rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Området ligger direkt vid och har därför gjort analyser av översvämningsriskerna. Hela området kommer därför att höjas minst en meter, med hjälp av utfyllnad av material som köps in från lokala byggen. Hela området har fjärrvärme från ett biobränsleverk och befintliga rör i marken har kunnat användas. Det är viktigt med ett förgrenat gatunät. Det byggs 1,2 parkeringsplatser per 100 kvm bostadsyta i flerbostadshus och 2 platser per fristående hus och radhus, men kommunen hoppas på ett ändrat resbeteende och ska följa upp hur resandet utvecklas. Det finns järnväg genom , men den används enbart för godstrafik. Persontrafik (pågatåg) är inplanerat, och enligt planen kan spår dras genom Hamn. Den gamla järnvägsstationen i ska byggas om till resecentrum. Ett annat område i som just nu utvecklas är centrum, där 400 nya bostäder kan byggas tillsammans med service och handel. Kommunen vill satsa på och inte tillåta externa handelsplatser. Kommunen har tagit fram olika styrdokument för den hållbara stadsutvecklingen i Hamn: 162 kommun, intervju . 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER Miljöprogrammet togs fram av kommunen i samarbete med () vid . Syftet var att i Hamn uppnå bästa miljöprestanda med tillgänglig teknik. Målen för miljöarbetet var följande: : Åtgärder vidtas för att minimera risken för miljö och hälsa, omhänderta förorenad mark och asbestavfall samt åtgärder mot spridning av föroreningar . Bebyggelse: Prioritera resursbesparande passiva system, eftersträva robust och användarvänlig teknik samt använda resurssnåla och hållbara material som kan underhållas. Grönstruktur: Grönområden ska grundas på kretslopps- och balanserings- tänkande samt främja biologisk mångfald och människors hälsa och välbefinnande. I Miljöprogrammet betonas att utbyggnaden ska ske som en lärande och löpande process för etappvis förbättringar. Då byggprocessen kommer att pågå kommer miljöuppföljningen därmed hinna ge resultat och man kommer hinna lära sig av det man har gjort. Erfarenheter och kunskap ska överföras genom uppföljningar och leda till revideringar. Uppföljningar görs genom enkäter till dels byggherrar, dels boende. I och med planavtalet har byggherrarna gått med på att utan kostnad fylla i dessa enkäter. Dessa lärdomar kommer även att spridas vidare till , som i sitt H+ projekt kommer att använda sig av erfarenheter från kommuns miljöuppföljningsprogram. Alla befintliga energisystem såsom fjärrvärme och biobränsle kommer att nyttjas. När det gäller energiförbrukningen var målet 80 kWh/m2 och år. Uppföljningar av energideklarationer visar att detta ännu inte har uppnåtts. I två kvarter uppmäts 110 (120 om fastighetsel inte räknas bort) respektive 91 (101) kWh/m2 och år. Det kan jämföras med där den genomsnittliga energiförbrukningen varierar mellan 142 och 165 kWh/m2. Kommunen konstaterar att energiförbrukningen inte har blivit så låg som byggherrarna har lovat men att det verkar bli bättre än i t.ex. . Genomförda uppföljningar visar vidare att byggherrarna inledningsvis inte installerade vitvaror med låg energiförbrukning. Kommunen menar att det tar tid att få byggherrarna att inse vikten av vitvaror med låg energiförbrukning. Målet för vattenförbrukningen har dock uppnåtts. Exempelvis har alla bostäder fått snålspolande toaletter, men av bostäderna har fått individuell vattenmätare. konstateras att det inte bor så många tonåringar i området och att vissa bostäder används som semesterlägenheter, vilket också leder till lägre årsförbrukning av vatten. 163 kommun, intervju . HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 Hållbarhetsprojekt i som har ansökt om bidrag från delegationen Tre av de projekt som har studerats närmare i denna uppföljning genomförs i : Provgrundläggning för byggnation på avvecklad deponi Stadsodling som drivkraft för hållbar stadsutveckling. stads arbete med hållbar stadsutveckling I uppföljningen har hänvisat till att staden har tagit fram fyra styrdokument som har fastställts genom politiska beslut. Ett av dessa är Miljöprogram för 20092020. De tre andra styrdokumenten rör trafikmiljö, energi och miljöbyggprogram syd. har högt ställda mål. Staden vill fortsätta utvecklingen men höja ambitionerna. Staden arbetar både med nybyggnad och ombyggnad: En av Malmös nya stadsdelar är som började bebyggas inför bostadsmässan . Från miljöperspektiv hade området dåliga resultat då det färdigställdes, bl.a. vad gäller energiförbrukning, men området har fått bättre miljöresultat då de olika styr- och reglersystemen trimmats in. De delar som har tillkommit har blivit bättre och det nya kvarter som ska byggas (Fullriggaren) kommer att ha en hög miljöambition. Fullriggaren ska bli största komplex av lågenergi- och passivhus där många byggherrar ska ge en mångfald av byggmetoder för att demonstrera spjutspetsteknik i stor skala. En av Malmös ombyggda stadsdelar är . Den är ett mycket lyckat exempel på hållbar stadsutveckling och fortsätter att utvecklas. MKB driver vissa delar på egen hand. Området kommer eventuellt att förtätas med en arkitektoniskt intressant lösning. Rent generellt är det svårare att arbeta med ombyggnadsprojekt. Detta arbete rullar ofta inte på på samma sätt som nybyggnadsprojekt; alla är inte i samma läge och aktörerna har olika ambitionsnivå och ekonomi. Det är t.ex. viktigt att hyresgäster inte drabbas. är det viktigt att förnya miljonprogramsom- rådena, både i och i övriga . En sådan förnyelse ger både miljövinster och nya arbetstillfällen.164 Ett av de fyra övergripande miljömålen för är att framtidens stadsmiljö finns i . Målet innebär att ska vara ett levande och ledande kunskaps-, demonstrations- och utvecklingscentrum för hållbar stadsutveckling . De som vistas i ska uppleva en god stadsmiljö med låga bullernivåer och ren luft: 164 , intervju . 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER Hållbar stadsutveckling: har en tätposition när det gäller hållbarhetsfrågor i miljöer och ska fortsätta att utvecklas som motor inom detta område. Resurserna ska användas smartare: ska vara en tät och blandad stad där bostäder, grönområden, service och verksamheter ligger nära varandra. Markanvändningen ska bli mer yteffektiv genom att exempelvis gammal industrimark återanvänds. Staden ska bli renare och tystare: Cykel-, gång- och kollektivtrafik utgör grunden i transportsystemet och ska tillsammans med utvecklingen av bilpooler ge möjlighet att minska bilberoendet. I ska trafiksystemet utformas för att minimera luftföroreningar och buller med särskild prioritering av de centrala delarna av staden. De gröna och blå kvaliteterna ska utvecklas: Malmös parker, grönområden och vattenmiljöer ska utökas, värnas och ha höga rekreativa och biologiska kvaliteter. Stadsmiljön ska kompletteras med ytterligare grönska och vatten i form av exempelvis vegetationsklädda tak och väggar och öppen dagvattenhantering. God vistelsemiljö för alla i : De som bor i ska ha tillgång till ett boende som är sunt, säkert och tryggt. Alla barn ska ha möjlighet att leka utomhus i hälsosamma och inspirerande miljöer.165 Från betonas att vad som händer i städerna och hur dessa förändras och byggs ut har stor inverkan på hur klimatförändringar och miljöhot kan motverkas. I arbetar man utifrån tre olika dimensioner den miljömässiga, den ekonomiska och den sociala. Alla tre ska präglas av ett långsiktigt och hållbart tänkande. uppger att stadens olika förvaltningar arbetar på olika sätt för en hållbar stadsmiljö. planerar staden och har det övergripande ansvaret för t.ex. planering, detaljplaner och bygglov. deltar aktivt i alla stadens utbyggnadsprojekt i syfte att ständigt framföra hållbarhetsfrågornas värde i stadsplaneringen. Hållbart byggande innefattar flera olika delar. Det kan t.ex. handla om att hänsyn tas till själva byggplatsen, ett effektivt markutnyttjande, ett minimerat behov av nya vägar, nyttjandet av sol- och vindenergi, byggnaders energibehov och bostadsområdens avfallshantering. Ett hållbart byggande måste även ta hänsyn till den sociala aspekten genom att områden erbjuder boende, service, arbetsplatser och vistelseytor för alla samhällsgrupper. deltar i flera projekt som främjar ett hållbart byggande såväl med miljömässiga som med ekologiska och ekonomiska inriktningar. Exempel på projekt är , och . Även den nya stadsdel som just nu byggs i Hyllie ska ha en hög miljömässig profil.166 165Malmö stad, 2009 (Miljöprogram för 20092020, antaget av kommunfullmäktige ). HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 Från staden uppges att Malmös största miljöproblem är trafiken. arbetar därför för att förbättra förutsättningarna för de miljöanpassade alternativ som finns och för att påverka attityder och resvanor bland Malmöborna. Målet är att minska transporternas miljöbelastning och göra trafiken sundare, tystare, snålare och renare. För att detta ska bli möjligt vill staden få fler som cyklar, åker kollektivt och/eller kör miljöbilar. Bland de medel som används för att uppnå målen med Malmös trafikmiljö ingår exempelvis kam- panjer, ett trafikmiljöprogram och information om det samarbete som staden har med Malmös skolor.167 är en stadsdel i som uppförts i vad som var ett hamn- och industriområde. ville inför den nationella bomässan visa upp ett exempel på miljöanpassning av tät stadsbebyggelse. För detta sökte och fick 1998 bidrag från LIP och beviljades 20002002 ytterligare LIP-bidrag. Totalt påbörjades 65 åtgärder, huvudsakligen inom områdena trafik, energi, avlopp, avfallshantering och biologisk mångfald. Av dessa genomfördes 58 åtgärder helt eller delvis. De flesta projekten drevs av privata aktörer som byggherrar och energibolag, medan andra drevs av kommunala bolag. stads miljöförvaltning skötte den övergripande samordningen, uppföljningen och verksamhetsrapporteringen. För att skapa en varierad stadsmiljö valde kommunen att försöka involvera så många aktörer som möjligt i projekten. Enligt satsade flera projekt på att göra de boende medvetna om hur det går att ändra sina vanor och vilka miljömässiga vinster det kan medföra. har fört fram som ett gott exempel på arbetet med hållbara städer: är ett pilotprojekt som visar att det går att skapa bostadsområden som är mer ekologiskt hållbara än dagens områden och erbjuder en trevlig miljö för de boende. är ett gott exempel på att det går att bygga stadsdelar med betydligt mindre ekologiskt fotavtryck än dagens svenska städer.168 Av utvärderingar framgår bl.a. att energin till de 1 000 nya lägenheterna i är till lokalt producerad förnybar energi och att koldioxidutsläppen från boendet är nära noll. Ett flertal gröna ytor i kombination med en innovativ dagvattenhantering har gett en trevlig boendemiljö samt goda förutsättningar för den biologiska mångfalden. Projektet har visat på metoder att bygga som använder betydligt mindre gifter än vanligt. Verket kan också konstatera att några projekt inte nådde målen, som energibehoven för vissa av husen och en planerad bilpool. 168Naturvårdsverket, 2008c. 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER har väckt stor internationell uppmärksamhet och tar emot ca 3 000 besökare . har betonat att projektet var unikt genom att det involverade så många aktörer. i följdes upp grundligt i många forskningsprojekt. När det gäller energieffektivitet kunde byggherrarna inte leva upp till sina åtaganden. Målet var 105 kWh/kvm och år, men det uppnåddes inte. Då ändrades målet till 120. När det gäller avfallskvarnarna så försvann de när pengarna tog slut. De gröna punkterna blev hårda punkter. Positivt är att det byggdes flerbostadshus av passivhustyp. Det byggdes flera lågenergihus. Det byggdes med gröna tak.169 är en stadsdel i som byggdes av allmännyttan (19481952). Området hade från början hög status men efter hand fick området allt sämre rykte. Området blev nedgånget och socialt belastat. Exempelvis arbetslöshet och kriminalitet var mycket hög och valdeltagande lågt. gjordes en satsning på att göra till en ekostad. Projektet fick bidrag från lokala investeringsprogram och EU. Dessutom investerade allmännyttan (MKB) i området. Den sociala aspekten betonades starkt. Man förde samtal och dialog med de boende. Ombyggnaden av har gjorts utifrån ett kretsloppstänkande med mycket gröna ytor och egen produktion av förnyelsebar energi. När ombyggnaden började var målet att bygga ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt mer hållbart område än tidigare och bl.a. följande har genomförts. Park- och trafikmiljöer har byggts om, bostadsgårdar och fasader har förnyats, seniorbostäder har byggts, andelen gröna ytor har förbättrats, gröna tak har anlagts, en solvärme- och solelanläggning har anlagts m.m. Dessutom har kanaler och vattenrännor för att hantera dagvatten anlagts. hade ett underdimensionerat avloppsnät och drabbades ofta av översvämningar i samband med kraftiga regn. I samband med omdaningen av stadsdelen har öppna dagvattenkanaler och dammar anlagts för att bromsa upp flödet av dagvatten. Dagvattenkanalerna har varit mycket effektiva och dessutom blivit uppskattade av de boende i området. av dagvattnet tas om hand i dessa öppna system. Vid studiebesök i har framförts att omdaningen har lett till att omflyttningen har minskat och att hyresgästerna bor kvar längre, arbetslösheten har sjunkit, miljöbelastningen har minskat, valdeltagandet har ökat, fjärrvärmeförbrukningen har minskat och att det inte har varit några översvämningar i området. Det har blivit bostadskö till området som är populärt igen. Dessutom har tagit emot en mängd besökare. 169 Forum för miljöforskning, . HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 I finns världens första botaniska takträdgård. Den invigdes och har en yta på drygt 9 000 kvm. Det är en demonstrations- och försöksanläggning med målet att verka för en ökande användning av gröna tak. Utöver takträdgårdarna finns det ca 30 gröna tak i . Att anlägga gröna tak är ett sätt att vinna tillbaka naturen. Tunna gröna tak behöver generellt ingen skötsel, men bör gödslas . Ungefär hälften av regnvattnet tas om hand av de tunna gröna taken, vilket innebär en minskad belastning på dagvattenhanteringen och avloppen i . Gröna tak ger bättre närklimat, skyddar underliggande takmaterial, bidrar till att bevara den biologiska mångfalden i staden och dämpar buller. De kan även kapa temperaturtoppar och minska överhettning i byggnaden . Dessutom är de gröna taken vackra. Tjockare jordlager kan anläggas på byggnader som tål mer vikt, och på sådana tak kan man ha riktiga trädgårdsmiljöer (tjocka gröna tak). Vid studiebesöket betonades att även andra insatser har gjorts i , t.ex. mest ambitiösa återvinningsuppsamling, försök med småskalig vindkraft, transportsatsningar m.m. funderar man på att börja med stadsodling. Man planerar också för ekologiska tvättstugor, odlarlägenheter, avkylande gröna tak, gröna väggar etc.170 menar att nu har ett unikt system för ekologisk dagvattenhantering, ett mer slutet kretslopp, nya trafiklösningar, grönare utemiljöer och en unik anläggning för gröna tak. sökte och fick i två omgångar bidrag från det lokala investeringsprogrammet LIP för flera av projekten i . Bland de positiva effekterna på miljö och ekonomi uppger att fjärrvärmeenergiförbrukningen har minskat . Fossil energi har ersatts av förnybar energi. går enligt av matavfallet i området till biogasproduktion. De gröna taken lockar fåglar och insekter och har ökat den biologiska mångfalden i området . Även dagvattensystemet uppges ha skapat bättre miljöer för det lokala växt- och djurlivet. Vissa åtgärder som visat sig lönsamma har efter projektet genomförts i hela MKB:s fastighetsbestånd på 21 000 lägenheter i . Även uppger att de boende har varit mycket aktiva i de olika projekten. Valdeltagandet i gick under projektet upp från 2002, en unik ökning i . Det har vidare uppgetts att en femtedel av de boende i varit med i dialogmöten och att miljömedvetenheten ökade genom bl.a. de femton nya miljöhusen med sopsortering och kompostering. Enligt uppgift återvinner, återbrukar eller komposterar av de boende i husen sitt avfall.171 erhöll FN-priset World Habitat Awards för arbetet med att göra till ett mer ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart bostadsområde. 170Ekostaden , intervju och studiebesök . Information vid seminarium , Delegationen för hållbara städer. 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER Hållbarhetsprojekt i som har ansökt om bidrag från delegationen Ett av de projekt som har studerats närmare i denna uppföljning genomförs i . Dessutom har ett av projekten tagits fram av i : Hållbar stadsutveckling Från öst till väst Öppen idétävling för omformulering av miljonprogramsområden. Skånskt nätverk för hållbara städer I finns ett nätverk för hållbara städer, vars syfte är att utgöra en plattform för kunskaps- och idéutbyte mellan skånska aktörer och initiativ för hållbar stadsutveckling. Avsikten är att verka stöttande och inspirerande för alla projekt som arbetar för en hållbar stadsutveckling, inklusive sådana som kan bli föremål för stöd från delegationen. Nätverket syftar också till att uppmuntra till tvärsektoriellt samarbete mellan skånska aktörer i . Nätverket arbetar informellt och interaktivt. Aktiviteter och initiativ sker allteftersom behov och förutsättningar uppstår. En övergripande handlingsplan har förankrats hos nätverkets deltagare. Länsarkitekten i initierade en satsning på hållbara städer i och med att Delegationen för hållbara städer inrättades. Vid projektanställdes en tjänsteman för detta under (). Efter detta övergår arbetet till den ordinarie verksamheten. För perioden 20102012 är hållbar stadsutveckling ett av profilområden. Detta kan ses som en effekt av att delegationen inrättades och av interna arbete. arbete med hållbara städer har varit inriktat på två syften: Att få till stånd ett samtal om hållbar stadsutveckling i För att få till stånd ett samarbete mellan olika aktörer initierade ett nätverk för hållbara städer i . Hälften av kommuner deltar i nätverket. Dessutom ingår representanter för , SLU , och några näringslivsrepresentanter, bl.a. Sustainable Business . Nätverket består av två delar: Inom ramen för nätverket har bl.a. studiebesök anordnats och samtal förts mellan framgångsrika kommuner och kommuner med ambitionen att skapa en hållbar stadsutveckling. Inga minnesanteckningar förs vid dessa möten, vilket syftar till att underlätta samtal. Mötena är öppna för alla. Landshövdingen har bjudit in representanter för samma aktörer på ledningsnivå till gemensamma aktiviteter. Minnesanteckningar förs vid dessa möten. Landshövdingens deltagande ger arbetet både styrka och ökar intresset från de andra aktörerna. Detta arbete kommer att fortsätta även då projektanställningen upphör som en del i den ordinarie verksamheten. HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 Att få skånska aktörer att söka bidrag från Delegationen för hållbara städer Inom nätverket har den blandade staden upplevts som viktigast för en hållbar stadsutveckling. Flera mindre kommuner i har hört av sig och velat få hjälp med att söka medel från delegationen. De små kommunerna var rädda att sållas bort av delegationen. I nätverket ingår både små och stora kommuner. konstaterar att alla som definierar sig som stad eller tätort har varit välkomna att söka bidrag från delegationen. Innehållet i ansökan är viktigare än storleken på kommunen. upplever inte att det finns någon konflikt mellan små och stora kommuner när det gäller bidragen till hållbar stadsutveckling och har heller inte utestängt någon på grund av stads- eller tätortsbegreppet. Även mindre orter har sökt och varit med. har inte sett till storlek utan mer till innehåll, såsom blandade funktioner, publika platser och rum. De stora kommunerna delar gärna med sig av sina erfarenheter till de mindre kommunerna. Även de mindre kommunerna kan vara framgångsrika utifrån sina resurser. Nätverket ledde till att fler aktörer kom med i ansökningarna och att samarbetsprojekt skapades. En del samarbeten uppstod även om de inte ledde till att bidrag söktes från delegationen.172 arbete med hållbar stadsutveckling uppger att staden befinner sig i en intensiv utvecklingsperiod. Staden växer kraftigt och förväntas växa till en befolkning på 2,4 miljoner 2030, vilket kan jämföras med dagens drygt 2,0 miljoner invånare. Ett stort antal stadsutvecklingsprojekt pågår i staden. har en långsiktig och samlad vision för tillväxt och utveckling mot en stad i världsklass Vision 2030. Alla förvaltningar och bolag i har i uppdrag att bidra till att visionen förverkligas både i den dagliga verksamheten och genom långsiktigt utvecklingsarbete. Visionens tre teman är den långsiktiga målbilden för den nya översiktsplanen: ska vara en mångsidig och upplevelserik storstad i världsklass. ska vara navet i den växande Stockholm- . Den internationella konkurrenskraften ska stärkas för att ska bli den främsta tillväxtregionen i . ska vara navet i en tillgänglig och trygg region utan sociala och fysiska barriärer.173 172Länsstyrelsen i län, intervju . 173Stockholms stad, 2007. 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER tidigare översiktsplan antogs 1999. har det pågått ett arbete med att ta fram en ny översiktsplan. konstaterar att många väljer att flytta till regionen. Ett flertal nya stadsdelar växer fram successivt både inom staden och i andra delar av regionen. Staden anger att det finns en rad viktiga utmaningar för om de långsiktiga visionerna ska kunna nås. Många intressen ska samspela i en storstad: Staden måste planera för bostäder, parker, infrastruktur och arbetsplatser m.m. till runt 200 000 nya stockholmare . Det innebär att många intressen måste kunna samspela på en alltmer begränsad yta. En utmaning är att möta framtidens behov och bevara stadens skönhet och unika värden. En annan svårighet är att få rum med tekniska anläggningar som inte enkelt kan kombineras med bostäder. är den täta blandningen av många funktioner en grundläggande kvalitet i en växande storstad. En starkare region ökar attraktionskraften: En stark och växande region i är en förutsättning för konkurrenskraft. står därför bakom ambitionerna att göra regionen mer flerkärnig än och deltar i arbetet med en ny regional utvecklingsplan. En fortsatt integrering av bostads- och arbetsmarknaden i regionen ställer krav på förstärkningar av transportsystem och samarbete mellan kommunerna. Miljö- och klimatfrågor får ökad betydelse: De globala klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar, och har satt upp målet om en fossilbränslefri stad 2050. Den täta staden ger förutsättningar att bygga ut fjärrvärme och kollektivtrafik och skapa en hållbar livsmiljö. En fortsatt förtätning i centrala lägen kräver en noggrann planering för att klara kraven på luftkvalitet och goda ljudförhållanden. Den största utmaningen är att både öka tillgängligheten inom transportsystemet och minimera trafikens klimat- och miljöpåverkan. Sociala skillnader mellan stadens delar: I likhet med andra storstäder finns stora sociala och ekonomiska skillnader i både mellan olika grupper i samhället och mellan stadsdelar. De satsningar som genomförts för s.k. utsatta områden har heller inte lyckats vända trenden. De största utmaningarna finns på arbetsmarknaden där har lyckats sämre än andra regioner. Stadsbyggandet har en viktig roll att minska fysiska barriärer och att få stadens delar att hänga ihop på ett bättre sätt. variation på bostadsmarknaden är också viktigt för den sociala sammanhållningen.174 Översiktsplanen ska hantera en rad allmänna intressen. Staden har valt att i översiktsplanen särskilt fokusera på följande nio fokusområden: som staden på vattnet ett starkt näringsliv och utbildningssystem HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 en socialt sammanhållen och levande stad idrott, rekreation och attraktiva grönområden ett modernt transportsystem och hållbart resande bostadsförsörjning i en växande stad