rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Exempelvis kommun menar att de statliga myndigheterna ofta inte är samlade i sin syn på hållbar stadsutveckling och att det saknas en permanent nationell arena för hållbar stadsutveckling. En sådan arena skulle kunna vara , eller , som det är svårare att säga var ansvaret för den sociala dimensionen av hållbar utveckling ska läggas. De intervjuade tjänstemännen vid olika förvaltningar upplever oklarheter i olika aktörers och myndigheters roller i stadsutvecklingsprocessen. Tjänstemännen har bl.a. fört fram önskemål om en statlig paraplyfunktion för hållbara städer inom en befintlig myndighet, t.ex. . Delegationen för hållbara städer uppfattas delvis ha en sådan funktion, men eftersom delegationen endast finns tvingas kommunerna snart åter vända sig till en mängd 4 STATEN OCH STADSUTVECKLINGEN olika myndigheter beroende på vilken aspekt av hållbar stadsutveckling man fokuserar på. Trästad 2012 menar att det är svårt för kommunerna att kunna nyttiggöra den kompetens som finns på centrala myndigheter och att kan vara en länk i att informera kommunerna om t.ex. hållbar stadsutveckling. i konstaterar att arbets- och ansvarsfördelningen mellan de centrala verken inte är tydlig och att verken är dåliga på att samarbeta. Hållbarhet bygger på att olika sektorer kan samarbeta. Statens insatser borde samordnas bättre, annars uppstår förvirring hos kommunerna. Från SKL konstateras att den rådande sektorspolitiken från statens sida är ett problem för kommunerna. SKL menar att de statliga myndigheternas arbete borde samordnas på nationell nivå, och nämner som exempel statens insatser för att minska buller i stadsmiljöer där tre statliga myndigheter är inblandade: reglerar buller vid t.ex. flygplatser, reglerar buller i bebyggelse och har regler för bullernivåer inomhus. Bland övriga aktörer har t.ex. Arkitekter framfört att det utifrån sett inte är tydligt hur arbets- och ansvarsfördelningen egentligen ser ut. Världsnaturfonden (WWF) har framfört att samarbete och samordning mellan myndigheter kan och bör stärkas, inte minst eftersom spretiga insatser får mindre effekt. Många projekt tycks bedrivas parallellt och utan central samordning. Från delegationen uppges att man inte har trängt in i frågan om hur arbets- och ansvarsfördelningen mellan de olika myndigheterna ser ut när det gäller hållbara städer. Från delegationens kansli betonas att det inte ingår i delegationens direktiv att samordna arbetsfördelningen mellan olika myndigheter. Trots att delegationen inte har haft uppdraget att samordna myndigheters arbete har delegationen dock t.ex. samlat forskningsaktörer kring gemensamma frågeställningar. Myndigheterna har otydlig roll i arbetet med hållbar stadsutveckling Frågor om hållbar stadsutveckling hanteras i olika omfattning av de myndigheter som har ingått i denna uppföljning. och har endast i begränsad utsträckning arbetat specifikt med frågan, medan t.ex. , , , och på olika sätt är engagerade i arbetet. Flera av aktörerna har uttryckt att de olika myndigheterna har en otydlig roll i stadsutvecklingsarbetet. Från nivå har det framförts att har en otydlig roll när det gäller hållbar stadsutveckling. Exempelvis i upplever att man inte får någon respons och att verket inte tar ställning. Kommunerna skulle behöva mer vägledning från . Från kommunerna har framförts att liksom flera andra statliga myndigheter hinner inte med så mycket mer än vad de absolut måste göra, vilket innebär att verket blir reaktivt och inte så drivande i hållbarhetsarbetet. Flera aktörer har uppmärksammat att verket inte är med i delega- 4 STATEN OCH STADSUTVECKLINGEN tionens arbete med hållbara städer. Från delegationens kansli har det dock betonats att verket är med i bedömningarna av ansökningarna och att delegationen har samverkat med i en studie om samverkan mellan det offentliga och näringslivet. Delegationen har även tagit del av erfarenheter från kring bl.a. LIP, Klimp, uppföljning och utvärdering samt begreppet bidragsgrundande kostnader. är även del i det nätverk kring goda och intressanta exempel som delegationens kansli har tagit initiativ till. bekräftar att det är svårt att ta ett helhetsgrepp på området eftersom man inte har sektorsansvaret för frågan. Däremot ingår hållbar stadsutveckling i mer allmänna uppdrag att se till att de miljöpolitiska besluten genomförs genom ett långsiktigt och förebyggande arbete för en hållbar samhällsutveckling. Bland andra statliga myndigheter har t.ex. () framfört att ämbetets instruktion pekar ut en tydlig inriktning när det gäller ämbetets roll för samhällsplanering, stadspolitik, hållbar utveckling och goda livsmiljöer. Frågor om städer utgör en del i ämbetets löpande arbete, bl.a. eftersom kulturmiljöer av riksintresse finns representerade i de flesta städer. Samarbete bör bygga på tydlighet och jämbördiga myndigheter har framfört att det inte har varit svårt att enas med de andra myndigheterna i frågor som gäller hållbara städer. har betonat att det behövs jämbördiga myndigheter vad beträffar ansvar, makt och medel samt bra samordning mellan departementen för att samarbetet ska fungera bra. Alla myndigheter måste ges goda förutsättningar, både vad gäller resurser och möjligheter att agera, t.ex. utifrån lagstiftning. menar att alla berörda myndigheter måste få uppdrag anpassade till sina politikområden och att det är av vikt att parterna också har en ömsesidig nytta av samarbetet. Det betonas att för att samarbetet ska fungera måste det vara tydligt vilka roller som de olika aktörerna har. Dessutom måste regeringen vara tydlig i sina uppdrag till myndigheterna när det gäller behovet av samarbete. Om det finns t.ex. målkonflikter är det viktigt att dessa blottläggs, medvetandegörs och i möjligaste mån åtgärdas. Utökat samarbete mellan myndigheterna har pekat på att samarbetet mellan myndigheterna har ökat , och har betonat att det är positivt att arbeta med andra myndigheter om en gemensam fråga som hållbara städer. Flera aktörer menar att det är naturligt att olika myndigheter ibland har olika syn på olika sakfrågor. har betonat att genom ökad samverkan och starkare nationell samordning skulle utvecklingen av städerna kunna ske mycket mer hållbart. Museet menar att samverkan alltid kan bli bättre och för att uppnå ett hållbart utvecklingsarbete borde olika perspektiv lyftas i större utsträckning än vad som görs även med pågående satsning. 4 STATEN OCH STADSUTVECKLINGEN Samarbete på regional nivå kring hållbar stadsutveckling Det finns olika former av samarbete kring hållbar stadsutveckling på regional och lokal nivå. Flera aktörer har framhållit att mycket pågår i när det gäller hållbara städer. Där finns ett regionalt nätverk för hållbara städer, vars syfte är att utgöra en plattform för kunskaps- och idéutbyte mellan skånska aktörer och initiativ för hållbar stadsutveckling. har konstaterat att nätverket har lett till att fler aktörer har kommit med i ansökningarna och att samarbetsprojekt har skapats. En del samarbeten har inletts, även om de inte har lett till att bidrag söktes från delegationen. har varit ledande i nätverket, bl.a. genom att uppmuntra de små kommunerna i att söka bidrag från delegationen. Landshövdingen har kallat till möten med kommunerna . Mötena har ägt rum på residenset och bl.a. kommunalråden har bjudits in, vilket enligt bl.a. kommun har varit mycket positivt för att förankra arbetet med hållbar stadsutveckling i kommunerna. På lägre nivå har det hållits nätverksträffar där de olika aktörerna i nätverket har informerat varandra om hur man arbetar med hållbar stadsutveckling m.m. Även ansökningar till delegationen har diskuterats. har betonat att är ett stöd i kommunernas planarbete och har ett samordningsansvar för de nationella myndigheterna på länsnivå. och Bygga-bo-dialogen har upphört Det stadsmiljöråd som omnämns i regeringens uppdrag till delegationen är tillbaka nedlagt. fanns tidigare vid och var ett rådgivande organ till verket. Enligt uppgift från är en orsak till nedläggningen att stadsmiljörådet inte var så aktivt. En annan orsak är att behovet av stadsmiljörådet minskade i takt med att samarbetet med andra myndigheter i det löpande arbetet har ökat. I uppföljningen har bl.a. kommun uppmärksammat att stadsmiljörådet har lagts ned, trots att stadsfrågor har blivit aktuella och att rådet just hade börjat bli framgångsrikt. I regeringens uppdrag till delegationen omnämns även att administrerar Bygga-bo-dialogen, vilken syftar till att främja hållbar utveckling inom bygg- och anläggningssektorn. Dialogen upphörde men delar av det arbete som har bedrivits lever vidare genom bl.a. och Delegationen för hållbara städer. I uppföljningen har flera aktörer framhållit Bygga-bo-dialogen och dess betydelse. Dialogen har setts som en positiv satsning och från har framförts att dialogen har varit bra och gett goda effekter. i konstaterar att dialogarbetet kom långt men att den nu då den har börjat få effekter inte längre får statligt stöd. Från har framförts att delegationen inte på ett fungerande sätt har tagit vara på det arbete som dialogen bidrog till. Att ersätta dialogen med en tvåårig delegation utrycks som orimligt. Från intervjuade tjänstemän vid har framförts att det kontaktnät, de samarbetsformer, den kunskapsbas och den kontinuitet som dialogen stod för inte har tagits till vara. 4 STATEN OCH STADSUTVECKLINGEN har betonat att delegationen inte har haft i uppdrag att ersätta Bygga-bo-dialogen. I delegationens uppdrag ingår inte att fungera som fortsatt samordningskansli för dialogens aktörer. Inom ramen för dialogens styrgrupp fördes flera diskussioner om hur dialogens samverkansform skulle kunna fortsätta utan regeringens finansiella bidrag. Dessa diskussioner fördes också med andra frivilliga intresseorganisationer inom byggsektorn. Delegationen har i flera olika sammanhang lyft fram och använt sig av erfarenheter från dialogen. Bland annat anordnades ett seminarium om samverkan mellan kommun och näringsliv med syfte att lyfta frågan om samverkansformer. Dialogens aktörer ingår i delegationens kontaktnät och bjuds in till seminarier och möten. Dessutom finns goda exempel från Bygga-bo- dialogen med under delegationens exempelsamlingar. 5 Statens satsning på hållbara städer 5.1 Allmänt om satsningen 5.1.1 beslut om hållbara städer Regeringen har i olika sammanhang framfört att det finns en stor potential att minska utsläppen av växthusgaser och städernas miljöpåverkan genom att utveckla byggande och planering. Genom att sluta kretsloppen för vatten, avlopp, avfall och uppvärmning menar regeringen att resursförbrukningen kan minskas. Byggmaterial kan väljas utifrån hållbarhetskriterier. Stadsplanering kan underlätta de mest miljövänliga transportalternativen, som cykel och kollektivtrafik, och ny miljöteknik uppmuntrar medborgarna till miljöeffektiva val. Regeringen har framfört att det finns en stor hållbarhetspotential i den täta och mångfunktionella staden med levande och trygga stadsmiljöer, gott underlag för klimatvänlig kollektivtrafik, möjligheter till effektiv uppvärmning och låga utsläpp av växthusgaser per capita.52 Den statliga satsningen på hållbara städer aviserades då regeringen i budgetpropositionen konstaterade att klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. De sociala, ekonomiska och miljömässiga effekterna av klimatförändringarna riskerar att bli mycket allvarliga. Regeringen framförde att insatser behövs både på nationell och internationell nivå och bedömde att ytterligare insatser behövs för bl.a. hållbara städer. Under dåvarande anslaget 34:10 Stöd till klimatinvesteringar aviserade regeringen en satsning på hållbara städer inom ramen för den s.k. klimatmiljarden. Syftet angavs vara att stödja stadsbyggnadsprojekt som med användande av ny teknik och integrerad planering kan bidra till väsentligt förbättrad miljöprestanda och minskad klimatpåverkan. För detta ändamål beräknades anslaget uppgå till 2009 och ytterligare 2010, dvs. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade i sin beredning av budgetpropositionen att regeringen redan året innan hade aviserat att medel inte skulle komma att avsättas till klimatinvesteringsprogram (Klimp) efter 2008. Avsikten var i stället att anslaget skulle användas till satsningen på hållbara städer. Utskottet instämde i regeringens bedömning att stödet till Klimp kunde fasas ut till förmån för andra investeringar eller stödsystem och att motionsförslagen om fortsatta satsningar på klimatinvesteringsprogrammet därför borde lämnas utan åtgärd.53 återkom regeringen i frågan och föreslog att skulle anvisas under anslaget 1:15 Hållbara städer. 2009/10:1 utg.omr. 2007/08:1 utg.omr. 20, bet. 2007/08:MJU1. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER beräknades anslaget till . Miljö- och jordbruksutskottet välkomnade i sitt budgetbetänkande regeringens satsning för att uppnå en hållbar tillväxt och goda livsvillkor samt utgick från att grönområdens betydelse och möjligheterna till lokal odling skulle komma att vägas in i detta arbete.54 hänvisade regeringen till att den inrättade en delegation för hållbara städer för att stimulera utvecklingen inom hållbart byggande och planering. I enlighet med beräkningar i tidigare budgetpropositioner föreslog regeringen att skulle anvisas under anslaget 1:15 Hållbara städer . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och samtliga motioner avstyrktes.55 I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsningen på hållbara städer fortsätter , främst för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljning av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas till vara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Regeringens förslag innebär att anslaget 1:15 Hållbara städer tillförs 20112012 för att fasa ut verksamheten. Anslaget 1:15 Hållbara städer är ett ramanslag som regeringen har delat upp i tre anslagsposter (se tabell nedan). 1 disponeras av för utbetalning av bidrag. Av medlen får 2010 högst användas i för administration och eget arbete med anknytning till medlen. fick högst användas i för administration och eget arbete med anknytning till medlen. 2 disponeras av för delegationen för hållbara städer. skulle av medlen utbetalas efter rekvisition till uppdrag att utvärdera det ekonomiska stödet till åtgärder för att främja utvecklingen av hållbara städer. Anslagspost 3 disponeras av . TABELL 1 ANSLAG 1:15 HÅLLBARA STÄDER (UTG.OMR. 20), TKR Hållbara städer del till Hållbara städer del till regeringens 3Hållbara städer del till , disposi- Källa: Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut och Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut . 2008/09:1 utg.omr. 20, bet. 2008/09:MJU1. 2009/10:1 utg.omr. 20, bet. 2009/10:MJU1. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 5.1.2 Satsningens syfte och upplägg I samband med att satsningen på hållbara städer aviserades av regeringen framförde bl.a. miljöministern att regeringen nu höjer ambitionen och går in för att utveckla en ny sorts städer för framtidens behov.56 Statens satsning på hållbara städer inleddes och består av följande två delar: Inrättandet av en delegation som började sitt arbete och som ska avsluta sitt arbete . Delegationen har ett brett uppdrag och ska genomföra olika åtgärder som sätter fokus på och långsiktigt bidrar till förbättrade förutsättningar för utveckling av hållbara städer. Ett ekonomiskt stöd till hållbara städer på sammanlagt . Syftet med satsningen och det ekonomiska stödet har beskrivits på följande sätt i olika dokument: Att stödja stadsbyggnadsprojekt som med användande av ny teknik och integrerad planering kan bidra till väsentligt förbättrad miljöprestanda och minskad klimatpåverkan. Att stimulera utveckling av attraktiva stadsmiljöer med minskad klimat- och miljöpåverkan som kan utgöra förebilder nationellt och internationellt för hållbart stadsbyggande och tillämpad miljöteknik. Att främja en hållbar stadsutveckling genom åtgärder som vidtas i syfte att väsent- ligen minska utsläppen av växthusgaser; åtgärderna kan också utgöra förebilder nationellt och internationellt för hållbart stadsbyggande och tillämpad miljöteknik. Att främja en hållbar stadsutveckling genom åtgärder som vidtas i syfte att väsent- ligen minska utsläppen av växthusgaser; åtgärderna kan också utgöra förebilder nationellt och internationellt för hållbart stadsbyggande och tillämpad miljöteknik. Delegationen ska bl.a. främja tillkomst av goda exempel, sprida information och underlätta export av miljöteknik. Syftet med stödet är att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. kan få stöd ska även bidra till att skapa attraktiva och ekologiskt, socialt och eko- nomiskt hållbara stadsmiljöer som kan vara förebilder och underlätta kunskapsspridning. 56 , 2007b. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER Att stimulera stadsbyggnadsprojekt som både bidrar till förbättrad miljö och minskad klimatpåverkan och som underlättar svensk Att i partnerskap samla stat, näringsliv och kommuner för att stimulera stadsbyggnads- projekt som visar upp det senaste inom miljöteknik i svenskt byggande. nen ska bidra till förbättrad miljö och mins- kad klimatpåverkan, satsningar som därmed kan underlätta för svensk miljöteknikexport. Förordning (2008:1407) om statligt stöd för Att främja hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växt- husgaser genom att bidra till att skapa sådana attraktiva och ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara stadsmiljöer som kan vara förebilder för en integrerad hållbar stadsplanering och tillämpad miljöteknik och underlättar spridning av kunskap om sådana stadsmiljöer inom och till andra länder. Förutom de särskilda insatser som görs inom ramen för satsningen uppmärksammas hållbar stadsutveckling också i övrigt av staten och statsförvaltningen (se avsnitt 6) liksom inom ramen för t.ex. EU-samarbetet (se avsnitt 3.3). 5.1.3 Iakttagelser kring satsningens betydelse, syfte och upplägg Det finns en positiv inställning till att staten satsar på hållbar stadsutveckling. Satsningen har lyft fram hållbar stadsutveckling men har haft begränsat inflytande på flera statliga myndigheters arbete. Det finns viss otydlighet kring satsningens syfte och inriktning. Den miljömässiga dimensionen har betonats i flertalet projekt, liksom att den miljömässiga dimensionen inte bara handlar om klimat. Den sociala dimensionen upplevs vara svår att definiera, men bör enligt aktörerna lyftas fram ytterligare. Den ekonomiska dimensionen har fått minst uppmärksamhet. Flera betonar att kulturen är en del av hållbar stadsutveckling. Satsningen uppfattas inte som långsiktig och flera betonar att effekter kan ses först . Från de projekt som har ingått i uppföljningen har en majoritet framfört att projekten skulle ha genomförts även utan statligt bidrag. Delegationen menar att stödet har bidragit till att projektens mål med avseende på hållbarhet har stärkts. Positiv inställning till att staten satsar på hållbar stadsutveckling Urbaniseringen har lett till att en allt större andel av befolkning bor i städer. Städerna har därmed kommit att bli allt viktigare för den miljömässiga, ekonomiska och sociala utvecklingen och möjligheten att uppnå nationella mål kring en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Av framgår att det är en angelägenhet att planlägga användningen av 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 mark och vatten, men även från statens sida görs olika insatser inom området samhällsplanering för att främja en hållbar stadsutveckling. Frågan om hållbar stadsutveckling har uppmärksammats tidigare. Den är heller inte avgränsad till de insatser som görs inom ramen för den pågående satsningen på hållbara städer. Ett flertal insatser har gjorts av olika myndigheter och andra aktörer. Bland annat tog 2004 på uppdrag av den dåvarande regeringen fram ett förslag till strategi för arbetet med en hållbar utveckling av städer och tätorter i . Vidare har arbetet med investeringsbidragen LIP och Klimp delvis haft inriktning mot hållbar stadsutveckling. Dessutom pågår ett stort antal aktiviteter inom bl.a. statliga myndigheter i syfte att främja olika aspekter av en hållbar stadsutveckling. Det kan bl.a. nämnas att har haft i uppdrag att sammanställa erfarenheter och redovisa hur översiktsplaner och detaljplaner kan fungera som styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. I uppföljningen har aktörerna framfört att det är positivt att staten nu satsar på hållbara städer och att staten genom satsningen tar ett samlat grepp kring olika åtgärder för att åstadkomma hållbar stadsutveckling. Satsningen har lyft fram hållbar stadsutveckling Den statliga satsningen på hållbara städer har gjort att frågan om hållbarhet i stadsutvecklingen har kommit i fokus, både i samhällsdebatten och i statliga och kommunala myndigheters arbete. Flera aktörer pekar på att satsningen har fått stor uppmärksamhet i medierna. Exempelvis i framhåller att delegationen har fått en mycket stark framtoning och att det stora mediala genomslaget för satsningen indirekt har påverkat agendan i den offentliga debatten och inom myndigheter. Bland annat Kommuner och Landsting (SKL) har konstaterat att staten genom satsningen visar en viljeinriktning och att hållbara städer är en fråga som alla pratar om just . Arkitekter anser att hållbar stadsutveckling har lyfts fram i många sammanhang och att fler nu arbetar med detta. ökar förväntningarna på resultat. Andra aktörer menar att delegationens arbete inte har blivit särskilt känt. i samverkan menar att det mediala utfallet av satsningen kanske hade blivit större om mer synliga projekt hade getts bidrag, t.ex. gröna fasader, synliggörande av kretsloppsbyggande i tät stadsmiljö eller stadsodling.57 Satsningen har haft begränsat inflytande på myndigheters arbete som aktörerna är positiva till satsningen har flera myndigheter uppgett att den i realiteten endast har haft en begränsad påverkan på deras eget arbete med hållbar stadsutveckling. I uppföljningen har även ett antal 57 har i en kommentar betonat att investeringsprojektet i fick stöd för åtgärder som rör gröna fasader. Kansliet menar att i flera av de projekt som har fått stöd synliggörs kretsloppstänkande genom integrerade tekniska system. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER konkreta exempel redovisats som visar att satsningen har haft betydelse för myndigheternas eget arbete. Från t.ex. () framförs att satsningen har bidragit till att skapa utrymme för att de frågor som ämbetet företräder ska få större uppmärksamhet, och från framförs att satsningen har lett till att verket särskilt uppmärksammar hållbara städer, bl.a. på verkets webbplats. Forskningsfinansiärer har haft en särskild utlysning kring hållbara städer. På regional nivå kan t.ex. i län nämnas, där satsningen har lett till att har lagt särskild vikt vid arbetet med hållbara städer. arbete har blivit mer aktivt och mer externt inriktat, och målgruppen har breddats till att även omfatta högskolor och näringsliv. konstateras att stadsbyggnadsfrågor ligger i tiden och att förmodligen hade gjort något även om satsningen inte hade inletts. Sida har pekat på att satsningen har haft en positiv effekt för utvecklingssamarbetet eftersom svenska erfarenheter inom stadsbyggnad är efterfrågade internationellt. Sida konstaterar dock att en policy för utvecklingssamarbetet inte i samma utsträckning har integrerat stadsutvecklingsfrågor. Viss otydlighet kring satsningens syfte och inriktning Uppföljningen visar att inriktningen på och syftet med statens satsning på hållbara städer har uppfattats på delvis olika sätt i skilda sammanhang och av olika aktörer. En orsak till detta är att delegationens mer allmänna uppdrag är mycket brett, medan huvudinriktningen på det statliga bidraget är smalare, nämligen att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser och ha ett helhetsperspektiv på hållbar stadsutveckling. Det har även framförts att satsningens mål upplevs som otydliga och inte kvantifierade.