rfr · GX0WRFR7 · 2010-02-16 00:00:00 — beviljade i stöd till drift av ägarens butiksverksamhet,383 Men meddelade ägaren via lokalpressen att lönsamheten är så dålig att butiken kommer att stängas inom kort.384 Därmed är frågan om drivmedelsförsörjning på orten fortfarande olöst. 381Tingsryds kommun, intervju . Lägesrapport bensinstationerna i och . 383Smålandspostens nättidning, artikel . 384Smålandspostens nättidning, artikel . 2009/10:RFR7 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING Ett exempel på ett tankställe där en ny lösning kunde ordnas gäller orten , där det fanns vissa problem med bl.a. renoveringar för att få förnyat tillstånd. Bensinbolaget gick dock in och stöttade renovering av cisternerna. Tankstället fick även del av stödet för kommersiell service från för att fortsätta verksamheten och kunna göra nödvändiga investeringar och renoveringar. Engagerade ortsbor kring Rävemåla aktiverade sig i en samhällsförening för att rädda tankstället från nedläggning. Ett annat exempel gäller orten där Uno-X sade upp avtalet med ägaren. Sonen vill ta över och hålla bygden levande genom servicecenter och försäljning av dagligvaror. Efter förhandlingar gick Din-X in i stället. Några hundra ton jord som var förorenade fick schaktas bort. Ägaren till tankstället har byggt till butiken och även satt in en cistern ovan jord för motorsågsbränsle. På orter med ett enda tankställe skulle det få stora konsekvenser om det lades ned. Det gäller t.ex. tankstället i . Om det skulle försvinna innebär det ett allvarligt läge vad gäller tillgänglighet till drivmedel i kommunen. E85 säljs vid två tankställen i kommunen, Preem i och i . Troligtvis ytterligare ett par tankställen kommer att sälja förnybart då de har försäljningsvolymer . I köpte kommunen in etanolhybridbilar och agerade för att Preem skulle sälja E85. Det var redan innan pumplagen infördes som E85- pumpen installerades. 6.5 Utökad vägvisning till förnybara drivmedel I samband med trafikutskottets behandling av den proposition som låg till grund för beslut om att införa pumplagen konstaterade utskottet i sitt betänkande bl.a. att vägvisning är en viktig del i arbetet med att förbättra tillgängligheten till förnybara drivmedel, men att det finns anledning att begränsa antalet skyltar längs våra vägar av trafiksäkerhetsskäl samt att det ankommer på att överväga möjligheterna till en utökad vägvisning till tankställen som tillhandahåller förnybara drivmedel. Nationellt saknar en sammanställning av inkomna ansökningar respektive andelen medgivanden för utökad vägvisning. saknar även samlad kännedom om kommunernas hantering av den aktuella vägvisningen. Med anledning av uppföljningen har Transportstyrelsen tillfrågats om vad som har skett kring utökad vägvisning efter pumplagens införande. Transportstyrelsen har utifrån detta genomfört en kortare stickprovsinventering där företrädare för vissa av de större gasbolagen och vissa enskilda stationschefer tillfrågats om utökad vägvisning. Enligt Transportstyrelsens inventering har vissa anläggningar försetts med vägvisning som berör vägnät där endast kommunen svarar för väghållningen.385 385 roll är delad på tre nivåer: dels nationell medverkan i fråga om CNG- eller LPG-angivelse i vägmärke H4 Gas för fordonsdrift (båda varianterna införda i 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING 2009/10:RFR7 Enligt Transportstyrelsen visar inventeringen att utökad vägvisning sker individuellt med avseende på dels enskilda bolags eller tankställens ambitioner, dels på väghållningsmyndigheternas varierande intresse och snabbhet. Enligt Transportstyrelsen anges väghållarnas attityd över lag som uppenbart positiv till vägvisning och utmärkning av berörda anläggningar. Enligt Transportstyrelsen har nära nog alla ansökningar om vägvisning resulterat i medgivanden och då även i fråga om var vägvisningen ska ha sin början, t.ex. före avfart från motorväg etc. En påtaglig önskan som uttryckts av de tillfrågade gasbolagen och stationscheferna är att handläggningstiderna, dvs. tiden från det att ansökan inkommit till myndigheten till besked om beslut och därefter följande upphandling och uppsättning av skyltar, borde kunna minskas. Som exempel på långsam handläggning anger Transportstyrelsen följande exempel. Om det tar cirka från att en anläggning börjar byggas till att driften vid anläggningen startar, är det inte ovanligt att det kan ta från ansökan om vägvisning vid byggstarten tills vägvisningen är på plats. Handläggningstiderna varierar kraftigt mellan olika väghållare.386 Uppföljningen visar att utökad vägvisning till tankställen med förnybara drivmedel förekommer i mycket begränsad omfattning. Den form av vägvisning till E85 som uppges förekomma avser tankställenas egen annonsering på de annonspelare med prisuppgift som finns vid respektive tankställe. När det gäller utökad vägvisning uppges från i att tillhandahållandet av uppmärksammades inledningsvis genom extra skyltning och banderoller m.m. men att detta därefter har försvunnit. Även från uppges att det inte finns utökad vägvisning till E85 och att vägvisningen bör kunna bli bättre. Förekomsten av utökad vägvisning är dock något bättre när det gäller fordonsgas. Från uppges att det finns vägvisning till fordonsgas och att vägvisningen är bättre på Europavägar än lokala och regionala vägar. Även från uppges att det finns särskilda skyltar som visar om det går att tanka fordonsgas. vägmärkesförordningen, med ikraftträdande i denna del 07-06-01), dels regionalt i rollen som väghållningsmyndighet med ansvar för väghållningen på de statliga vägarna, dels genom samverkan och stöd till övriga väghållare, främst de kommunala väghållningsmyndigheterna. 386 Transportstyrelsen, e-brev . 7 Kort om framtiden för förnybara drivmedel I detta kapitel beskrivs kortfattat några förnybara drivmedel som är under utveckling men som ännu inte är i kommersiellt bruk. Vidare beskrivs utvecklingen av elektriska drivsystem och elhybridfordon. Några exempel ges på satsningar för att introducera fordon med elektriska drivsystem i . Även utvecklingen av elbilar i beskrivs kortfattat. 7.1 Förnybara drivmedel under utveckling För att fördjupa utskottets kunskap om utvecklingen när det gäller förnybara drivmedel lät trafikutskottet under den föregående mandatperioden genomföra en forskningsöversikt avseende förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Nya tekniker för att framställa förnybara drivmedel är under utveckling och flera av dem beräknas vara kommersiellt gångbara . De nya teknikerna anses vara mer energieffektiva och utnyttjar i stor utsträckning träråvaror i stället för jordbruksråvaror. Det är framför allt s.k. termisk förgasning, då syntesgas framställs, som anses som en lovande teknik. Genom termisk förgasning kan ett flertal olika drivmedel framställas. En annan teknik är hydrolys, där utveckling pågår för att ta fram billigare och effektivare processer att framställa etanol.387 Statligt stöd på sammanlagt är avsatt till demonstration och kommersialisering av ny energiteknik, se vidare avsnitt 2.3. administrerar stödet och beslutade att bevilja totalt till tre demonstrationsanläggningar avseende förnybara drivmedel under utveckling. De tre demonstrationsanläggningarna gäller utvinning av biodrivmedel ur svartlut i , omvandling av skogsråvara till biometan i samt det s.k. i Mörrum.388 Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en del medel även ska gå till teknik som avser el- och hybridfordon.389 Drivmedel framställda efter termisk förgasning Genom termisk förgasning av biomassa kan syntesgas framställas. Råvaror som kan användas är t.ex. restprodukter från skogs- och jordbruket, slam, sopor och gödsel. Förgasningen sker under högt tryck och hög temperatur och under tillförsel av luft, syre och/eller vattenånga.390 Syntesgasen kan sedan 387Rapport från , 2007/08:RFR14. Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan. 388Energimyndigheten, pressmeddelande . 2009/10:1, utgiftsområde 21. 390Enligt uppgift från finns även icke trycksatta förgasare som använder luft i stället för ren syrgas. En sådan anläggning finns i . Syntesgas kan även konverteras till metan via ett katalysatorsteg, s.k. meta- 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL 2009/10:RFR7 konverteras till flera olika förnybara drivmedel som metanol, DME, vätgas eller syntetisk diesel. Syntesgas kan också framställas av naturgas, olja eller kol, men räknas då inte som förnybar.391 ligger långt framme i utvecklingen för att omvandla biomassa till syntesgas genom förgasning, t.ex. svartlutsförgasning i och förgasning av skogsråvara i . Svartlut är en restprodukt från massaindustrin.392 Metanol utvinns ur syntesgas. Gasen katalyseras och renas genom destillation. Den drivmedelsmetanol som tillverkas i världen framställs främst från fossila råvaror, t.ex. från kol i . Denna metanol räknas inte som förnybar. I bl.a. och finns produktionsanläggningar där man testar att framställa metanol från förnybara råvaror, dvs. I finns i planer på en metanolfabrik där metanol ska framställas från skogsråvara. Metanol kan användas som drivmedel i bensinmotorer och blandas in i små mängder i bensin. Metanol är giftigt och mer korrosivt än t.ex. etanol. Metanol kan också användas i bränsleceller antingen direkt eller efter konvertering till vätgas.393 DME dimetyleter är ett gasformigt drivmedel som kan användas i modifierade dieselmotorer. DME från biomassa katalyseras ur syntesgas och renas med destillation. DME kan inte blandas med flytande bränsle utan kräver modifiering av motorerna, med en speciell typ av bränslepump och insprutning. DME måste trycksättas för att bli flytande. Varken drivmedel eller fordon finns ännu i kommersiell drift.394 Vätgas kan framställas av bl.a. förgasad biomassa, dvs. syntesgas, och av biogas.395 Vätgas kan också framställas via s.k. elektrolys. Om den elektricitet som används vid elektrolysen kommer från sol-, vind- eller vattenkraft räknas den vätgas som framställs som förnybar. Det vanligaste är att vätgas framställs från naturgas, som är en fossil råvara. Vätgas är ingen energikälla utan en energibärare. Vätgas måste förvaras under högt tryck eller kylt i trycktåliga tankar. Det höga trycket ställer krav på tankningen för att minimera risken för läckage. Vätgas kan användas som drivmedel direkt i vanliga bilmotorer. Mest intresse finns för vätgas som drivmedel till bränsleceller.396 Syntetisk diesel kan framställas ur fossila råvaror som naturgas och kol. Den förstnämnda typen av syntetisk diesel kallas GTL (gas to liquid) och den sistnämnda CTL (coal to liquid). Syntetisk diesel framställd av fossila råvaror finns på marknaden. avser använda denna teknik med sin demonstrationsanläggning. Enligt Energimyndigheten kommer dock provflottor av fordon . 2009/10:RFR7 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL Det är endast syntetisk diesel framställd av biomassa som är förnybar. Denna typ av syntetisk diesel kallas BTL (biomass to liquid). BTL kan framställas av syntesgas. BTL ska inte förväxlas med biodiesel som framställs av vegetabiliska och animaliska oljor.397 Även biogas kan framställas genom termisk förgasning. Drivmedel framställt genom hydrolys Hydrolys är en process där träråvara bryts ned och genom vilken man efter jäsning får fram etanol. ligger långt framme i forskning och utveckling av billigare och effektivare processer att genom hydrolys framställa etanol. Det sker främst vid en pilotanläggning i , den s.k. etanolpiloten. Etanolpiloten ägs av och och av företaget . Verksamheten finansieras av forskningsmedel från , Mistra, EU samt av medel från näringslivet. etanol framställs i anläggningen per år.398 Planer finns på att bygga ut en mer storskalig utvecklingsanläggning, men enligt Sekab har finansiering inte kunnat ordnas.399 Bränsleceller och elektricitet för drift av fordon Bränsleceller är ett slags batteri som omvandlar kemiskt bunden energi (bränsle) till elström. Ingen förbränning sker. Bränsleceller för fordon utvecklas främst för att tankas med vätgas eller metanol. Vätgas passerar olika membran i bränslecellen och sönderdelas, passagen alstrar el och vätekärnorna reagerar slutligen med syre från luften. Slutprodukten är vattenånga. Om metanol används som bränsle måste det först passera en s.k. reformer, vilket kräver fler komponenter i fordonet och sänker effektiviteten något. Metanol är dock betydligt enklare att hantera och infrastrukturen är inte lika svår att bygga upp som med vätgas. Bränslecellsfordon är en typ av elfordon. Men bränslecellen kan, till skillnad mot elmotorn i en elbil, tankas under färd genom att bränsle tillförs kontinuerligt. Bränslecellsfordonet har därmed inte begränsad räckvidd på samma sätt som elfordon. Det finns prototyper av bränslecellsfordon runt om i världen. Bränslecellsbussar har testats i Sverige.400 Elektricitet är inget drivmedel i sig, men kan användas för att genom ett uttag kopplat till elnätet ladda batterierna i t.ex. elbilar eller laddhybridbilar.401 Elektricitet kan framställas från sol-, vind- och vattenkraft och även av biomassa och räknas då som förnybar energi. En utveckling sker av batterier och drivsystem, se vidare avsnitt 7.2. 399Ny Teknik, artikel . 401Göteborgs-Posten, 2006. 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL 2009/10:RFR7 7.2 Utvecklingen kring elektriska drivsystem och elhybridfordon 7.2.1 Fordon med elektriska drivsystem Bilar som drevs med elladdade batterier började utvecklas i . hade förbättrade batterier tagits fram och elbilar började tillverkas i ett större antal.402 var t.ex. av de amerikanska bilarna eldrivna. Oljefyndigheter började utvinnas i tre sista decennier och utvecklades förbränningsmotorer som kunde använda oljeindustrins restprodukter bensin och diesel. började serietillverka bensindrivna bilar . Tillverkning av T-Forden startade och gjorde att det blev möjligt för fler människor i att köpa bil. I inledningen av bilens historia hade bensinbilarna flera fördelar framför elbilarna, bl.a. var de snabbare, bensinen var billig och utbyggnaden av bensinstationer var omfattande. Elbilarnas nackdelar var att de måste laddas redan efter och att de inte kunde komma upp i högre hastigheter än . Elbilarna tappade därför i popularitet efter första världskriget.403 Kunskapen om eldrift av fordon hölls dock vid liv och intresset ökade i och med att diskussionen om energieffektivitet, luftföroreningar och alternativ till bensin kom i gång . Mot denna bakgrund skedde ett uppsving för forskning om och utveckling av elbilar på flera håll i världen. I den amerikanska delstaten infördes exempelvis 1990 krav på att av nya sålda bilar skulle vara elbilar 1998. I länder som , och inleddes satsningar på att utveckla elbilar.404 sjönk intresset igen, men har i och med klimatdebatten tagit fart på nytt de senaste åren.405 Elbil, hybridbil, laddhybrid och bränslecellsfordon Alla typer av fordon som helt eller till någon del drivs elektriskt omfattas av begreppet elektriska drivsystem. Ofta används begreppen elbil och elfordon som samlingsnamn för alla typer av elektriska drivsystem. Drivsystemen är dock olika. Elbil är en bil som enbart har batteridrift och där batteriet laddas från elnätet. Hybridbil är en bil med både förbränningsmotor och batteri. Batteriet i hybridbilen tar till vara bromsenergin. Batteriet används som komplement till förbränningsmotorn. Hybridbilen laddas inte via elnätet. Även laddhybridbilen eller plug-in-hybridbilen är hybridbilar, dvs. 404Webbplatsen , Miljömagasinet, artikel . 405Energimyndigheten, Kunskapsunderlag angående marknaden för elfordon och laddhybrider. 2009/10:RFR7 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL förbrännings- och elmotor, men med ett större batteri som även kan laddas från elnätet.406 I bränslecellsfordon omvandlas ett bränsle, t.ex. vätgas eller metanol till elström. Ingen förbränning sker och ingen laddning från elnätet behövs.407 Tillgängliga bilmodeller med elektriska drivsystem Hybridbilen släpptes på världsmarknaden och kom 2000 till som den första elhybridbilen på marknaden. , 2009, finns hybridbilar från flera tillverkare, bl.a. och att köpa i . Inga personbilar som är laddhybrider säljs ännu i , men flera tillverkare räknar med att lansera sådana . Det förekommer att hybridbilar konverteras till laddhybrider. Det kommunala gatubolaget i testkör sådana konverterade bilar inom ramen för ett delvis statligt finansierat projekt kallat . Den kinesiska tillverkaren BYD har enligt uppgift i tidskriften börjat serietillverka en laddhybridbil.408 De elbilar av personbilsmodell som funnits på marknaden har vanligtvis haft en räckvidd som innebär att det gått att köra mellan 5 och på en laddning.409 Flera tillverkare är dock på väg att lansera elbilar som uppges ha en räckvidd per laddning. Det är t.ex. norska elbilen , amerikanska Tesla och de japanska tillverkarna och . Bilarna finns ännu inte till försäljning i Sverige.410 Prototyper av olika elfordon, både personbilar och lättare lastbilar, har funnits i sedan 1990- talet och har oftast köpts in i samband med demonstrationsprojekt. Som mest fanns ca 600 elfordon i drift vid slutet av 1990-talet.411 7.2.2 Satsningar i på elfordon i Satsningar på forskning och utveckling har ett antal forsknings- och utvecklingssatsningar gjorts som gällt elfordon. Satsningar har helt eller delvis finansierats av statliga medel. Ett exempel är det forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram kring el- och hybridfordon som pågick . Syftet med programmet var att utvärdera möjligheterna att använda el- och hybridfordon och att främja introduktionen av sådana fordon. Inom programmet gavs stöd till demonstrationsprojekt i , och som omfattade inköp av flera hundra personbilar, skåpbilar och lastbilar med el- Energi, miljö och teknik. Kunskapsunderlag angående marknaden för elfordon och laddhybrider. 411Webbplatsen , Miljömagasinet, artikel . 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL 2009/10:RFR7 Fordonen var avsedda både för myndigheter, privata företag och i viss mån privatpersoner. En slutsats från programmet var att el- och hybridfordon kan komma att konkurrera med konventionellt drivna fordon, men betydande förbättringar behövs av pris och prestanda.412 Ett annat exempel är samverkansprogrammet Gröna bilen. Programrådet för fordonsforskning drev programmet tillsammans med fordonsindustrin . Syftet med programmet var att främja utvecklingen i av mer miljöanpassad fordonsteknik. Ett antal projekt i programmet gällde hybridteknik. Forskningsprogrammet i Vägfordon inleddes och administreras av . som pågår är el- och hybridfordon samt bränsleceller särskilda programområden. Ett tiotal forskningsprojekt bedrivs inom dessa områden.413 Svenskt hybridfordonscentrum (SHC) bildades i samarbete mellan , , , och ett antal företag, däribland och . SHC är ett som ska ha ett helhetsperspektiv på hybridfordonsutveckling, inte bara tekniska aspekter utan även miljömässiga och samhälleliga. Ett tiotal forskningsprojekt pågår i , och har 2009 slutit ett avtal med fordonsindustrin om att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter. Samarbetet går under benämningen Strategisk forskning och innovation (FFI) och är en efterföljare till det tidigare samverkansprogrammet Gröna bilen.415 Enligt Energimyndigheten har resurser från pro- grammet gått till projekt om elektrifiering av fordon, exempelvis en elbil från Volvo.416 forskningsproposition pekar regeringen på att det pågår en stark utveckling av fordon med elektriska drivsystem, särskilt hybridbilar med förbränningsmotor som huvudsaklig drivkälla och eldrift som komplement. Genom utveckling av batterier och eldrivsystem med tillräcklig prestanda och lägre pris kan nästa generation hybridbilar, s.k. plug-in-hybrider, baseras på eldrivsystem där förbränningsmotorn är komplement. Regeringen pekar även på att rena elbilar kommer att bli intressanta sett på . Ytterligare stora forsknings- och utvecklingsinsatser krävs dock innan tekniken kan in- 412Kommunikationsforskningsberedningen, fordon med eldrift. Slutrapport från KFBs forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram kring el- och hybridfordon 19932000. Programrådet för fordonsforskning var ett samarbete mellan , Invest in , , och . Kunskapsunderlag angående marknaden för elfordon och laddhybrider. 2009/10:RFR7 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL troduceras kommersiellt, även om svensk fordonsindustri ligger långt fram när det gäller eldrivsystem och hybridteknik. Forskningsområdet omfattar flera tillämpade discipliner, bl.a. samverkan med elnätet i laddningsfasen.417 I sin resultatredovisning i budgetpropositionen betonar regeringen att utvecklingen och kommersialiseringen av hybridfordon intensifierats och omfattar även laddhybridfordon och att fordonsindustrin trots krisen fortsatt prioritera satsningar på el- och hybridfordon. När det gäller energiinriktad grundforskning nämner regeringen att forskningsprogrammet innehåller studier om s.k. Li-jonbatterier lämpliga för framtidens el- och hybridfordon. om marknaden för elfordon och laddhybrider Regeringen beslutade att ge i uppdrag att i samverkan med , och lämna ett samlat kunskapsunderlag om marknaden för elbilar och laddhybrider. presenterade resultaten från uppdraget i en rapport i maj 2009.418 I rapporten uppger att kostnaden för batterier och därmed priset på elbilar och laddhybrider utgör det största hindret mot en introduktion av dessa fordonstyper. Kostnadspåslaget för batteridrift i en personbil ligger . Litiumjonbatterier framförs ofta som intressant för framtida elfordon och vissa tilllämpningar finns . Enligt Energimyndigheten finns brandrisk för vissa typer av litium-jonbatterier som måste kunna hanteras. Även tillgången till råvaran litium diskuteras, men enligt bör detta inte vara någon begränsande faktor . Enligt geologiska undersökning (SGU) finns av världens litiumtillgångar på ett begränsat område där , och gränser möts. Litiumfyndigheter finns även i t.ex. , och Australien.419 Enligt Energimyndigheten finns även andra batteritekniker som kan utvecklas för användning i elfordon. pekar i rapporten på ytterligare ett antal faktorer som måste hanteras för att elfordon ska kunna introduceras i större skala. System för snabbare laddning och för batteribyte behöver utvecklas, och det saknas standarder för laddningssystem. Även brandrisken i batterier och vid laddställen behöver hanteras. Det svenska klimatet med snömodd och behov av uppvärmning av förarutrymmet påverkar räckvidden för elfordon och laddhybrider. Vidare sägs i rapporten att även om elfordon börjar introduceras 2011 så är det rimligt att räkna med att det tar att byta ut fordonsflottan i . 2008/09:50. 418Energimyndigheten, Kunskapsunderlag angående marknaden för elfordon och laddhybrider. 419Sveriges geologiska undersökning. Mineralmarknaden Tema Litium. 7 KORT OM FRAMTIDEN FÖR FÖRNYBARA DRIVMEDEL 2009/10:RFR7 Mot bakgrund av dessa slutsatser föreslår att ett fyraårigt demonstrations- och utvecklingsprogram ska införas för stöd till marknadsintroduktion av elfordon och laddhybrider. Stöd bör enligt ges både till merkostnad för fordon och för utbyggnad av laddinfrastruktur. anser att även innovation och upphandling, uppföljning och utvärdering samt information och internationell samverkan bör ingå i det föreslagna elfordonsprogrammet. Den konferens som Transportforum genomförde i innehöll flera programpunkter om elbilar, laddhybrider och batterier och den pågående utvecklingen.420 Elbilssatsningar i svenska städer Flera svenska städer gör satsningar på elfordon och laddningsinfrastruktur. påbörjade ett program för introduktion av elbilar 1994. Staden hade över 300 elfordon och elhybridbilar i drift. fanns fyra snabbladdningsstationer och ett fyrtiotal parkeringsplatser för långsam laddning, men dessa användes i liten utsträckning. Erfarenheterna från programmet var att elfordonen fungerade väl, men att räckvidd och inköpspriser ansågs vara begränsande faktorer.421