urf · GXA5URF2 · 2010-01-01 00:00:00 — Begreppet nämndmyndighet är snävt till skillnad från begreppet nämnd, och det kännetecknas av att det är fråga om en myndighet som har en nämnd som ledning. Även om nämndmyndigheter inte anses vara en enhetlig kategori kännetecknas de av att de har till uppgift att fatta beslut i vissa specifika frågor, ofta inom ett avgränsat och begränsat verksamhetsområde, att de har en liten organisation och en kollektiv beslutsform samt att de ofta har en värdmyndighet. för lön till ombudsmän och riksrevisorerna, , , . , och är begreppet nämndmyndigheter tydligare än nämnder, som inkluderar även de organ som inte är myndigheter. Begreppet kommer därför att användas när endast dessa sju nämnder avses och när det inte är fråga om det kollektiva beslutsorganet, nämnden. Det finns anledning att återkomma till frågan i avsnitten 4.4 och 6.4. I detta kapitel görs en redovisning av samtliga nämnder som tas upp i direktiven. Redovisningen försöker i så stor utsträckning som möjligt att följa en likartad struktur för samtliga nämnder. I den ingår befintlig reglering, anknytning till eller riksdagsförvaltningen, nämndens uppgifter, sammansättning och förordnandetid, behörighetskrav, beslutförhet, delegering, organisation, kanslifunktion, bedriven verksamhet, beslut om arvoden, nämndens kostnader och rätten att överklaga nämndens beslut. 3.2 till ombudsmän och riksrevisorerna till ombudsmän och riksrevisorerna regleras i lagen (2002:1024) om lön till ombudsmän och riksrevisorerna (lagen) och av bestämmelser i 8 kap. 5 § och tilläggsbestämmelsen i 8.5.1 riksdagsordningen. Lagen fungerar som en instruktion för nämnden. I lagen regleras nämndens uppgifter, organisation, ärendenas handläggning, hur nämnden kallas, när den är beslutför och hur beslutsdelegation får ske. I riksdagsordningen finns bestämmelser om nämndens sammansättning, vilket organ det är som bereder valet av ledamöter och att det är som väljer ledamöterna i nämnden. Det framgår uttryckligen i 1 § lagen att nämnden är en myndighet under . Nämnden inrättades efter mönster av hur arvodena bestäms för statsråden och riksdagsledamöterna. betonade att det är angeläget att riksrevisorernas löner och andra anställningsförmåner bestäms på ett sätt som inte kan anses inkräkta på riksrevisorernas oberoende (bet. 2002/03:KU12). Nämndens ledamöter väljs av och ärendet bereds av . Nämnden har i övrigt ingen närmare anknytning till eller dess verksamhet. Nämndens uppgifter är enligt 1 § lagen att bestämma det belopp som ska betalas i lön till ombudsmän och riksrevisorerna. 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Nämnden beslutar även om avgångsersättning och om övriga anställningsförmåner för dessa tjänstemän. Nämndens sammansättning och förordnandetid Enligt 8 kap. 5 § riksdagsordningen består nämnden av en ordförande och två andra ledamöter. Ledamöterna väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nya val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. Om en ledamot av sjukdom eller annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag, väljer en person i hans eller hennes ställe så länge hindret varar. I 4 § andra stycket lagen anges att nämnden i ärenden som gäller nämndens verksamhetsspecifika uppgifter är beslutför när alla ledamöter är närvarande. Nämnden får enligt 4 § tredje stycket lagen i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller någon annan som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. Nämnden har inte beslutat om någon arbetsordning men har fattat vissa beslut om arbetsfördelningen i nämnden, t.ex. att ordföranden sköter den externa informationen och att sekreteraren prövar frågor om utlämnande av allmänna handlingar. Av 3 § lagen framgår att nämnden har en sekreterare som den själv utser. Nämndens nuvarande sekreterare har har varit anställd i riksdags- förvaltningen och är förordnad tills vidare. Sekreteraren sköter ensam de kansliuppgifter som nämndens verksamhet kräver. Någon kanslifunktion i finns inte, bortsett från att närarkivet för nämndens handlingar förvaras hos personalenheten i riksdagsförvaltningen. Sekreteraren har ett personligt datorkonto och tillgång till intranät vid besök i riksdagsbyggnaderna inför nämndens sammanträden. Nämnden brukar ha två till tre sammanträden . Verksamheten är koncentrerad till två tidpunkter . Lönerevideringen brukar ske för riksrevisorerna och för justitieombudsmännen. Nämnden försöker besöka de två myndigheterna och låta de sju berörda tjänstemännen berätta om sina verksamheter. Inför beslutsfattandet samlar nämnden material såsom jämförbar lönestatistik. Den hämtar information från olika källor, ofta 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 från experter inom statsförvaltningen, men det skulle kunna hända att nämnden behöver anlita konsulter. Utformningen av besluten är förhållandevis enkel på grund av att nämnden inte har något krav på sig att motivera besluten. Kontakterna med allmänheten och medierna är inte särskilt omfattande. Nämnden ger ut pressreleaser med hjälp av riksdagsförvaltningen om de beslut som fattas. Begäran om utlämnande av allmänna handlingar som rör verksamheten förekommer inte ofta. De utskick som görs av sekreteraren innehåller oftast statistik och sänds framför allt till nämndledamöterna. Rätten att överklaga nämndens beslut I 5 § lagen anges att nämndens beslut inte får överklagas. bestämmer arvoden till nämndens ledamöter och sekreterare. Nämndens kostnader kan variera något mellan åren, t.ex. beroende på att någon tjänsteman som nämnden lönesätter lämnar och ersätts med en ny. Det kan leda till ett extra sammanträde. Det kan uppstå behov av medel för kunskapsinhämtning. Ofta förlitar man sig dock på expertis i statsförvaltningen, SPV och riksdagsförvaltningen. Bestämmelser om nämnden, dess uppgift, formalia och de materiella bestämmelser som utgör grunden för nämndens prövning av rätten till partistöd finns samlade i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (lagen). Lagen innehåller till övervägande del bestämmelser om hur stödet ska beräknas. Det finns dock i 13 § bestämmelser om nämndens sammansättning, behörighetskrav för ledamöterna och omröstningsregler. Förutom att det är riksdagsförvaltningen som utser ledamöter och sekreterare i nämnden osv. är det riksdagsförvaltningens uppgift enligt 14 § lagen att sköta själva utbetalningarna av partistödet. 2009/10:URF2 3 NÄMNDER är ett domstolsliknande organ som har till uppgift att pröva frågor om statligt stöd till politiska partier enligt lagen. Nämndens sammansättning och förordnandetid Nämnden består av ordförande och två andra ledamöter. Ledamöterna har inga suppleanter. Nämndens ledamöter förordnas . Det finns ett krav att ledamöterna ska inneha eller ha innehaft ordinarie tjänst som domare. Det finns inget särskilt angivet om beslutförhet. Lagen innehåller en hänvisning till att föreskrifterna i 16 kap. om omröstning i tvistemål ska tillämpas om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning i nämnden. Nämnden har en sekreterare som utses av riksdagsförvaltningen, vilket inte framgår av den befintliga regleringen. Nämndens sekreterare, som är anställd i riksdagsförvaltningen, sköter beredning och föredragning av ärendena samt de andra arbetsuppgifter som förekommer. prövar ansökningar om statligt stöd till de politiska partierna. Stödet uppgår till ca . Partistödet betalas ut för bidragsår, dvs. perioden den 15 oktober14 oktober nästkommande år. Nämnden har normalt två till tre sammanträden för att pröva partiernas ansökningar, och verksamheten är i huvudsak förlagd . Verksamheten styrs av bestämmelser i lagen, som anger att ansökningar bör göras före utgången av oktober och att den första utbetalningen av stödet görs inom efter det att ansökan har gjorts. Vid nämndens första sammanträde fastställs utformningen av den blankett som partierna använder vid ansökan om stöd. Vid följande sammanträde eller sammanträden fattar nämnden beslut om ansökningarna ska beviljas. Det kan förekomma extra sammanträden, t.ex. för att någon ansökan behöver kompletteras ytterligare för att den ska kunna beviljas. 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 Sekreteraren underrättar omgående riksdagsförvaltningen om nämndens beslut. disponerar sakanslaget 6:6 Stöd till politiska partier, och det är riksdagsförvaltningen, i praktiken ekonomienheten, som enligt lagen ansvarar för utbetalningarna av det stöd som prövar. Omfattningen av kontakterna med allmänheten och media är i någon mån beroende av om det är valår eller inte. är bevakningen från medierna högst påtaglig även andra år än valår, och det avspeglar sig direkt i antalet förfrågningar om förutsättningarna för att få stöd, stödets konstruktion m.m. Nämnden offentliggör sina beslut genom pressreleaser för att öka intresset för verksamheten. Frågor om utlämnande av allmänna handlingar förekommer i ganska stor utsträckning, och det är i huvudsak företrädare för medieföretag som begär ut allmänna handlingar eller uppgifter. Nämnden har inte någon skriftlig arbetsordning. I praktiken har nämnden en arbetsfördelning som innebär att extern information hanteras av ordföranden och sekreteraren och att beslut om utlämnande av allmänna handlingar görs av sekreteraren, vid behov efter samråd med ordföranden. Sekreteraren tar även fram förslag till remissvar. Rätten att överklaga nämndens beslut Nämndens beslut att pröva frågor om stöd får inte överklagas, vilket framgår av 13 § andra stycket lagen. Riksdagsstyrelsen bestämmer arvodena till ledamöterna och sekreteraren. De årliga kostnaderna för att bedriva nämnden är tämligen konstanta. Behov av ett ytterligare sammanträde leder till något ökade kostnader, t.ex. om ett parti kommer in med sin ansökan efter angivet ansökningsdatum. Det blir då fråga om kostnader inte endast för sammanträdesarvoden utan i princip även för reseersättning och traktamente. Riksdagsstyrelsen beslutade en föreskrift (RFS 2009:1) med instruktion för ansvarsnämnd (instruktionen). Instruktionen är i stort sett en kopia på förordningen (2007:831) med instruktion för Statens 2009/10:URF2 3 NÄMNDER ansvarsnämnd, vilket är naturligt på grund av att de båda nämnderna har motsvarande uppgifter, samma ledamöter och samma sekreterare. I den nya instruktionen finns bestämmelser om ledning, organisation, ärendenas handläggning, delegering, förordnande av sekreterare, dokumentation av beslut, resultatredovisning m.m. Vidare regleras i instruktionen att nämnden ska ha en värdmyndighet. De grundläggande bestämmelserna för finns dock i lagen (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter (lagen). Som framgår av namnet är lagens tillämpningsområde arbetstagare hos och dess myndigheter. I lagen anges nämndens uppgifter, nämndens sammansättning, vilket organ som utser ledamöter och omröstningsregler. Den grundläggande uppgiften för nämnden präglas av att det kan bli fråga om att granska förhållanden som rör vissa tjänstegrupper i bl.a. riksdagsförvaltningen. Nämnden beslutar enligt 3 § första stycket lagen i frågor om disciplinansvar och åtalsanmälan enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning samt om avskedande enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd, men endast i de fall det gäller arbetstagare som ska anställas genom beslut av som det anges dåvarande och andra arbetstagare som styrelsen bestämmer, dvs. för högre befattningshavare. Nämndens sammansättning och förordnandetid Nämndens sammansättning framgår såväl av 3 § andra stycket lagen som av 3 § instruktionen. Nämnden består av ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter. För varje ledamot utom ordförande och vice ordförande ska det finnas en personlig ersättare. Riksdagsstyrelsen utser nämndens ledamöter enligt 4 § lagen, men det anges inte för vilken tid. Förra gången ledamöterna förordnades skedde det för perioden , alltså . Den senaste gången, , förordnades de t. o.m. För ordförande och vice ordförande finns enligt 3 § andra stycket lagen krav på att de ska vara jurister och ha erfarenhet som domare. 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 Nämnden är enligt 7 § instruktionen beslutför när ordförande och minst tre andra ledamöter är närvarande. Enligt 9 § instruktionen får nämnden om ärendet är brådskande avgöra det genom beslut per capsulam. Enligt 10 § instruktionen har vissa uppgifter delegerats till ordföranden och sekreteraren, bl.a. rätten att pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar. Nämnden har dessutom rätt att i arbetsordningen, eller i särskilda beslut, lämna över vissa andra typer av beslut till ordföranden och sekreteraren. I 5 § lagen hänvisas till att bestämmelserna i 29 kap. om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas om flera deltar i avgöranden. Det framgår av 4 § instruktionen att en sekreterare tjänstgör vid nämnden och av 6 § instruktionen att det är riksdagsstyrelsen som i samband med att ledamöterna förordnas utser nämndens sekreterare för en bestämd tid. Nämndens nuvarande sekreterare är anställd i och förordnad som ledamöterna. Om nämnden får in ärenden som ska handläggas kommer i praktiken att upplåta lokaler för nämndens verksamhet och utföra administrativa uppgifter åt nämnden. Att har denna roll för framgår av 5 § förordningen (2007:831) med instruktion för . I ansvarsnämnds instruktion har inte utpekats som värd- eller stödmyndighet, men i 5 § instruktionen finns en bestämmelse som gör det möjligt att överlämna åt en annan myndighet att utföra administrativa uppgifter åt nämnden. Någon skriftlig överenskommelse om stödet har ännu inte träffats mellan riksdagsförvaltningen och . Nämndens sekreterare bereder och föredrar ärendena samt svarar för andra uppgifter som framgår av instruktionen eller arbetsordningen. Chefssekreteraren vid (hovrättspresidentens sekreterare) svarar i övrigt för nämndens kanslifunktion. Nämnden får använda för sin verksamhet och förvarar nämndens arkivmaterial där. 2009/10:URF2 3 NÄMNDER har i praktiken inte haft någon verksamhet , när det senaste sammanträdet hölls, och det har inte kommit in några ärenden . Rätten att överklaga nämndens beslut Det finns inga bestämmelser om att nämndens beslut får överklagas annat än att det i 15 § föreskriften (RFS 2009:1) med instruktion för ansvarsnämnd hänvisas till att beslut som nämnden fattar om ersättning av allmänna medel för inställelsekostnad för den som är närvarande vid nämndens sammanträde för att lämna upplysningar kan överklagas enligt de allmänna bestämmelserna i 22 a § förvaltningslagen (1986:223). Det ska i sammanhanget tilläggas att enligt 37 § lagen (1994:260) om offentlig anställning följer att besluten eller åtgärderna enligt lagen inte får överklagas, utan istället får talan väckas enligt de bestämmelser som finns i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I samband med att den nya instruktionen togs fram upptäcktes att det inte finns något lagstöd för beslut om ersättning till nämndens ledamöter. Varken ledamöter eller sekreterare får månadsarvode. Det finns inga direkta kostnader för nämnden. Verksamheten i regleras i lagen (1993:1426) med instruktion för (instruktionen). Nämndens anknytning till respektive riksdagsförvaltningen Nämndens koppling till verksamhet är stark på grund av att den har uppgifter som gäller riksdagsledamöterna. Det framgår av 1 § instruktionen att nämnden är en myndighet under . Nämnden har en i 6 § instruktionen fastställd skyldighet att genast underrätta riksdagsförvaltningen om de verksamhetsspecifika beslut som nämnden fattar. 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 Nämnden består enligt 2 § instruktionen av tre ledamöter, varav en är ordförande. Enligt 7 § instruktionen utses nämndens ledamöter av riksdagsstyrelsen för bestämd tid. De nuvarande ledamöterna är förordnade för perioden . Nämnden är enligt 4 § instruktionen beslutför när alla ledamöter är närvarande. 5 § instruktionen ger nämnden rätt att i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller någon annan som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. Nämnden har i särskilda beslut delegerat till nämndens ordförande att besluta om vilka ärenden som ska bli tillsynsärenden. har två uppgifter. Den ena är enligt 1 § instruktionen att i enlighet med 3 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter fastställa ledamotsarvodet. Den andra är att i enlighet med 13 kap. 16 § samma lag och 9 kap. 12 a § i den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti samt att i enlighet med 13 kap. 27 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och 9 kap. 23 § lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Det ska i sammanhanget nämnas att den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av enligt övergångsbestämmelserna ska tillämpas på inkomstgaranti och efterlevandeskydd som hänför sig till tid som fullgjorts i och före lagens upphävande. Det framgår av 3 och 8 §§ instruktionen att nämnden har en sekreterare och att det är nämnden som utser sekreteraren. Nämndens nuvarande sekretare har varit anställd i riksdagsförvaltningen och är förordnad tills vidare. 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Nämndens sekreterare sköter beredningen och föredragningen av ärendena samt andra kansliuppgifter. ser till att inkommande post når sekreteraren. Någon egentlig kanslifunktion finns inte i . Sekreteraren förvarar t.ex. närarkivet på sin arbetsplats. Nämndens första uppgift, att bestämma ledamotsarvodet, kräver normalt att en pm skrivs och att nämnden har två till tre sammanträden . Den andra uppgiften att hantera frågor om jämkning av inkomstgaranti har emellertid kommit att bli den mest arbetskrävande och innebär att nämnden i praktiken har ett tillsynsansvar över inkomstgarantierna. skickade 84 garantitagare in var sin årsuppgift till (). Nämnden gjorde ett urval av de 84 årsuppgifterna för en närmare kontroll. Det närmare urvalet av vilka garantitagare som ska kontrolleras görs efter vissa kriterier. 2008 kontrollerades 22 garantitagare och deras makar. Arbetet görs i samråd mellan ordföranden och sekreteraren. Beslut om att granskningen resulterat i ett tillsynsärende fattas av ordföranden och kommuniceras till garantitagaren. Av de 22 garantitagare som kontrollerades blev 7 tillsynsärenden. Uppgifter från garantitagaren dokumenteras. Ärendet föredras i nämnden av sekreteraren. Inget av det årets tillsynsärenden ledde till beslut om jämkning. Det har bara förekommit att garantin jämkats. I vissa jämkningsärenden kan arvodesnämnden behöva biträde av personer med särskild kompetens, t.ex. en revisor, eller särskilt uppdra åt en ledamot i nämnden eller nämndens sekreterare att utreda vissa frågor. Nämnden har beslutat om en översyn av lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter mot bakgrund av vissa oklarheter i reglerna om inkomstgaranti. Nämndens ordförande och sekreterare har deltagit i en arbetsgrupp tillsammans med företrädare för och . Det förekommer att allmänna handlingar begärs utlämnade från nämnden. Om det sker är det protokoll som begärs ut med det undantaget att promemorian om jämkningsreglerna efterfrågats någon enstaka gång. Nämnden har en hel del kontakter med medierna. Dels gäller det frågor kring det vanliga arvodesbeslutet. Dels handlar det om betydelsen av arvodet för andra ersättningar, exempelvis för förtroendevalda i kommunerna. När det gäller motiveringen av beslut om arvode brukar nämndens sekreterare hänvisa till det pressmeddelande som innehåller hela motiveringen och som läggs ut på webbplats i samband med att beslutet offentliggörs. Rätten att överklaga nämndens beslut Enligt 9 § lagen (1993:1426) med instruktion för får nämndens beslut om ledamotsarvode för riksdagsledamöter inte överklagas. Däremot kan nämndens beslut som rör inkomstgaranti enligt 1 § första 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 stycket 2 och 3 överklagas enligt 16 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter eller enligt 12 kap. 1 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Arvoden till ledamöter och sekretare för uppdragen bestäms enligt 10 § instruktionen av riksdagsstyrelsen. Nämndens kostnader har ökat något till följd av de nya arbetsuppgifterna med jämkning av inkomstgarantierna. Nämnden har haft behov av att anlita experthjälp och har genom beslut av riksdagsstyrelsen (dnr 230-52-06/07) fått ett bemyndigande att anlita experter eller annat särskilt biträde för att kunna fullgöra sina uppgifter samt bestämma ersättningen för detta. Nämnden har behov av vissa medel för kompetensutveckling. Det kan handla om anordnande av seminarier och att betala ersättning till föreläsare och deras resekostnader. De grundläggande bestämmelserna om finns i 9 kap. 5 § riksdagsordningen. Enligt dessa bestämmelser ska ett överklagande av ett beslut av organ i ett förvaltningsärende, som får överklagas enligt särskilda bestämmelser, prövas av Regeringsrätten i de fall som bestämmer och i övriga fall av . Särskilda bestämmelser finns i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter (lagen). I 1 § anges att lagen tillämpas på administrativa beslut av riksdagsförvaltningen, , ombudsmän och . Besluten som får överklagas är i lagen indelade i olika områden, personalärenden, ärenden om utlämnande av allmänna handlingar eller uppgifter, ärenden om ekonomiska förmåner åt riksdagsledamöter m.fl. och övriga ärenden. Beslut som gäller anställning hos och dess myndigheter får med undantag för vissa tjänster överklagas om det är fråga om tjänstetillsättningar eller s.k. skälighetsavgöranden enligt författning. Om rätten att överklaga beslut som gäller utlämnande av en allmän handling finns grundläggande bestämmelser i 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen och i 6 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I 6 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen anges bl.a. att särskilda bestämmelser om överklagande gäller för beslut av en myndighet som lyder under . Med det avses regleringen i 4 § och 7 § första stycket lagen. 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Anknytningen till är påtaglig såtillvida att nämndens ledamöter väljs av . Med undantag för ordföranden väljs ledamöterna inom , och valet gäller valperiod. Nämndens förhållande till riksdagsförvaltningen Den grundläggande uppgiften för nämnden präglas av att den överprövar vissa administrativa beslut av bl.a. riksdagsförvaltningen. Enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen ska nämnden bestå av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och inte får vara ledamot av , samt fyra andra ledamöter valda inom . Ordföranden väljs särskilt, och en ersättare för ordföranden ska finnas. Vad som gäller för ordföranden äger motsvarande tillämpning på ersättaren. De fyra ledamöterna väljs på det sätt som anvisas i 7 kap. 3 och 4 §§ riksdagsordningen. Suppleanter för de fyra ledamöterna utses enligt 7 kap. 8 § riksdagsordningen, dvs. i regel till samma antal som de ordinarie ledamöterna. Suppleanternas tjänstgöring regleras av 7 kap. 9 § riksdagsordningen. Nämnden är enligt 9 § lagen beslutför med ordförande och tre övriga ledamöter. Sammanfattningsvis prövar nämnden beslut i personalärenden, ärenden om ekonomiska förmåner åt riksdagsledamöter m.fl. om inte besluten gäller inkomstgaranti, ärenden om utlämnande av allmänna handlingar när talan förs av statliga myndigheter, ärenden om pressackreditering enligt föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering och beslut om resebidrag enligt föreskriften (RFS 2008:1) om resebidrag för gymnasieklasser. Av 9 § lagen framgår att nämnden utser en sekreterare. Till sekreterare har regelmässigt förordnats hovrätts- eller kammarrättsjurister med tjänstgöring i som föredragande i utskott. Nämndens sekreterare sköter beredningen och föredragningen av ärendena.