rfr · GX0WRFR5 · 2010-01-27 00:00:00 — Vi tror faktiskt att det också kommer att byggas många hyresrätter tillsammans med bostadsrätter för den halva miljard som vi ändå aviserar i samband med förslaget. : Det gäller frågan om utbildningar, som ställde. Vi har uttryckt kritik för att vi tycker att det är för svårt att påverka inriktningen på vårdutbildningarna. Det borde vara alldeles självklart att de utbildningar som ges speglar vårdens och omsorgens behov. Det är inte alltid så, tycker vi. Det är viktigt att samhället får möjligheter att påverka utbildningarna på det sättet. Det har vi sagt . Vi har bland annat kartlagt utbildningen inom psykiatri och funnit ungefär samma mönster, det vill säga att innehållet inte speglar behoven. Våra möjligheter att påverka går så här långt genom de allmänna råd som vi kan ge ut. När vi nu har fått ett vidgat mandat att föreskriva kan vi kanske också pröva om det går att bli tydligare när det gäller kompetenskraven genom bindande föreskrifter. Men då handlar det fortfarande om att detta följs av universitet och högskolor och andra utbildningsanordnare. (): Min fråga handlar också om vårdutbildningarna. Vi är nog alla överens om att en av de viktigaste förutsättningarna för en förbättrad kvalitet och ökad patientsäkerhet inom äldreomsorgen, och kanske speciellt inom demensvården, är att det finns tillgång till tillräcklig geriatrisk kompetens hos all vårdpersonal. Vi ser att vi har brist på geriatriska specialistläkare som det geriatriska inslaget i läkarutbildningen är blygsamt och på många håll minskande. Min fråga går till . Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att utbildningen i geriatrik och gerontologi på läkarnas grund- och vidareutbildning på ett bättre sätt ska återspegla det alltmer ökande behovet av den geriatriska kompetensen? SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 (c): Jag hade tänkt ställa en fråga om boendet, men det har ju redan varit uppe. Det är en viktig trygghet för den enskilde att kunna komma till ett boende och välja boende utifrån sitt eget perspektiv. Jag tänkte också ställa en fråga om etiska värderingar och bemötande. Det är otroligt viktigt att man respekterar och bemöter varje individ. Jag känner ibland att det är ett kolli och ett nummer man möter. Detta är en otroligt viktig del liksom stimuleringen för att behålla det friska. : Jag börjar med värdegrunden, . Det är otroligt viktigt. Vi har som mål för hela vår äldreomsorg att alla ska få åldras med värdighet och få fortsätta vara den man är. I den stora värdegrundsproposition som just nu bereds och som ni alldeles strax ska få till finns en rad förslag som kommer att förstärka den enskildes rätt att få vara den man alltid har varit även av sitt liv. När det gäller geriatriken tror jag att ska få svara. : En mycket stor del av den hälso- och sjukvård som man ger ges till äldre personer. Geriatrik är själva specialistkompetensen. Vi vet att det finns få geriatriker. Om man ska utbilda en tillräcklig mängd tar det Det är i så fall ett långsiktigt projekt. Vi pratar om geriatrik och gerontologiska kunskaper. Men behovet behöver fyllas också när det handlar om undersköterskor och sjuksköterskor. Det gäller överallt i den vård och omsorg som riktas till just äldre personer. tittar på den frågan och analyserar den för att se om vi kan vidta ytterligare åtgärder brett på området. (): Jag har en fråga till från kommun. Den får dessvärre handla om ekonomi, vilket man ju inte tycker att man ska prata om. pratar om att det ska vara meningsfullt hela livet för de äldre. Det låter fantastiskt härligt att de ska få bada och cykla, få tillgång till solrum och så vidare. Jag undrar hur man får plats för detta i den ordinarie verksamheten. Hur får man utrymme till det? Många har betonat de jätteviktiga stimulanspengarna. Varje föredragshållare har tryckt på att de är jätteviktiga. är detta korttidspengar, och vi vet att de ordinarie verksamhetspengarna har minskat i många kommuner. Min fråga är: Hur får man plats med de här verksamheterna och de underbara insatser som jag verkligen tycker att de är i den vanliga verksamheten? Jag har också en kort liten fråga till från . Hon räknade upp alla de saker man kan välja på som äldre. Finns det några gränser för vad som finns i den listan? Hur stort självbestämmande har man när det gäller att fylla sin vardag i ? 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR (): Också jag vill inleda med att tacka för oerhört spännande och intressanta föreläsningar, inte minst från olika kommunexempel. och även belyste detta med äldres läkemedelsbehandling. Vi har olika uppgifter på detta. Det går att få statistik som ger ibland ganska skrämmande uppfattningar. av alla inläggningar på sjukhus är en direkt följd eller en biverkning av läkemedel som felaktigt har förskrivits till våra äldre. Detta perspektiv tycker jag är ett självklart ansvar för hälso- och sjukvårdshuvudmännen i stor utsträckning. finns det ett allmänt nationellt ansvar. Min fråga till och företrädare för och regeringen är: Vilka åtgärder planeras för att komma till rätta med de felaktiga förskrivningar av läkemedel som vi nu har kunnat se? Finns det stödjande insatser? På vilket sätt kan vi tillsammans från regeringens sida eller i samverkan med Kommuner och Landsting skapa en situation där vi inte behöver upplysas om dessa ganska tragiska siffror? : Eftersom vi har jobbat med den här metoden kan vi se resultat ute i vår verksamhet. Också utan projektpengar händer det oerhört mycket. En paradox i det hela är att de som har minst bemanning är de som jobbar mest med de sociala aktiviteterna. Det handlar mycket om förhållningssätt och bemötande. Det ska vi jobba vidare på. Det som krävs är eldsjälar. Vi behöver eldsjälar. Jag pratade med en avdelning där man sade: Vi skulle vilja göra likadant som den andra avdelningen på Öjagården, men vi har inte eldsjälarna. Men ska de som har fått priset gå ut till andra och stimulera dem. : Först och främst är det biståndsbedömarna som gör en utredning och bedömer enligt socialtjänstlagen. Det här är en förteckning över de vanligast förekommande insatserna. Det kan ju dyka upp vad som helst som räknas som skälig levnadsnivå. Vi har sagt i vår kvalitetsstandard att man som brukare ska kunna välja mellan beviljade insatser. Det finns alltså en valfrihet också i detta. : Det finns flera åtgärder som vi har vidtagit. Det ena ligger i stimulansbidragen, där inte minst 100 000 äldre har fått hembesök, som beskrev. Där har man också gjort läkemedelsgenomgångar. Det är en del. Vi har också målmedvetet jobbat med viktiga strukturfrågor. Det finns en rad saker där: patientdatalagen, läkemedelsförteckningar, uppdrag om elektroniskt expeditionsstöd och patientsäkerhet. håller vi också på att planera för en läkemedelsstrategi. Det är SKL och som tillsammans har tagit fram en handlingsplan. I den finns en massa förslag på åtgärder som bearbetas av en arbetsgrupp där repre- SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 sentanter från SKL, regeringen och landstingen jobbar tillsammans för att ta fram läkemedelsstrategin och komma till rätta med problemen. (): Min fråga går till representanter från . Vi fick höra att kompetenshöjningen inom äldreomsorgen är en av utmaningarna. Bland annat hörde vi att av personalen inom äldreomsorgen har högskoleutbildning. Vi fick också höra att samordningen fungerar bättre när kommunerna har ansvaret för hemsjukvården. Det har ställts frågor om detta här tidigare. Men vi vet också att kommunerna inte har rätt att anställa läkare, till exempel geriatriker. Det råder stor brist på specialistsjuksköterskor inom geriatrik och demensvård. Jag vill berätta att jag var på ett seminarium som anordnade. Där fanns representanter från både universitets- och högskolevärlden som efterfrågade politisk styrning när det gäller specialistutbildning. Den dagen handlade det om psykiatriker. Min fråga är: Vad har regeringen eller för kommentarer inför utmaningen att höja kompetensen inom äldreomsorgen? : Tack för den frågan, ! Precis som beskrev har det ändå blivit en något förbättrad nivå på utbildningen hos dem som arbetar inom omsorgen. Men vi har också förslag som ligger på vårt bord och som just nu bereds för fullt hos oss på departementet. sade något intressant som ligger i paritet med det som vi också sysslar med på . Hon sade så här: Hög kvalitet handlar om ledarskapet och värdegrunden. Det är precis vad vi har upptäckt också. Därför har vi aviserat en ledarskapsutbildning redan i budgetpropositionen, och vi håller nu på att ta fram den. Den finns också med i de förslag som kommer när propositionen om värdegrund läggs fram. Satsningen gäller äldreomsorgen, som producerar omsorg. Det gäller såväl privat och ideell som omsorg. Vi tror att vi kommer att komma en bra bit på väg om vi utbildar ledarskapet inom omsorgen. Det gäller inte minst i värdegrundsfrågor, som frågade om . Därefter kommer vi att fylla på med de förslag som vi ska lägga fram när det gäller yrkeskrav. Vi tror att vi är på väg åt rätt håll. Men det är klart att vi inte vänder detta i ett enda huj, utan det tar lite tid. (): inledde med att berätta lite grann om utmaningarna. Vi har insett detta från regeringens sida, och även lagt 4,6 miljarder i stimulansmedel. Jag skulle vilja höra med vad stimulansbidragen har gett för resultat. Vad har man mätt i form av kvalitetsutvecklingen i kommunerna? 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR Jag skulle också vilja ställa en fråga till : Finns det planer på att utveckla stimulansbidragen, och hur tänker man sig det hela i så fall? (): Också jag har en fråga till från kommun när det gäller förebyggande arbete inom . Har du någonting konkret att säga om det? Det står på dina listor att ni bara bedriver uppsökande verksamhet. Min förhoppning är att ni kanske har något liknande på det området när det gäller social verksamhet. Finns det något konkret inom det förebyggande arbetet i ? : Som sade tidigare är det för tidigt att göra några mer långtgående utvärderingar av stimulansbidragsprojekten. De pågår för fullt ute i kommuner och landsting. Vad man kan säga så här långt är att de stimulanspengar som staten har utverkat är i linje med sådant man vill jobba med i kommunerna. Det har inte alltid varit så. Det finns ett enormt Engagemang ute i kommunerna. Nästan alla kommuner och landsting finns med och har projekt, som vi har sett här. Mellan tummen och pekfingret kan man säga att matfrågan har kommit upp på dagordningen på ett helt annat sätt . Delvis beror det på de här pengarna; det är tydligt. Man gör satsningar. nämnde dietisterna som en arbetsgrupp som har debuterat i kommunerna med hjälp av de här pengarna. Det sociala innehållet är ett annat område som har prioriterats ned i verksamhet, vill jag hävda. Men det har rönt ett mycket större intresse . Också där har stimulansbidragen hjälpt till. Detta var två exempel, och det finns fler. : Låt mig bara lägga till något. Huvudmännen har startat inte mindre än över 3 000 projekt för stimulanspengarna. fanns det nästan inte några dietister ute i våra kommuner. finns det 130 anställda dietister. Det finns 70 demensteam. Detta tycker jag indikerar att det har hänt mycket med de här pengarna. Jag skulle vilja svara på din fråga, , att pengarna är långsiktiga. Det vill vi verkligen understryka. Det vi kanske kommer att göra framöver, efter 2010, är att börja styra in pengarna för att få en effektivare styrning i riktning mot kvalitet. Då kanske man ska kalla det för något mer prestationsbaserade pengar. Detta är alltså långsiktiga pengar. Vi vill ha dem för att vi vill öka kvaliteten och försäkra oss om allt det vi har pratat om här att våra äldre ska bemötas med värdighet och att det ska vara hög kvalitet både på personalen och inom den omsorg som bedrivs om våra äldre. SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 : När det gäller den uppsökande verksamheten har vi av de ungefär 7 000 pensionärerna ca 1 000 som är och som inte har någon hemtjänst. Det är hos dem vi har bedrivit en uppsökande verksamhet. När det gäller förebyggande arbete för har vi inte så mycket. Men vi har frivilligcentraler, träffpunkter och dagverksamheter. Också detta kan man säga är ett sätt att förebygga. (): Jag vill tacka för mycket intressanta dragningar. Jag skulle vilja ställa min fråga till , kommun. Vi fick ju höra här att den psykiska ohälsan är en stor utmaning framöver och att den är väldigt dåligt uppmärksammad hos gruppen äldre. Jag skulle vilja höra hur ni i tar er an denna stora utmaning. (): Jag har också en fråga till , och det handlar alltså om att personalen är helt avgörande för om vi ska få en bra omsorg om barn och gamla. Personalen måste vara tillräckligt många, och de måste få stöd i form av utbildning och liknande för att kunna göra sitt jobb. uttryckte det på ett bra sätt: Det är viktigt hur man byter blöja. Det är mycket det det handlar om, tycker jag. Därför tycker jag också att det var roligt att man från i sin presentation lyfte upp som en målsättning att det ska vara roligt att gå till jobbet. Det är sällan man ser sådant i målsättningar när man beskriver sin verksamhet, så jag skulle vilja veta lite vad ni har gjort för att försöka uppnå det målet. Kan ni beskriva det lite kort? (): Även jag vill tacka för de bra föredragningarna. Jag skulle vilja ställa en fråga till när det gäller anhöriga. Han nämnde just att aktiva politiker spelar roll men också att anhörigvårdare som ska betraktas som experter ska vara representerade i ledningsgrupper. Är det något som förekommer ute i landet? Hur arbetar man från för att förverkliga det gentemot kommunerna? : När det gäller den psykiska ohälsan är det våra biståndsbedömare som ska utreda och bevilja insatser. De träffar ju brukarna i det första skedet. Då lägger man också fokus på sådana saker, både fysiska och psykiska oförmågor som brukarna behöver ha hjälp med och insatser för. På det viset tycker vi att vi har den biten med i det här arbetet. Ordföranden: Och hur gör ni för att ha roligt? : I första hand har vi fokuserat på att det är viktigt att förankra det här hos personalen så att de är med från början och definierar det. Vi har preciserat att vi ska ha brukaren i fokus, och vi har påbörjat en utbild- 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR ning av personalen i bemötande, för jag tror att det är relationen mellan de äldre och personalen som gör att det är kul att vara på jobbet och ha ett sådant här jobb. Jag tror alltså att det är viktigt att höja statusen på det är jobbet. : Det vi har gjort är att försöka få kommunerna att skapa så kallade blandade lärande nätverk, där man i grupperna har haft både anhörigvårdare, äldre, personal, chefer och politiker med. De har jobbat med någon gemensam fråga, till exempel individualisering, och diskuterat den. Det har sedan lett fram till att man kanske har tagit initiativ till att göra utvecklingsprojekt, till exempel att starta trygghetshotell på något ställe. En hel del av de här blandade lärande nätverken har sedan blivit rådgivande organ till nämnderna i kommunerna. (): Jag skulle bara vilja fråga om de här äldreteamen han pratar om. Var anser du att de ska vara anställda om vi inte har sammanfört kommuner och landsting? Eller anser du att äldreteamen förutsätter en sammanföring av kommuner och landsting? : De geriatriska äldreteam som jag förordar skulle vara efter modell av de palliativa rådgivningsteamen. Ni som har varit med i historien vet kanske att det första palliativa rådgivningsteamet blev aktivt 199394 i efter stöd från Cancerfonden. har vi flera hundra sådana team. Det arbetssättet innebär att man är rådgivande och stödjande. Ett team innehåller minst läkare och sjuksköterskor, och enligt min uppfattning ska utgångspunkten vara från geriatrisk verksamhet så att man har sådan specialistkompetens i ryggen. För att fördjupa det lite ger en enkel överblick att en geriatriker kan stödja upp emot 68 specialutbildade geriatriska sjuksköterskor. På det sättet kan man nå ut till många. I vårt sammanhang arbetar vi mot tolv kommuner och kan alltså nå och komma fram med råd och stöd till uppemot 1 000 personer som befinner sig i den situationen att de betecknas som de mest sjuka äldre. Det är ett oerhört kostnadseffektivt arbetssätt där just kompetensen kommer direkt in i hemmet. Man kan stödja både kommunala sjuksköterskor, distriktsläkare och vårdpersonal. Det handlar om utbildningar. Vi är engagerade i alla möjliga olika sammanhang efter frågeställning och behov som uttrycks framför allt från kommunen och primärvården. Mitt svar är att teamens arbete ska utgå från geriatrisk verksamhet så att man verkligen säkrar kompetensen. Ordföranden: 15 personer har fått chansen att ställa frågor. Tack så mycket för det! Jag överlämnar för avslutning till . (): Jag ska be att få tacka alla er som har deltagit i den här utfrågningen och bidragit med era erfarenheter och kunskaper. Det är klart att SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 vi inte har fått en heltäckande bild, för det här är en enormt stor verksamhet som rymmer väldigt många olika delar. Men jag tycker faktiskt att vi har fått en ganska rättvisande bild i detta att vi har fått belyst svåra problem och utmaningar som vi står inför och som inte är lösta. Vi har också fått en positiv bild av utvecklingen, och några lysande pärlor finns också redovisade. Jag vill särskilt tacka er som har rest hit från , , och för att dela med er av era erfarenheter, för det är väldigt värdefullt för oss. Vi är i den oerhört lyckliga situationen att vi har en mycket snabbt ökande medellivslängd. Det är en fantastisk framgång, och jag tror att jag talar för många när jag säger att det går så fort. Det går så fort att man själv blir gammal. Man hänger inte med sin egen ålder. Jag tror att det är många som känner det. Men det går också så fort att samhället får en mycket äldre befolkning. Vi som ansvarar för besluten och planeringen har inte heller riktigt hängt med i hur fort det går. Det är en fantastiskt rolig utmaning men också en mycket stor sådan, för det handlar om så väldigt många människor och så väldigt många olika behov. Självklart behöver det faktum att vi både blir äldre och många fler äldre inte med automatik betyda att vi behöver väldigt mycket mer vård och omsorg. Vi kommer dock att behöva mer äldreomsorg och framför allt, tror jag, sjukvård för multisjuka äldre. Där har vi en rejäl utmaning framför oss, och då tror jag att det är väldigt viktigt att man kan jobba långsiktigt och med brett politiskt stöd. Därför vill jag återigen tacka er som tog er tid att komma och delge era kunskaper till oss i socialutskottet. Problem och umaningar inom äldreomsorgen Utvecklingen av antalet platser i särskilt boende för äldre 2000-2008 Socialtjänststatistik respektive år. Platser i tusental. individ - baserad statistik Utveckling av täckningsgraden* i hemtjänst & särskilt boende, 2000 - 2008 * Antal personer 80+ med hjälp, i relation till antal 80+ i befolkningen Stimulansmedel för kvalitetsutveckling i äldreomsorgen »Kost och nutrition »Det sociala innehållet Totalt utbetalat - 2009 = ca Fördelning av 2007 medel till kommunerna Fördelning av pengar till landstingen Stort intresse angelägna utvecklingsområden Stort engagemang på alla nivåer Lyfter tidigare eftersatta områden mat och förebyggande arbete Planering styrd av behov Undvika kvantitet blir kvalitet Demens - en av våra största folksjukdomar 150 000 demenssjuka antalet ökar Stort antal närstående antalet ökar Kostnad ca 50 miljarder kommun, landsting, närstående SBU rapporten om demenssjukdom (statens beredning för Stimulansmedel till kommuner och landsting Kvalitet i vården (SOU2001.6) Det gäller utbildningar på alla nivåer Universitet och högskoleutbildningar: Sjuksköterske- , läkar- , arbetsterapeut- , sjukgymnast- , psykolog-, socionomutbildningar m.fl Hur kan kvaliteten i demensvården utvecklas om inte grundutbildningarnas innehåll motsvarar befolkningens behov? på olika nivåer för olika grupper (2008) Demensutbildning för sjuksköterskor /högskola Demensutbildning för undersköterskor /högskola Yrkesutbildning (KY) Breddutbildning i landets kommuner Svenskt demenscentrum satsar på utbildning publiceras nationella riktlinjer i demensvård SDC arbetar för att sprida riktlinjerna genom en nätbaserad utbildning -Utbildningen är kostnadsfri -Målgruppen är anställda inom vård och omsorg -Målet är att nå ut med kunskapen - där den ska användas Utbildning är en väsentlig del i kvalitetsutvecklingen av demensvården Hur fungerar anhörigstödet ? Hur fungerar anhörigstödet ? Öppet seminarium om äldrefrågor Vem är anhörigvårdare? Tre fjärdedelar av all vård och stöd till äldre ges av anhöriga. En fjärdedel av dem som är hjälper äldre, sjuka eller funktionshindrade (650 000 personer). Den första gruppen, () ger hjälp och stöd en gång eller till maka eller make i det egna hushållet, vanligen i ålder och lika vanligt bland kvinnor och män (83 000 personer). Den andra gruppen, () hjälper släkting, nära vän, granne eller arbetskamrat eller , vanligast kvinnor (166 000 personer). Den tredje gruppen, () hjälper någon utanför det egna hushållet, en gång eller mera sällan. En något yngre grupp utan skillnad mellan kvinnor och män (415 000 personer). (, 2005, Szerbely 2007) information, utbildning och stöd Information och utbildning om: praktiska färdigheter att ge vård och omsorg i det dagliga livet den anhöriges sjukdom, vanliga problem och behandling vad det finns för hjälp och stöd att få i samhället, ekonomiska bidrag, tekniska hjälpmedel och anpassning av boendet strategier att bemästra situationen Stöd som fokuserar på: någon förstående att tala med praktisk hjälp med omvårdnadsåtgärder en bra och lämpligt anpassad hemmiljö Erfarna anhörigvårdare kan betraktas som experter (, 2004, , 2005) Olika former av anhörigstöd Anhörigstödet varierar över landet Varierar mellan större och mindre kommuner Varierar mellan olika regioner Aktiva politiker spelar roll utvärdering och utveckling av anhörigstöd Samverkan och partnerskap i stöd och hjälp för anhöriga Kombinera förvärvsarbete och anhörigomsorg E-tjänster och ny teknik för anhörigvårdare Bibehålla hälsa och förebygga ohälsa sluta vårdandet, särskilt boende och efterlevandestöd Hur kan vi hjälpa kommuner, landsting och ideella organisationer? Genom att samla in, strukturera och sprida kunskap Stimulera och stödja utvecklingsarbete Skriv din rubrik här Denna sida kan användas när det inte passar så bra med en bild på halva sidan. T ex om du ska visa grafer eller andra typer av bilder. ANHÖRIGCENTRUM - EN MÖTESPLATS ÖPPET SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR med anledning av socialutskottets behandling av äldrefrågor i betänkandet 2009/10:SoU1 11.45 i Skandiasalen, riksdag (ingång från , ) Syftet med seminariet är att belysa ett antal frågeställningar samt att fördjupa kunskaperna på äldreområdet. 09.05Problem och utmaningar inom äldreomsorgen samt Effekter av styrmedel (stimulanspengar) , ordförande i socialutskottet , överdirektör , enhetschef 2009/10:RFR5 BILAGA svarig för forskning och ut- Nätverk för Silviasystrar, Vis- P A U S 10.35Hur fungerar anhö- Nationellt BILAGA 2009/10:RFR5 från två pensionärs- , vice ord- , 2:a vice ordföranden 11.00F R Å G E- S T U ND S L U T Statssekreterare , politiskt sakkunnige , ämnesrådet och kanslirådet , samtliga , kommer att vara närvarande under seminariet och tillgängliga för att svara på frågor under frågestunden.