av de extraordinära finanspolitiska stimulanserna; ii) en strukturell konsolidering på av BNP ; iii) omfattande strukturreformer som syftar till att stärka sysselsättning och potentiell tillväxt samt iv) stärkta nationella budgetramverk. Trichet (ECB) kunde, i likhet med Almunia, stödja de föreliggande slutsatserna. Wieser (EFK ordf.) välkomnade att Ekofin kunde anta slutsatser på basis av de fyra principer för en finanspolitisk exitstrategi som ministrarna hade enats om i . EFK kommer att fortsätta arbetet med exitstrategier genom att förbereda en rapport till som kommer att stå klar . konkluderade med att det är mycket glädjande att Ekofin har ställt sig bakom grundläggande principer för en finanspolitisk exitstrategi, vilka även kommer att återspeglas i slutsatserna från Europeiska rådets möte . Rådsslutsatserna om finanspolitisk exitstrategi antogs utan vidare diskussion. b) Finansiering av arbetet med klimatförändringarna = Antagande av rådets slutsatser (ORDF) började med att konstatera att lite tid återstod innan COP 15 i . EU har tagit på sig att vara ledande i förhandlingarna. Det finns dock anledning att se över de taktiska argumenten: Olika uppfattning mellan MS om vad som är den bästa taktiken menade att EU måste vara tydliga avseende siffror och vad man är beredd att bidra med. Detta är viktigt för att få momentum i förhandlingarna. måste vi också vara mycket tydliga med att vårt bidrag är kopplat till motåtgärder. välkomnade även KOM:s meddelande och bjöd därefter in Almunia att ge sin syn på var vi står. Almunia (KOM) betonade även han att tiden håller på att rinna ut och att EU förväntas vara en nyckelaktör. EU måste leverera . Det är upp till Ekofin att bistå med nyckelaspekter avseende finansiering. Almunia återgav huvuddelarna i KOM:s meddelande och gav stöd till det utkast till slutsatser som ORDF hade lagt fram. Almunia påpekade även att vi känner till att en del länder har svårt att acceptera en global nyckel men att det bör vara samma nyckel internt som globalt. Däremot kan vi eventuellt överväga enskilda länders särskilda omständigheter. Wieser (EFK-ordf.) återgav diskussionen från senaste . konstaterade att det verkade råda enighet kring §§ 1-13 och öppnade upp för kommentarer kring § 14. En minister inledde med att betona att §§ 1-24 var betingat av § 25 (om intern bördefördelning). En minister föreslog att also i § 2 ska strykas. En statssekreterare ansåg att frågan om siffror handlar om taktik och strategi samt refererade till en lång diskussion på G20-mötet i . Landet ifråga gjorde liknelsen vid pokerspel där vinnaren inte visar sina kort först och ansåg att det var för tidigt att gå in på detaljer avseende siffror. Han ansåg att texten inom hakparentes i § 14 skulle strykas. En minister gav stöd till föregående talare och ansåg att det inte var någon god idé att inkludera siffror i texten. Vederbörande kan dock acceptera siffror under förutsättning att § 25 blev acceptabel. Flera ministrar ansåg att texten borde tala om fair share och inte nämna procentsatser. En minister föredrog fair share in the context of an agreement och att någon procentsatts inte nämndes. Därutöver ansåg denne att sista meningen i § 25 bör strykas. En minister menade att EU i avsaknad av siffror får svårt att sälja in EU-förslag om governance. Denne ansåg att EU bör stå för av fast-start finansiering, vilket motsvarar EU:s andel av i-ländernas samlade BNP. Han kan dock acceptera fair share i Ecofin texten om frågan om procentsatser går till ER. krävs en ny regim med högre totala belopp, men EU:s andel blir procentuellt sett lägre eftersom fler länder bör bidra. En minister underströk även att det inte borde stå några belopp i texten. En minister påpekade att det handlar om taktik och menade att EU bör lägga något på bordet. En minister ansåg att det inte är för tidigt med siffror, snarare något sent. Det behövs ledarskap. EU:s fair share borde vara . Han kan dock acceptera även fair share om det inte går att enas kring procentsats. Flera ministrar menade att bidrag till fast-start finansiering borde vara bygga på frivillighet och att detta bör avspeglas i rådsslutssatserna. inbjöd kommentarer även på andra paragrafer och främst rörande paragraf 25 då mycket av övriga frågor tycktes hänga på hur denna behandlades. Särskilt inbjöds PL att presentera det förslag som lagts fram av PL och ytterligare åtta MS. En representant föreslog en kompromiss med fair share, ingen siffra och text om frivillighet. En minister upprepade slutsatser från och betonade särskilt fotnoten som säger att intern bördefördelning ska vara klar före . Han ansåg att det var en missuppfattning att den interna bördefördelningen handlade om små belopp och började räkna upp potentiella konsekvenser för olika nya MS. Han ville ha intern bördefördelning baserat på BNI, for less prosperous MS. kommenterade frågan om frivillighet och möjligheten att ha skrivningar som beaktade nuvarande severe economic crisis. tog även upp att bördefördelningen borde kopplas inte bara till ekonomiskt ställning av en MS utan även till utsläppsintensitet. En minister antydde att vi i kanske befinner oss i en sådan situation att vi inte behöver ha en EU-intern nyckel, vi skulle kanske kunna lösa den efter . En minister förde liknande resonemang som en annan MS i fråga om behovet av en intern nyckel före . Han påpekade även vikten av att inte skicka förvirrande signaler till omvärlden i § 25 och föredrog att eventuella skrivningar om inte togs upp i slutsatstexten. Han ville även stryka meningen i hakparentesen i § 25 med motiveringen att bördefördelning bör behandlas efter . Han ville inte ha frivillighet men viss tolerans i frågan kan accepteras. En minister menade att klimatfinansiering i allmänhet och EU:s fair share i synnerhet inte bör blandas ihop med . Omfördelning inom EU finns redan genom strukturfonderna. Han anser att § 14 inte ska innehålla siffror och att rådsslutssatserna enbart anger att rådet notes the commissions estimates. Frivillighet är oacceptabelt. En statssekreterare ansåg dels att § 14 kunde accepteras med omnämnande av fair share, dels att den interna bördefördelningen bör baseras på BNI men kopplas även till utsläppsnivå. Detta bör dock inte inkluderas i rådsslutsatstexten. En statssekreterare sa sig kunna acceptera notes i § 14 men inte ange siffror. De ansåg att hela diskussionen om intern bördefördelning skedde för tidigt och att sista meningen i § 25 därför borde tas bort. En minister kan acceptera att § 14 inte innehåller siffror. Avseende § 18 vore det mer lämpligt om spannet för total offentlig finansiering angavs till miljarder än miljarder. Frivillighet skulle innebära att det inte blir något bidrag från EU utan från MS vilket sänder fel signal. En minister påpekade att nya MS visserligen har hög andel utsläpp i relation till BNP, men inte höga utsläpp per capita. Rådet kan inte bortse från ER slutsatser och måste behandla frågan. avbröt i detta läge diskussionen och föreslog att en grupp bestående av statssekreterare från de MS som huvudsakligen deltagit i diskussionen skulle arbeta på en text i marginalen av rådsmötet. När diskussionerna återupptogs presenterades statssekreterargruppens arbete av som beskrev det nya förslaget som att det i huvudsak upprepade gamla slutsatser avseende bördefördelning. Därtill tillades att det cirkulerat ett förslag på ändringar i paragraf 22. En minister avvisade kompromissförslaget och påpekade att de inte kommer ha någon annan uppfattning på ER. Landet ifråga vill ha en överenskommen intern bördefördelningsnyckel, annars kan EU inte nå framgång i . Han återkom till några tidigare inlägg avseende att bördefördelning bör beslutas efter och var mycket besviken och ansåg att om MS inte respekterar det som bestämts av ER, så har vi ett problem som vida överstiger problemet med att komma överens om dessa slutsatser om klimatfinansiering. Han antydde även att detta kunde påverka andra tidigare överenskommelser. Han menade även att det nu står klart att de länder inom EU som ropar högst på åtgärder mot klimatförändringar är samma länder som inte är beredda att bistå de MS som är less prosperous för att lösa problemet och nå en överenskommelse. betonade i starka ordalag allvaret i situationen och att om Ekofin misslyckas får PL ta på sig en del av skulden. Flera ministrar gav under den följande diskussionen stöd till ett tidigare inlägg. En statsekreterare var inte nöjd men menade att utkastet var bättre än ingenting. En minister stödde den nya texten och upprepade att frivillighet innebär bidrag från MS, inte från EU. Han uttalade att MS är i även som individuella parter. En minister gav fullt stöd till ORDF:s text och menade att motsättningarna går att lösa . En annan minister höll med och menade att det borde göras ett nytt försök att finna en lösning. En minister gav också stöd till föregående inlägg i detta och sade att det bör inte vara omöjligt att komma framåt. Han anklagade en annan MS för att vilja lösa ut bördefördelningen efter , vilket stärkte honom i uppfattningen att de inte kunde acceptera kompromissförslaget. Han uppfattar att vissa MS inte har intentionen att uppnå en bördefördelning och i det läget bör vi inte anta rådsslutsatser som felaktigt ger intrycket av att vi gör framsteg. bröt åter diskussionen och gav statssekreterarkretsen i uppgift att ta fram ett nytt förslag. inledde med att presentera det nya utkastet som satssekreterargruppen tagit fram. Denna text fokuserade enbart på intern bördefördelning och innebar att oktober ER skulle inbjudas att behandla frågan. En minister avvisade även denna text. Han var av den bestämda åsikten att om inte framsteg görs i sak vad gäller bördefördelning så har inga framsteg alls gjorts. Han fick i detta direkt stöd av en annan minister. En minister föreslog att även i allmänna ordalag hänvisa till att man ska ta hänsyn till situationen för less prosperous MS. En minister uttryckte gillande över idén från en annan MS och föreslog en mening som sa att EU ska titta på frågan taking into account the situation of less prosperous MS. frågade denne minister om de, utifall att en annan MS kan acceptera denna skrivning, då kan acceptera utkastet till slutsatser. Ministern svarade efter viss tveksamhet att de ville höra en annan MS svar först. En minister konstaterade att ett visst land inte tycktes vilja komma överens överhuvudtaget. Två ministrar kommenterade att även frivillighet rörande fast-start finansiering måste adresseras i texten. En minister ansåg att det var mycket anmärkningsvärt att vissa MS inte kunde acceptera att en intern bördefördelning inte ska ta hänsyn till situationen för less prosperous MS. föreslog i detta läge en mening som sa att ordförandeskapet ska presentera ett förslag som tar situationen för less prosperous MS med i bedömningen av intern bördefördelning. En minister kunde acceptera detta om det fanns med i ett brev till ordförande i från ordförande i . En minister kunde stödja förslaget. Att inte göra det skulle vara att omdefiniera EU:s principer för fördelning av kostnader. En minister ansåg att det var ett användbart men ej tillräckligt förslag då det inte binder rådet utan enbart ordförandeskapet. föreslog en ny text om att the Council recognizes that the Presidency will propose. Detta ändras sedan till approves. En minister gav sitt stöd till förslaget. Efter viss tvekan och försök att få recognize istället för approves ger även en statsekreterare sitt stöd. Han kommenterade detta med att ORDF givetvis får föreslå vad de vill till ER. En minister kom med ett helt nytt textförslag om att man ska ta hänsyn till oproportionella effekter en global fördelningsnyckel skulle kunna ha för less prosperous MS. tackar för förslaget men ingen går vidare på detta spår. En minister säger slutligen att de inte kan acceptera förslaget från ordförandeskapet. sammanfattar med att det varit tuffa diskussioner som tyvärr lett till att vi inte kommer kunna anta några slutsatser. c) Finansiella tillsynen: Lägesrapport = Muntlig rapport från ordförandeskapet inledde med att konstatera att det efter fruktbart arbete i rådsarbetsgrupp och i Coreper nu förelåg bred samsyn avseende innehållet i såväl förordningsförslaget om inrättandet av () som om förslaget till beslut om ECB:s roll i ESRB. Almunia (KOM) uppmärksammade de snabba framsteg som gjorts av ordförandeskapet och betonade vikten av att arbeta vidare med de tre förordningsförslagen om inrättandet av de tre myndigheterna för att nå en överenskommelse om hela paketet . Även Trichet (ECB) gratulerade ordförandeskapet för det effektiva arbetet och betonade att ECB var tillfreds med förslagen i dess nuvarande form, med undantag för följande punkter: styrgruppen skulle innehålla fem centralbanker utan att fördelningen mellan euro och non-euro stater angavs särskilt, ordförande och vice-ordförande borde utses på samma sätt, ECB borde vara en permanent medlem och ingressats 7a kunde gärna omformuleras. En minister framförde gratulationer till ordförandeskapet, uttryckte fullt stöd för ordförandeskapets kompromissförslag men noterade att frågan om sammansättningen av euro och icke-euro stater lämpligen skulle hanteras i en separat deklaration. En minister anförde att man inte kunde stödja en allmän inriktning på grund av ett parlamentariskt granskningsförbehåll men noterade att man gjort betydande framsteg och att det var viktigt att hantera alla förslagen som ett paket. Han noterade även att man var beredd att stödja innehållet i mikroförslagen men endast i den mån dessa motsvarade rådslutssatserna . En minister välkomnade arbetet och menade att texten var bra, men underströk vikten av att behandla tillsynsförslagen som ett paket. En statssekreterare nämnde att man hade ett parlamentariskt granskningsförbehåll som man dock skulle kunna släppa . För övrigt var man inte helt nöjd med hanteringen av informationsinsamlingen och förhållandet till nationella statistikmyndigheter. En minister uttryckte starkt stöd för kompromissförslagen och betonade vikten av en paketlösning. En minister uttryckte mycket starkt stöd för förslagen och processen samt underströk behovet av en allmän inriktning så att förhandlingar med EP kunde inledas. Efter en fråga av ORDF klargjorde Rådets Rättstjänst (Piris) att en allmän inriktning inte var ett bindande juridiskt begrepp, men innebar att rådet kunde börja förhandla med EP. uppmärksammade ministrarna om att ett papper just hade delats ut med skrivningsförslag för slutsatser avseende ESRB och beslutet om ECB:s inblandning och uppmanade MS att inkomma med konkreta synpunkter på den föreslagna texten: En minister meddelade att man inte kunde acceptera hänvisningen till en allmän (general) inriktning men kunde leva med texten om ordet allmän togs ut. Rådets Rättstjänst (Piris) noterade att det inte fanns någon juridisk skillnad mellan en allmän inriktning och en inriktning. Den text som ministrarna således enades om löd som följer: discussed the two legislative proposals on the of . Without prejudice to ongoing national parliamentary procedures, there was broad agreement on the substance of both the Regulation establishing and the Council Decision entrusting the ECB with specific tasks in relation to the ESRB. As a consequence of this support, the Council invites the Presidency to start negotiations with Parliament on the Regulation on the basis of this approach with a view to reaching agreement at first reading. also invites the Presidency to take the necessary steps to initiate the process with Parliament on the Council Decision, while taking note of the need for further political negotiations before reaching a final agreement in on the complete package setting up a new supervisory structure for the EU. a) Förordning om inrättandet av en europeisk systemrisknämnd och en makroövervakning av det finansiella systemet (R) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1 i rådets arbetsordning) = Allmän riktlinje b) Rådets beslut om att ge särskilda uppgiften för Europeiska systemrisknämndens verksamhet (R) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) = Allmän riktlinje Efter inledande kommentarer av Almunia (KOM) konstaterade (ORDF) att man, med beaktande av att hänsyn måste tas till pågående granskningsförfaranden i de nationella parlamenten, hade nått en bred politisk överenskommelse om såväl förordningen om inrättandet av den europeiska systemrisknämnden (ESRB), som avseende rådets beslut om att ge särskilda uppgifter i ESRB. I tillägg hade ORDF fått mandat att inleda förhandlingar med . Dp 6 Stärkande av EU:s arrangemang för finansiell stabilitet - Rådets slutsatser Efter inledande anmärkningar från Almunia (KOM) nämnde Wieser (EFK ordf.) vikten av det fortsatta arbetet med dessa viktiga frågor och noterade att en mindre detalj i färdplanen måste korrigeras (även de nya myndigheterna (ESAs) ska vara ansvariga för stresstester). Trichet (ECB) uttryckte sitt fulla stöd för slutsatserna och färdplanen. konstaterade att slutsatserna och färdplanen kunde antas. Dp 7 Beskattning a) Bedrägeribekämpningsavtal med tredjeländer: = (avtal) - Allmän riktlinje Kovacs (KOM) välkomnade förhandlingsresultatet om ett antibedrägeriavtal med (LI), inte minst som ett viktigt instrument i den finansiella krisen. Han hoppades att EU:s medlemsstater kunde godkänna förhandlingstexten och vara beredda att signera av avtalet. En minister menade att man måste se detta avtal i ljuset av G 20 och bekämpandet av skattebedrägerier. Han ansåg dock att det inte bara handlade om och , utan att man måste se detta gentemot andra tredje länder. Som sparandedirektivet är utformat kommer några MS att lämna information automatiskt, medan länder utanför EU bara behöver lämna information på begäran. Mot denna bakgrund menade han att det var för tidigt att acceptera förhandlingsresultatet med LI, men att man till Ekofin kunde arbeta konstruktivt på att nå en paketlösning som bl.a. inkluderade sparandedirektivet. Han ansåg att inte gav något mervärde då många redan hade ingått bilaterala avtal med LI. En minister stödde inlägget men grundade sin reservation på tre punkter: 1) Han kunde inte acceptera ett avtal med LI innan man visste vad utfallet var i sparandedirektivet; 2) Han menade att det fortfarande var en öppen fråga huruvida stiftelser, trusts och Anstalten täcktes av automatisk informationsutbyte; 3) Han insisterade på att i ska täcka . Flera ministrar stödde förhandlingsresultatet och underströk att detta avtalet var viktigt för EU:s trovärdighet. En minister kunde också stödja förhandlingsresultatet men ville ha med en deklaration om artikel 7 (relationen till andra bilaterala avtal). Två ministrar noterade den positiva utveckling som förhandlingarna om ett anti-bedrägeriavtal haft sedan G20 deklarationen från . Det var viktigt att inte tappa momentet i frågan.