eunbil · GX0N23506C · 2010-01-01 00:00:00 — Mikroföretag (2009) 83 slutlig Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag avseende mikroenheter Sammanfattning Kommissionens förslag syftar till att förenkla redovisningskraven för mikroföretag genom att undanta dessa från det fjärde bolagsrättsliga direktivets tillämplighet och därigenom från skyldigheten att upprätta årsredovisning. Medlemsstaterna ges därmed en möjlighet att i högre utsträckning än som är möjlig anpassa vilka krav på årsredovisning som ska finnas i den nationella lagstiftningen. Regeringen anser att det är av synnerlig vikt att redovisningsreglerna för mikroföretag förenklas och att medlemsstaterna ges möjlighet att anpassa reglerna efter nationella behov. Regeringen ser dock gärna att förslaget kompletteras med vissa bestämmelser om grundläggande harmonisering. I Förslaget 1. Innehåll Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ges möjlighet att undanta mikroföretag från att omfattas av det fjärde bolagsrättsliga direktivet och därmed upphäva deras skyldighet att upprätta årsredovisning i enlighet med de krav som direktivet ställer upp. menas företag som inte överskrider gränsvärdena i två av följande tre kriterier: a) total balansomslutning på , b) nettoomsättning på , c) genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret på 10 personer. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa I regleras vilka som är skyldiga att upprätta en årsredovisning i bokföringslagen (1999:1078). De materiella bestämmelserna om årsredovisningens innehåll finns i årsredovisningslagen (1995:1554). Kommissionens förslag innebär inte att måste ändra någon av dessa lagar utan skapar endast en möjlighet att införa särbestämmelser för mikroföretagen, om så skulle vilja. Budgetära konsekvenser Förslaget förutses inte ha några konsekvenser för vare sig statsbudgeten eller för EU:s budget. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Det fjärde bolagsrättsliga direktivet, som antogs , syftar till att harmonisera de krav på finansiell rapportering som medlemsstaterna ställer på företagen. Harmoniseringen syftar främst till att främja den gränsöverskridande handeln genom ett stärkt borgenärsskyddet i form av jämförbar och likvärdig information i årsredovisningarna. Det nu aktuella förslaget utgår från att mikroföretag har en mycket begränsad gränsöverskridande handel. I ändringsdirektivet görs därför endast en begränsad analys av vad förslagets konsekvenser skulle bli för den gränsöverskridande handeln om harmoniseringen inom detta område skulle upphöra för mikroföretagen. Detta gör det svårt att bedöma förslagets eventuella nackdelar. anser att det är av synnerlig vikt att redovisningsreglerna för mikroföretag förenklas. Det är också viktigt att medlemsstaterna ges möjlighet att anpassa redovisningsreglerna efter de behov som kan finnas i respektive stat. Det är dock inte givet att en fullständig avreglering är den bästa lösningen. Ett visst mått av harmonisering kan vara till fördel även för små europeiska företag. Remissinstansernas ståndpunkter Samtliga remissinstanser som svarat är på ett generellt plan positiva till förenklingar för små företag. När det gäller det nu aktuella förslaget är remissutfallet dock blandat. Några remissinstanser, bl.a. FAR SRS, ifrågasätter slutsatserna i kommissionens konsekvensanalys, t.ex. påståendena att mikroföretag knappt har någon gränsöverskridande verksamhet och att årsredovisningarna för dessa företag inte utgör någon viktig informationskälla för de externa intressenterna. Dessa remissinstanser menar att detta, i vart fall för svenska mikroföretag, inte stämmer och att det finns en risk för att kommissionens förslag kommer att leda till att transparensen och jämförbarheten inom EU minskar med de nackdelar det kan föra med sig i form av sämre konkurrenskraft, minskat förtroende och kreditrisker. anser att förslaget inte kommer att leda till de angivna kostnadsminskningarna eftersom de stora kostnaderna för företagen ligger i det grundläggande bokslutsarbetet och inte i framtagandet av årsredovisningen. Medlemsstaterna kommer även att kräva att den löpande bokföringen avslutas och att kostnaden för detta inte påverkas av om det sker enligt nationella regler eller enligt reglerna i det fjärde direktivet. Företagarna avstyrker förslaget och framhåller att en avreglering inte med nödvändighet är den bästa lösningen för företagen. Vidare påpekar att förslaget riskerar att leda till sämre konkurrensläge för mikroföretagen, bl.a. genom sämre tillgång till jämförbar räkenskapsinformation. Företagarna förordar att frågan om att undanta mikroföretag från direktivets tillämpningsområde får avvakta tills den aviserade översynen av det fjärde direktivet har genomförts. menar att vikten av att de svenska aktiebolagens redovisningshandlingar offentliggörs ur borgenärssynpunkt inte ska underskattas. ser en risk för att det kommer att bli svårare att utreda ekonomisk brottslighet om och andra länder tar bort kravet på att upprätta och offentliggöra en årsredovisning eftersom det då skulle bli betydligt svårare att få information om företagen. Vidare kan förslaget leda till att det införs olika regler i olika länder. Eftersom den ekonomiska brottsligheten ökar och blir alltmer internationell finns en betydande risk för att de utredningssvårigheter som föreligger ökar. III Övrigt 1. Fortsatt behandling av ärendet Förslaget har förhandlats en gång i rådsarbetsgruppen och en gång på attachénivå. Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen har dock mot bakgrund av att det finns en blockerande minoritet mot förslaget som sådant avstannat. Ordförandeskapet planerar en vägledande diskussion vid konkurrenskraftsrådets möte om förslaget i syfte att få besked om vilka förutsättningar det finns för att föra frågan framåt. Rättslig grund och beslutsförfarande Som rättslig grund för beslutet har åberopats artikel 44.1 i EG-fördraget om etableringsfrihet. Beslut fattas enligt artikel 251 i fördraget (medbeslutandeförfarandet). Det innebär att rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet och att har medbeslutanderätt. Förslaget innebär ändringar i ett direktiv och har därför formen av ett direktiv. Fackuttryck/termer Med balansomslutning menas summan av tillgångssidan eller skuldsidan i balansräkningen. Med nettoomsättning menas summan av intäkterna från sålda varor och utförda tjänster med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen.