eunbil · GX0N2350B9 · 2010-01-01 00:00:00 — En politisk överenskommelse kunde efter långa överläggningar med trilaterala möten och en presentation av en slutlig kompromisstext nås avseende kontrollförslaget som är det största förordningsförslaget någonsin på fiskets område. Förslaget om en reform av fiskerikontrollen är övergripande med inriktning på alla aspekter av den gemensamma fiskeripolitiken, från nätet till tallriken. Förslaget ska inte bara förbättra kontrollkapaciteten och förvaltningen av fiskeriresurserna och skapa lika villkor i EU, utan också ha en positiv strukturell inverkan på fiskeindustrin och marknaden och därmed bekämpa de miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenserna av bristande efterlevnad. Reformen förväntas kunna främja ett klimat som utmärks av att reglerna inom fiskerinäringen efterlevs och att det skapas lika konkurrensvillkor för fiskare och att konsumenterna ska känna sig trygga med att de kan äta lagligt fångad fisk. Den slutliga kompromisslösningen innehöll bland annat förändringar i följande artiklar: I artikel 14 om toleransmarginal i loggboken samt artikel 19 sattes en enhetlig toleransgräns om (istället för göra en distinktion mellan och ). I artikel 47 ströks punkten 5 om avräkning av fritidsfiskets fångster mot yrkesfiskets kvot, vidare gjordes en ändring i artikel 47 punkten 4 så att det nu är rådet som ska besluta om eventuella åtgärder avseende arter under långsiktig plan och fritidsfisket. Artikel 37a ändrades så att mindre fiskebåtar under 12 m kan undantas från kravet att ha utrustning för att återfinna förlorade redskap. I artikel 82 punkten 3 ersattes texten om minimisanktion om minst två gånger fiskvärdet med att sanktioner ska var effektiva och avvärjande och baserad på fångstens värde. Punkten 4 i artikel 82 ströks. skärptes artikel 84 om ett pricksystem för allvarliga överträdelser med ett krav om att prickar följer ett fartyg vid försäljning. Förordningen som sådan träder i kraft . Flera ingående viktiga delprocesser har dock ett senare datum för ikraftträdande. 7) Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i - Politisk överenskommelse - dok. 12882/09, 14222/09 + Cor.1 (en) och 13860/09 En politisk överenskommelse kunde efter trilaterala möten nås om förslaget avseende fiskemöjligheter i . Förändringar Sill, centrala , -Sill, västra , -16, Torsk , + , enligt förvaltningsplan , + , enligt förvaltningsplan Lax, centrala , - Skarpsill, centrala , - , , Bacoma och T90, maskstorlek maskstorlek, selektionsfönster från 3,5 till 5,5 m , Bacoma och T90, maskstorlek maskstorlek, selektionsfönster från 3,5 till 5,5 m 8) EU/: Årliga samråd - Diskussion - dok. 13859/09 + Cor. KOM () konstaterade att förhandlingarna med inte skulle bli enkla. Två problem var att hade brutit avtalet med och SE om Skagerak och samt avtalet med om makrill. EG måste dessutom vara beredd på att integrera det södra beståndet för makrill. KOM trodde på en minskning av blåvitling och förutsåg att det skulle bli svårt att uppnå balans eftersom den nordliga torsken i har ökat. DK ville ha stimulanskvot, all fisk skulle stämmas av med denna kvot. DK förstod inte den norska tolkningen av avtalet i Skagerak och . För ES var ishavstorsk viktig. Framtiden för denna art ser bra ut men ES kan inte acceptera en minskning. ES kan få problem med makrill vad gäller relativ stabilitet för sin flotta. BE menade att de gemensamma bestånden för rödspätta och torsk var viktigast. Vad gällde rödspätta kunde BE gå med på att tillämpa föreslagen plan. BE kunde också tänka sig en plan för marulk. NL poängterade att vi måste hålla oss till de fleråriga förvaltningsplanerna. NL menade att gemenskapen hade bidragit med mycket men inte fått motsvarande i utbyte från och därför borde vara tuffare i förhandlingarna , särskilt vad gällde ishavstorsk. NL ansåg också att EG måste förbättra kontrollen i de södra bestånden. IE ville sänka kvoten för blåvitling samt stödde KOM:s åtgärd om kontroll av makrill såväl i norr som i söder. UK ville följa ICES rekommendationer för de arter med förvaltningsplan. UK stödde KOM om att återintegrera makrillen i de södra bestånden samt ville ha kontroll i de södra vattnen. EE hade intressen i de södra bestånden samt påminde om KOM:s deklaration om att samtliga MS intressen ska tas i beaktande vad gällde relativ stabilitet. FR ansåg att inga nya tekniska åtgärder ska diskuteras vid förhandlingarna så att EG:s förslag om tekniska regleringar eventuellt påverkas negativt. Detta bekräftade KOM. FR ansåg vidare att förslaget om ishavstorsk ska godtas av EG. PT påtalade problemet med att stängt PT:s torskfiske utanför innan kvoten hade utnyttjats. KOM svarade att den är i kontakt med om detta men att problemet inte kan vara en del av förhandlingarna. Om vi löser en del av problemen inom förhandlingarna kan det dock öppna upp för att lösa Svalbard-frågan. DE ansåg att TAC-nivåerna skulle grundas på vetenskapliga råd och på förvaltningsplanerna. Bifångsterna för torsk måste minskas och man måste titta på balansen mellan bestånden vad gäller sill i och Skagerak. När det gäller framtida finansiella åtgärder för exempelvis taggmakrill måste EG gå stegvis framåt och lita till vetenskapliga rön. Blåvitling är särskilt viktig i utbytet. dessutom måste man se till hållbarhet i avtalen med och . KOM () välkomnade många av MS förslag och underströk att om vi lyckas lösa problemet med den södra komponenten kan vi komma fram till ett avtal. föreslog att det genast hålls tekniska möten med de MS som har svårigheter. KOM informerade också om att KOM har skickat signaler t om makrill och en begränsning på . ORDF meddelade att frågan återkommer på jordbruks- och fiskerådet . 9) Övriga frågor a) Statligt stöd för förvärv av jordbruksmark - Begäran från den polska delegationen - dok. PL begärde, på grundval av artikel 88 punkt 2 i EG-fördraget, att det skulle vara fortsatt tillåtet att betala ut statsstöd även efter till jordbrukare som förvärvar jordbruksmark. Då ska sådana stöd fasas ut enligt statsstödsreglerna. PL ville att skulle förlängas till . PL fick stöd av FR, LT, HU, RO. ORDF meddelade att frågan kommer att behandlas i SJK , det vill säga . b) Svårigheter att försörja sockerraffinaderier - Begäran från den portugisiska delegationen - dok. PT begärde att KOM skulle suspendera nuvarande tull på råsocker inom CXL-kvoten för att säkerställa tillgången till socker för EU:s sockerraffinaderier. Tullen på per ton utgjorde enligt PT ett hot mot tillgången på socker för EU:s raffinaderier samt mot deras konkurrensförmåga. Förslaget stöddes av FI, RO, PL, BG, UK. KOM () menade att ett av syftena med sockerreformen var att skydda sockerraffinaderierna. Det finns inget som tyder på ett underskott av socker. KOM följer situationen och kommer att vidta åtgärder om det behövs. c) Situationen på marknaden för spannmål - Begäran från den österrikiska delegationen - dok. AT framförde att situationen på spannmålsmarknaden är svår. Det produceras mer än det konsumeras, mycket på grund av att det finns lager från rekordskörden . Det finns mycket spannmål i våra lager vilket ger låga priser, i vissa fall under interventionspriset. Särskilt bekymmersamt är det för vete och majs. AT ansåg att exportbidrag samt transportkostnader från överskottsområden till underskottsområden skulle kunna vara möjliga lösningar. Förslaget stöddes av FI, RO, HU, SK, CZ. KOM () menade att marknaden för tillfället fungerar. Att intervenera genom till exempel exportbidrag vore inte lämpligt. Om situationen kräver särskilda åtgärder så kommer vi anta sådana. d) Förnyande av fiskeflottan i enlighet med EFF- förordningen - Begäran från den litauiska delegationen, med stöd av den cypriotiska delegationen - dok. 14015/09 och 14443/09 LT begärde att det skulle göras ändringar i reglerna för () för att kunna ge stöd till att förnya den åldersstigna litauiska flottan och ersätta den med modernare och större fartyg. Begäran fick stöd av CY, EL, LV, EE, DE. KOM () menade att det i tider av överkapacitet inte ska ges stöd till att modernisera flottan och att det inte var realistiskt med en översyn av EFF . KOM kunde dock hjälpa till utifrån de instrument som redan finns. e) ICCATs årliga möte - Information från kommissionen - dok. KOM () informerade om förhandlingsstrategin inför det årliga mötet i . Fisket av blåfenad tonfisk är den fråga som förväntas dominera mötet då har lagt ett förslag om sätta upp blåfenad tonfisk på CITES-listan, något som KOM ville undvika. Detta stöddes av FR, IT, MT, PT. g) Fiskeavtal med KOM () begärde vid sittande bord att fiskeavtalet med skulle tas upp som en övrig punkt. KOM föreslog att de nödvändiga förfarandena för att dra tillbaka KOM:s förslag skulle påbörjas. Samarbetet kan inte fortsätta på grund av den senast tidens oroligheter i . Nästa rådsmöte äger rum .