rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Från delegationens kansli betonas att delegationen har formulerat ett antal kriterier (se bilaga 9). har konstaterat att staden är ett brett begrepp, varför också statens satsning på hållbara städer är bred. Det stöd som ges ska dels ha en helhetssyn på hållbar stadsutveckling, dels ha en tonvikt mot klimat och miljöteknikfrågor. Dessutom betonar man att de projekt som ges stöd t.ex. ska skapa skyltfönster för god svensk planering och för svenska miljötekniklösningar. Satsningen har fått en inriktning mot klimat och miljöteknik, bl.a. eftersom den har sitt ursprung i klimatmiljarden och som ersättning för Klimp. Formas har konstaterat att det verkar som att ambitionerna med satsningen har varit höga men att de som sökt bidrag från Delegationen för hållbara städer inte riktigt förstått vad som efterfrågas eller också inte haft resurser eller tid att utforma dessa. Från de tre kommuner som har fått bidrag för investeringsprojekt har i uppföljningen betonats att projekten inte bara handlar om klimat. I har man tolkat att bidragen är mest inriktade på miljöteknik och exportmöjligheter. menar att en svårighet med bidraget är att det så tydligt ska ha klimatförtecken. De intervjuade tjänstemännen menar att det i och för sig är viktigt med tydlighet, men handlar hållbar stadsutveckling om så mycket mer än klimatet. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 har framfört att satsningen borde vara tydligare kopplad till hållbarhetsmålen. Satsningens fokus upplevs ligga alltför mycket på miljöteknik och för lite på kunskapsutveckling. Det framförs att projektens stora nytta ur ett globalt perspektiv inte är den minskning av växthusgasutsläpp projekten bidrar till, utan den kunskapsöverföring som sker när företrädare för andra länder kommer på studiebesök. Delegationens ordförande har framfört att man har tolkat uppdraget som att den innersta kärnan i delegationens arbete ska vara klimatfrågan. När det gäller bidragsgivningen har helhetstänkande efterlysts, men när konkurrerande ansökningar vägts mot varandra har klimateffekter i enlighet med förordningen varit avgörande när beslut om bidrag skulle fattas. Delegationen har formulerat det som att det är viktigt att arbetet med klimatfrågorna sker inom ramen för ett helhetsperspektiv på hållbar stadsutveckling där såväl ekologiska som ekonomiska och sociala aspekter beaktas. Det är också viktigt att anpassning till kommande klimatförändringar beaktas. Från delegationens kansli har man tolkat uppdraget som att det finns behov av en nationell arena och att ett annat viktigt syfte förutom klimatet är att visa upp och få fram nya skyltfönster för bra svensk stadsbyggnad, bl.a. inom miljöteknikområdet. har konstaterat att teknikexport och klimateffekter lyfts fram i stödet, medan de mjuka värdena lyfts fram av delegationen i andra sammanhang. I en intervju med representanter för har det framförts att det är tveksamt om det är bra att teknikexporten och klimateffekterna lyfts fram så tydligt en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling består av många fler delar. kan konstatera att bidragsansökningarna inte har haft samma fokusering på klimat och export som förordningen har haft. Från sida har man i beredningsarbetet utgått från de projektansökningar som bedömdes vara bra på klimat och export och som har försökt se till helheten. Formas har konstaterat att satsningen har haft en ganska svag koppling till forskningsfrågorna inom byggsektorn. sammanfattar otydligheten kring satsningens syfte och inriktning på följande sätt. Det ekonomiska stödet är inriktat på stadsbyggnadsprojekt som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser men som ändå har ansatsen hållbar stadsutveckling. Konsekvensen blir otydlighet gentemot stödets målgrupper och bristande höjd i ansökningarna. Å ena sidan ska stödet främja helhetssyn och sammanhängande insatser medan de konkreta effekterna av åtgärderna å andra sidan ska kunna mätas i minskade utsläpp av koldioxid. Betoning av olika myndigheters ansvarsområden I uppföljningen har ett antal myndigheter fört fram att deras egna ansvarsområden borde ha fått en större roll i satsningen. Ett exempel på detta är som menar att arkitekturens roll för den hållbara utvecklingen och de sociala aspekterna av hållbar stadsutveckling möjligen har fått för lite utrymme i satsningen och bidragsgivningen. Ett annat exempel är som menar att trafik och transporter har en relativt liten eller obefintlig 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER roll i flertalet av de projekt som har fått stöd. Det finns också exempel på myndigheter som menar att deras frågor har uppmärksammats i satsningen. Ett exempel på detta är som konstaterar att satsningen har medfört ett vidare planeringsperspektiv där hälsoaspekter är en mycket viktig faktor. har i en kommentar framfört att delegationen ansökningsomgång konstaterade och kommunicerade att det vore önskvärt med satsningar som i högre grad utvecklar den sociala dimensionen och satsningar som rör transportområdet. I viss mån har även stadsgrönska och stadsodling nämnts i detta sammanhang. Den miljömässiga dimensionen har betonats Ett flertal av de insatser som har fått stöd från delegationen är tydligt inriktade på i första hand miljödimensionen. Ett flertal aktörer har framfört att den miljömässiga dimensionen har kommit att betonas mest i satsningen, inte minst mot bakgrund av förordningens fokusering på klimatet. har det betonats från bl.a. forskare som har intervjuats att städer är ett komplext system där det blir märkligt att bara framhålla miljödimensionen. i betonar att ett helhetsperspektiv har saknats miljö och klimatfrågor är viktiga men det finns andra värden som också är viktiga när det gäller hållbar utveckling. En förklaring till betoningen av miljödimensionen kan vara att miljöfrågorna historiskt ofta har lyfts fram inom arbetet med hållbar utveckling. har konstaterat att det i har varit en betoning av den miljömässiga dimensionen, vilket verket menar har varit olyckligt eftersom det handlar om att hitta en balans där dimensionerna stöder varandra och att hitta synergier mellan dem. En annan förklaring kan vara att miljödimensionen i arbetet med hållbara städer bland aktörerna uppfattas som mer tydlig och enklare att mäta än t.ex. den sociala dimensionen. har konstaterat att uppföljningen av projekten till övervägande delen kommer att ske genom miljömässiga effekter. Miljöaspekterna har även ofta betonats av projekten under de besök som uppföljningen har gjort i , , och . har betonat att de projekt som har getts stöd utgår från ett helhetsperspektiv och har tydliga klimatfördelar. Den miljömässiga dimensionen handlar inte bara om klimat Miljömässigt hållbar stadsutveckling handlar om mer än enbart klimatfrågor. Exempelvis delegationens kansli har konstaterat att klimataspekterna är prioriterade men att det finns en rad andra miljöfrågor som ingår, bl.a. vatten, avlopp och avfall. Bland annat Världsnaturfonden har framfört att satsningen skulle behöva ställa högre och tidssatta mål för t.ex. konkreta utsläppsminskningar, mindre ekologiska fotavtryck och bevarande av biologisk mångfald i städerna för att bli mer pådrivande. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Den sociala dimensionen är svår att definiera I uppföljningen har flera aktörer pekat på svårigheten att identifiera vad som ingår i den sociala dimensionen och hur den ska hanteras. Flera menar att social hållbarhet är mer svårgreppbar och svårare att mäta än miljödimensionen. Delegationen har bl.a. framfört att det finns ett stort behov av att få ett bättre grepp om vad den sociala dimensionen av hållbar stadsutveckling innebär och hur den bör integreras i planeringen. () har exempelvis i sin utvärdering av bidraget till hållbara städer konstaterat att det är svårt att utvärdera projektens sociala hållbarhet, bl.a. eftersom begreppet inte är väldefinierat. Olika exempel har förts fram på vad som kan ingå i den sociala dimensionen. Från t.ex. delegationens kansli nämns att det kan handla om integrationsaspekter, funktionshindrades tillgänglighet och allmänhetens tillgång till mötesplatser i staden. har framfört att det kan handla om frågor kring människors engagemang och livsstil, och har pekat på att det kan handla om tillgänglighet, jämställdhet, trygghet och en väl fungerande kollektivtrafik. Den sociala dimensionen bör lyftas fram ytterligare De tre investeringsprojekt som har ingått i denna uppföljning har alla, i enlighet med delegationens kriterier, inslag som kan knytas till den sociala dimensionen, bl.a. vad gäller ökad integration och att öka tillgången till mötesplatser. De tre projekten är helt eller delvis knutna till miljonprogramsområden i , och . Projekten beskrivs närmare i avsnitt 5.3. har i sina yttranden över bidragsansökningarna pekat på att den sociala dimensionen generellt är dåligt beskriven och bör utvecklas vidare. Bland annat har verket tagit upp frågor kring delaktighet, folkhälsa och hänsyn till behov hos barn, äldre och grupper med funktionsnedsättning. Verket har pekat på att det är oklart hur de ansökande projekten påverkar t.ex. människors hälsa. KI konstaterar att det av ansökningarna framgår att det finns en varierad ambitionsnivå när det gäller projektens sociala hållbarhet och att det antagligen har påverkat delegationens bedömning. Även från har framförts att projektansökningarna har innehållit mycket lite av den sociala aspekten, t.ex. integrationsfrågor, vilket är en skillnad gentemot det arbete med hållbara städer som pågår i många andra länder. Formas har konstaterat att delegationens uppdrag främst är inriktat på miljöfrågor och att fyra myndigheter därför har fått ett gemensamt regeringsuppdrag för att lyfta fram de sociala och kulturella aspekterna av hållbar stadsutveckling samt arkitekturfrågor som en pendang till delegationen. Bland annat ska forskningsbehovet inom området hållbar stadsutveckling definieras och analyseras. Fokus ligger här på sociala frågor och kultur samt ett sammanhållet perspektiv på hållbar utveckling där även miljöaspekter ingår. Flera aktörer har framfört att den sociala dimensionen ofta är starkare i det stadsutvecklingsarbete som sker i andra länder. I bl.a. och betonas den sociala dimensionen, liksom i flera av EU:s åtgärder (se bilaga 1 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER och 5). Flera aktörer har framfört att den sociala dimensionen i det svenska arbetet med hållbara städer inte får tillräcklig uppmärksamhet utan borde lyftas fram mer. anser att den sociala dimensionen i allmänhet och folkhälsan i synnerhet betonas för lite i förhållande till de miljömässiga och ekonomiska dimensionerna. Från forskare som har ingått i uppföljningen har framförts att det sociala måste stå i centrum eftersom det gäller att skapa bra miljöer för stadens invånare där invånarna mår bra. ser det som positivt att den sociala dimensionen lyfts fram i hållbarhetsaspekten. har uppmärksammat att inga ansökningar har lyft fram det utvecklingsarbetet och de lokala utvecklingsavtalen (LUA). Det kan vidare konstateras att t.ex. tillgängligheten för funktionshindrade inte har uppmärksammats särskilt i de projekt som har studerats närmare i uppföljningen. Enligt uppgavs i många ansökningar att de socialt inriktade åtgärderna i projekten skulle prioriteras ned om de inte fick de bidrag som de sökte. Från har hänvisats till att exempelvis integrationsfrågor och de mer sociala aspekterna av stadsutveckling ingår i det utvecklingsarbete som drivs av Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Den ekonomiska dimensionen har fått minst uppmärksamhet Den dimension som i uppföljningen har fått minst uppmärksamhet från de olika aktörerna är den ekonomiska dimensionen. De flesta aktörer har här hänvisat till satsningens betydelse för miljöteknikexporten. Det har också framförts att en hållbar stad är en viktig del i konkurrensen mellan städer. är en av de aktörer som har ingått i uppföljningen som lägger tyngdpunkten i den ekonomiska dimensionen. Kulturen är en del av hållbar stadsutveckling En del aktörer har fört fram kulturen som en fjärde dimension av hållbar stadsutveckling. Exempelvis ser det som att miljötänkande och sund ekonomi bör kombineras med socialt ansvar och funktionell och estetisk utformning. Från RAÄ framförs däremot att man inte brukar se kulturellt hållbar utveckling som en egen dimension, utan att kulturen ingår i de tre övriga dimensionerna. RAÄ betonar att den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling inte ska ses som enbart ekologisk. Ett av de projekt som har fått stöd, i , lyfter tydligt fram den kulturella dimensionen i hållbar utveckling. Projektet genomförs i en mångkulturell stadsdel och handlar bl.a. om miljonprogrammets kulturhistoriska värde. I detta ingår att exteriören i stadsdelen kommer att bevaras. kommun menar att projektet ligger nära temat för då är kulturhuvudstad i , vilket ska bygga på engagemang och dialog och sätta in i ett europeiskt sammanhang. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Satsningen uppfattas inte som långsiktig Satsningen på hållbara städer pågår under . I uppföljningen har de flesta aktörer framfört att är en alltför för att på ett långsiktigt sätt arbeta med hållbar stadsutveckling. Delegationens ordförande har kommenterat att det kanske är en något för begränsad tid det skulle ha varit bra om arbetet hade fått fortsätta . har framfört att i princip skulle delegationens arbete kunna fortsätta ännu längre eftersom det finns många olika frågeställningar att behandla och ansökningarna om ekonomiskt stöd visar att det finns ett stort intresse. Flertalet aktörer har framfört att arbetet för en hållbar stadsutveckling kräver långsiktighet och mål på både kort och lång sikt. Från t.ex. och har framförts att satsningen borde vara minst fyra till , bl.a. eftersom kortsiktiga satsningar har mindre effekt än långsiktiga. Om ett stöd finns kan de som får avslag på sin ansökan komma tillbaka senare med nya ansökningar, vilket gör det enklare att hantera de förväntningar på stöd som finns i olika kommuner. En del aktörer har även pekat på att den ökade användningen av projektarbetsformen kan innebära en risk för bristande kontinuitet i stadsutvecklingsarbetet. Flera myndigheter har konstaterat att satsningen på hållbara städer kräver snabb planering och snabba investeringar som förutsätts ge lång verkan för viktiga samhällsmål. Bland annat har pekat på att detta kan vara problematiskt och att det är minst lika viktigt att stimulera ett successivt arbete med relativt små extra insatser men som kontinuerligt vrider utvecklingen i den önskade riktningen. Från har framförts att en del statliga satsningar och uppdrag upplevs som kortsiktiga, vilket är ett problem för företagen. Företagen måste få veta vilka spelregler som gäller på lång sikt. Även från nivå har det konstaterats att är , men å andra sidan konstaterar t.ex. att det gör att delegationen måste arbeta intensivt som den har till sitt förfogande. Intervjuade tjänstemän i har framfört att den korta tidsperioden skapar begränsningar. Om delegationen hade fått ett utrymme på fem eller så hade den upplevts som såväl mer intressant som relevant. Ett mer långsiktigt stöd skulle vara mer anpassningsbart till de behov som finns och på så sätt också få en högre verkningsgrad. Tjänstemän i har även påpekat att satsningen fungerar som en injektion för innovation och nytänkande just på grund av den begränsade tidsperioden. Denna roll är viktig och delegationen har fullföljt den på ett utmärkt sätt. Effekter kan ses först Det kan ofta ta innan relevanta miljöeffekter av olika projekt kan ses. I uppföljningen har flertalet aktörer pekat på att det inte går att utvärdera effekter . Exempelvis är de intervjuade tjänstemännen i försiktiga med att spekulera i vad stödet skulle kunna innebära för den mer allmänna stadsutvecklingen i , då potentiell kunskapsöverföring fortfarande ligger långt in . 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER framfört att det därför bör göras fortsatta utvärderingar vid senare tillfällen då verksamheten är i full drift för att kunna följa vilka effekter som projekten får på . Annars finns alltid risken att projekten menar att det är för tidigt att utvärdera effekterna . En majoritet av projekten skulle ha genomförts även utan bidrag En av de frågor som har uppmärksammats i uppföljningen har varit om de olika stadsutvecklingsprojekten skulle ha genomförts även utan bidrag från delegationen eller om redan befintliga projekt endast får en extra finansiering genom att ett bidrag införs. KI konstaterar att tidigare utvärderingar av bl.a. LIP, Klimp och OFFrot visar att en del av åtgärderna skulle ha genomförts även utan stöd. KI menar att det inte är orimligt att utgå från att även stödet till hållbara städer har lågt mervärde, s.k. additionalitet. Bland annat har framfört att de projekt som har ansökt om bidrag från delegationen ofta avser utvecklingsarbete som redan är på gång och där projekten ofta är delar i ett större pågående utvecklingsarbete. Enligt handlar många ansökningar om sådant som ändå med stor sannolikhet skulle ha genomförts, oavsett om det hade funnits något bidrag för hållbara städer, om än eventuellt i annan omfattning och utsträckning. har framfört att deras mer allmänna känsla är att de projekt som har ansökt om bidrag till stor del genomförs även om de inte får bidrag, dvs. mervärdet av bidraget är tämligen lågt. menar att det dock inte är fel att genom ett bidrag premiera de kommuner som är duktiga och framåt. Bidragets konstruktion gör att det är svårt att få fram något som är helt nytt (se nedan). Från har framförts att många ansökningar om planeringsbidrag kändes som om projekten redan var färdigplanerade, och att de sökande hade formulerat om ansökningarna utifrån de bidragsvillkor som finns. I flera fall fick tjänstemännen intrycket att projekten skulle genomföras även utan statligt bidrag. Vid en forskningskonferens om hållbara städer framställdes det som att gamla åtgärder blir som nya när delegationen delar ut pengar. SKL menar att projekten antagligen skulle ha genomförts även utan bidrag men då kanske ha fått en annan profil. Från de projekt som har ingått i uppföljningen (se avsnitt 5.3) har det framförts delvis skiftande bilder vad avser om projekten skulle ha genomförts även utan statligt bidrag. Av de studerade projekten skulle en majoritet ha genomförts även om bidraget inte hade funnits, men de flesta uppger att projekten då skulle ha fått en annan utformning. Samtliga studerade investeringsprojekt och hälften av de studerade planeringsprojekten skulle ha genomförts även utan bidrag. i konstaterar att idéerna om de projekt som har fått bidrag fanns men kom fram i och med att bidraget till hållbara städer infördes. konstaterar att investeringsprojekten antagligen genomförs även utan bidrag, medan t.ex. stadsodlingsprojektet vid SLU antagligen inte hade kunnat genomföras utan bidrag. För exempelvis miljöuppföljningsprojektet i Hamn innebär bidraget att ambitionsni- 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 vån har kunnat höjas och att arbetet har kunnat genomföras mer systematiskt. Fler personer har kunnat involveras i projektet, fler aktörer kan ingå i arbetet och fler aspekter kan belysas. Om projektet inte hade fått medel från delegationen hade t.ex. enkäterna till byggherrarna förmodligen ändå genomförts men troligen inte med samma ambitionsnivå. Bidraget innebär att enkäterna kan kompletteras med intervjuer och öppna seminarier kan hållas, vilket inte hade varit möjligt utan bidrag. i har betonat att projektidéerna var utvecklade . Arbetet var därför inte kopplat till den statliga satsningen på hållbara städer. ansökan om planeringsbidrag handlade snarare om att strukturera och kommunicera redan existerande ambitioner. Inför ansökan om planeringsstöd till diskuterades dock vilka typer av utredningar det fanns behov av för vidare framåtskridande i processen. Ansökan handlade specifikt om bl.a. energi och informations- och kommunikationsteknik, och dessa utredningar togs möjligen längre tack vare planeringsbidraget. Vidare har exploateringskontor startat utredningar baserade på planeringsstödet. När det gäller investeringsdelen prioriterades flera egna tekniska lösningar bort som en effekt av avslaget på investeringsstöd. I stället studerar man nu andra projekt och försöker att ta in existerande lösningar. Det uttrycks en besvikelse över avslaget på investeringsstödet, och flera anser att har tappat en del av sin styrka i och med det negativa utfallet på ansökan om investeringsstöd. Ett annat Stockholmsprojekt som har ingått i uppföljningen är , som fick avslag på ansökningar om både investerings- och planeringsstöd. Från projektet har i uppföljningen framförts besvikelse över avslaget. Avslaget ses som en missad chans till vidareutveckling av de helhetsambitioner som finns i , vilket hade kunnat göra världsunikt ur hållbarhetsperspektiv. Avslaget uppges sätta stopp för flera samarbeten och innovativa idéer då det inte blir ekonomiskt gångbart. påpekas dock att genomförs och att även om man känner sig tvungen att skära i ambitionerna kan slutresultatet likväl bli fullgott. City i samverkan har framfört att projektidéerna inte skulle ha tagits fram om stödet inte hade funnits. i samverkan inte fick något bidrag från delegationen kommer projektet inte att genomföras. kommun menar att deras arbete med hållbar stadsutveckling inte har påverkats i sig av delegationens bidrag. Kommunen skulle ha arbetat vidare med hållbar stadsutveckling även utan bidrag, men bidraget från delegationen gör att man kan vara lite modigare. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 5.2 Delegationen för hållbara städer 5.2.1 Delegationens uppgifter och sammansättning Delegationen för hållbara städer sorterar under Miljövårdsberedningen och ska fram verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden.58 beslutade om uppdraget till Delegationen för hållbara städer. dels vara en nationell arena för utveckling av hållbara städer, dels hantera det ekonomiska stödet till utveckling av hållbara städer.59 Delegationen ska i samarbete med kommunerna, marknadens aktörer och andra parter underlätta och stimulera arbetet med att genom integrerad, sektorsövergripande planering, höjda ambitionsnivåer och användande av ny teknik åstadkomma välfungerande och attraktiva stadsmiljöer där hög livskvalitet går hand i hand med förbättrad miljö, ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och minimerad klimatpåverkan. Delegationen ska genomföra olika åtgärder som sätter fokus på och långsiktigt bidrar till förbättrade förutsättningar för utveckling av hållbara städer samt bidra till kunskapsutveckling, stödja befintliga initiativ, samla och sprida information om goda exempel, främja dialog och samordning mellan olika sektorer och kompetenser, underlätta offentlig-privat samverkan, understödja utveckling, användning och export av miljöteknik och främja internationellt samarbete kring utveckling av hållbara städer. Delegationen ska slutredovisa sina erfarenheter av arbetet med hållbar stadsutveckling i en rapport som ska lämnas till regeringen . Delegationen består av 15 ledamöter som förfogar över ett kansli med 5 tjänstemän. Delegationen leds av en ordförande och består i övrigt av 14 ledamöter från , , kommuner, universitet, företag m.m. Till delegationen har vidare knutits experter från sex olika departement (, , Integrations- och jämställdhetsdepartementet, , och ). hade delegationen tre möten och sex möten. planeras totalt sex möten. hade fyra möten genomförts. 58Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) är regeringens råd i miljöfrågor . Beredningen har haft olika sammansättning och olika uppgifter under skilda perioder. En viktig uppgift är att ge råd till regeringen i aktuella frågor eller framtidsfrågor med miljöanknytning.