rfr · GX0WRFR7 · 2010-02-16 00:00:00 — -Den tredje huvudkategorin innebär att en handlare äger tankstället och att ett bensinbolag driver tankstället (DOCO). -Den fjärde huvudkategorin innebär att en handlare både äger och driver tankstället (). Enligt uppgift från SPI är de två förstnämnda huvudkategorierna vanligast förekommande i medan den tredje knappast förekommer. Den fjärde huvudkategorin förekommer mest i glesbygd. Enligt SPI finns just nu en förskjutning från att bensinbolag äger och en handlare driver (CODO) till att bensinbolag äger och driver tankstället (). Alltså det blir fler tankställen som både ägs och drivs av bensinbolagen. 288Kommissionens beslut , Case No COMP/M.4919 - STATOILHYDRO/ CONOCOPHILLIPS. 290Svensk Bensinhandel, intervju . Försälj- ningsställen av motor- bränslen 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING 2009/10:RFR7 ningen (exklusive butik och annan kringservice) är det i ungefär hälften av fallen bensinbolagen som både äger och driver. När det gäller finns det olika varianter av detta.291 6.2 Utvecklingen av antalet tankställen i 6.2.1 Antalet tankställen för drivmedel minskar i fanns ca 9 000 försäljningsställen i . och två decennier framåt försvann av dessa. Under den därpå följande var beståndet dock nästan oförändrat.292 I tabellen nedan visas utvecklingen av antalet tankställen per bensinbolag under 2000-talet.293 ANTAL TANKSTÄLLEN FÖR MOTORBRÄNSLEN PER DEN 1 JANUARI 20002009. TANKSTÄLLENA AVSER AUTOMATSTATIONER, BENSIN- STATIONER, SERVICESTATIONER OCH SINGELANLÄGGNINGAR 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 291SPI, intervju 09-03-20. 293Som framgår av tabellen ingår inte tankställen som står utanför de stora drivmedelskedjorna, vilket innebär att uppgifterna inte ger en alldeles heltäckande bild. 2009/10:RFR7 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING ende år (%) Källa: (). har antalet tankställen kontinuerligt minskat. uppgick antalet tankställen för motorbränslen till 4 089, vilket kan jämföras med 3 2009. bedömde 2007 att ca 1 000 av ca 3 700 tankställen kan komma att försvinna på grund av att de är lönsamma att driva för bensinbolagen. Uppgifter från SPI visar att antalet tankställen 2009 minskade med drygt 450.294 Enligt företrädare för Svensk Bensinhandel kommer antalet tankställen att fortsätta minska.295 Minskningen i antalet tankställen är inte något som är unikt för . En jämförelse med , som har ungefär sex gånger så många invånare som , visar att det 2005 fanns 9 762 tankställen och att antalet minskat till 9 2007. Totalt minskade därmed antalet tankställen med ca 5 %.296 visar de årliga totala försäljningsvolymerna av drivmedel i att det varit små variationer under fyraårsperioden 20052008.297 I som har mer än åtta gånger så många invånare som fanns ca 14 500 tankställen i drift 2008, vilket innebär en minskning då det fanns ca 15 070 tankställen.298 Det är dock inte i alla länder som antalet tankställen minskar. I exempelvis som har ca 5,3 miljoner invånare och låg befolkningstäthet har antalet tankställen ökat, om än mycket marginellt, . uppgick antalet tankställen till 2 001, vilket kan jämföras med 2 029 i slutet av 2008.299 Tankställen fördelat på stationstyper som tillhandahåller drivmedel Tankställen för drivmedel kan delas in i olika typer. Med automatstationer avses obemannade tankställen där betalning endast sker genom automat. Tankställen med flera pumpar och butikslokal benämns bensinstationer. På bensinstationerna utförs inte servicearbeten och det finns inte en s.k. gör-det- 294Uppgifterna som har hämtats från SPI:s hemsida inkluderar inte uppgifter för s.k. white pumps, dvs. stationer som inte arbetar under något av de varumärken som anges i tabellen. 295Svensk Bensinhandel, intervju . 296Energy Institute, statistics 18a Number of petrol stations in the UK. 297RTFO quarterly report to January 2009, Hydrocarbon oils bulletin 2009, HMRC. 299Eduskunta, e-brev . 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING 2009/10:RFR7 Med servicestationer avses större tankställe för bensin och dieselolja med butik och bilrelaterad service. Vid singelanläggningar finns enstaka pumpar i anslutning till annan verksamhet. ANTAL TANKSTÄLLEN FÖRDELAT PÅ STATIONSTYPER; AUTOMAT- STATIONER, BENSINSTATIONER, SERVICESTATIONER OCH SINGEL- ANLÄGGNINGAR, PER DEN 1 JANUARI 20002009 Källa: (). Statistiken från SPI visar att även om det inte skett någon antalsmässig ökning av automatstationerna så utgör de en större andel av det totala antalet tankställen 2009 jämfört med . Automatstationerna har andelsmässigt ökat från 2000 till 2009. Både antalet bensinstationer och servicestationer har minskat väsentligt . När det gäller singelanläggningar har dessa nästan helt försvunnit. 6.2.2 Utvecklingen av tankställen i länen Begränsad tillgång till uppgifter om antalet tankställen i länen Som framgått ovan finns relativt god tillgång till uppgifter på nationell nivå som belyser utvecklingen av antalet tankställen i . När det gäller utvecklingen på regional och lokal nivå av antalet tankställen är det dock svårt att få fram uppgifter. Bensinbolagens branschorganisationer har inte tillhandahållit sådana uppgifter. Inom ramen för denna uppföljning skickades en enkät till samtliga länsstyrelser i syfte att samla in uppgifter om utvecklingen av tankställen i länen. Av de svar som har lämnats på enkäten framgår att det vid de flesta länsstyrelser finns begränsad kännedom om den länsvisa utvecklingen av antalet tankställen och tankställen som tillhandahåller förnybara drivmedel. Några länsstyrelser hade dock bättre kännedom om utvecklingen, i de flesta fall på grund av att projekt genomförts i dessa län där antalet tankställen kartlagts. I uppföljningen togs även kontakt med ett antal kommunala 2009/10:RFR7 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING miljökontor för att se om dessa hade uppgifter om utvecklingen av tankställen i respektive kommun. Kontakterna med miljökontoren visade att kännedomen om antalet tankställen även bland dessa var begränsad, med undantag för några riktigt små kommuner med ett fåtal tankställen. Miljökontoren har i de flesta fall endast kännedom om tankställen som säljer mer än 1 000 kubikme- ter bränslen, eftersom dessa är anmälningspliktiga enligt miljölagstiftningen.300 () har genomfört kartläggningar av tankställen i några län i landet. FLF har i samband med denna uppföljning framfört att man anser att det är anmärkningsvärt att kommunerna, som har tillsynen över tankställena både ur miljö- och räddningstjänstsynpunkt, är så dåligt uppdaterade om var det finns tankställen. Mot bakgrund av den begränsade tillgången till uppgifter om utvecklingen av antalet tankställen är beskrivningen nedan inte heltäckande, utan innehåller exempel på utvecklingen i några län. Utvecklingen i länen i norra i har tidigare genomfört en enkätundersökning avseende utvecklingen av antalet tankställen i länet 2007 och 2008.302 Resultaten av denna undersökning visar att antalet tankställen har minskat i både tätort, tätortsnära landsbygd och glesbygd, från ett uppskattat antal om totalt 104 tankställen 2005 till 91 tankställen 2008. Den största minskningen har skett i tätortsnära landsbygd. Från i redovisas att 45 tankställen lades ned i glesbygden . uppgick antalet nedläggningar i glesbygd till 5 medan 1015 tankställen lades ned i tätorter och kommuncentrum. I ett fall där ett bensinbolag lagt ned ett tankställe i glesbygd har möjligheten att driva ett tankställe i annan regi undersökts, men ingen vill överta befintlig anläggning med anledning av framtida saneringsansvar. Kostnaden för att starta upp på nytt med en ovanjordsanläggning är dessutom stor, trots att av investeringen kan täckas av statliga bidrag. 300Anläggningar för lagring och hantering av bränslen (flytande och gasformiga bränslen eller mer än naturgas per kalenderår) och anläggningar för drivmedelshantering (mer än per kalenderår) är tillstånds- eller anmälningspliktiga verksamheter enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. 301FLF är en intresseförening som bildades . äger ett bolag inom vilket man arbetar med stöd till butiker på landsbygden. Det kan bl.a. handla om att genomföra inventeringar och att ge hjälp kring frågor som rör egenkontroll, ägaröverlåtelser eller tillgänglighet. FLF genomför även uppdrag från länsstyrelserna som syftar till att belysa utvecklingen av butiker på landsbygden. 302Länsstyrelsen i skickade en enkät till totalt 101 tankställen och fick svar från 82 av dessa. 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING 2009/10:RFR7 På initiativ av ett antal kommuner i län303, den s.k. Tiokommungruppen, har Region genomfört en kartläggning avseende nedläggningshotade tankställen i . Kartläggningen avsåg läget, orsakerna och vad som kan göras för att behålla tankställen. Tiokommungruppen305 hade skrivit till näringsministern och påtalat en oro för utvecklingen i länet och vad som kunde ha att göra med pumplagen. I kartläggningen konstateras att det finns flera faktorer som samverkar till nedläggningar och förändringar bland tankställen. De faktorer som nämns är branschomstrukturering, överetablering, vikande kundunderlag, lönsamhetsproblem, bl.a. för lanthandlare med drivmedelsförsäljning, kostnader för sanering av förorenad mark samt priser på drivmedel och transporter. Även investeringskrav nämns och då inte bara investeringar i nya pumpar med anledning av pumplagen utan också i t.ex. kortläsare och cisterner.306 Region har vid en intervju framfört att en viktig erfarenhet från arbetet med kartläggningen var att det var svårt att få in de uppgifter som efterfrågades. Detta innebar att man inte kunde dra några slutsatser om var det fanns problem i länet. Vad man ändå kunnat konstatera är att flera av bensinbolagen har genomfört strukturrationaliseringar och att ett par ytterligare bensinbolag också gjort det . Enligt Region visade kartläggningen att tankställena i glesbygden redan har lagts ned och att de pågående nedläggningarna därför troligen avser tätorterna. Enligt Region är detta oroande och innebär att situationen riskerar att bli kännbar för invånare, näringsliv och arbete i länet. Det finns många små företag i länet som har mycket små marginaler att röra sig med. Dessa påverkas av de höga kostnader det skulle innebära om de måste åka långt för att tanka. Tillgången till drivmedel kan även påverka möjligheterna till arbetspendling och därmed även möjligheterna att åstadkomma funktionella arbetsmarknadsområden. Region bedömer att de pågående nedläggningarna av tankställen inte kan tillskrivas pumplagen. I stället menar att lönsamheten utgör det viktigaste skälet till nedläggningarna. menar man att det i vissa fall kan handla om svårigheter vid övertagande av tankställen eller problem kring vem som får eller inte får ta del av statligt stöd. 303I bor ca 257 600 invånare och länet har 15 kommuner. I genomsnitt bor det 5 invånare/km². upptar en åttondel av yta och är det till ytan () näst största länet i . De största tätorterna i är (ca 75 645 invånare), , , och . 304Region är ett kommunalt samverkansorgan som bl.a. har till uppgift att, på uppdrag av , driva regional utveckling i länet. Region får efter politiska beslut uppdrag utifrån från det regionala utvecklingsprogrammet (RUP) och det regionala tillväxtprogrammet (RTP) och sitter även med i ett antal olika kommittéer. Förutom att uppdrag kommer från medlemmarna kan de även komma från staten när det gäller regional utveckling. Region är således ett politiskt styrt organ, men saknar beskattningsrätt. 305I Tiokommungruppen ingår , , , , , , , , och . Kartläggning av nedläggningshot mot bensinstationer i Väs- 307 Region , intervju . 2009/10:RFR7 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING () har genomfört en kartläggning av antalet tankställen i som visar att det i länets kommuner, förutom där uppgifter saknas, finns drygt 80 tankställen. Vid en intervju med FLF menade dess företrädare att nedläggningarna av tankställen i glesbygd inte har orsakats av pumplagens införande. Det finns dock enligt FLF en stark koppling mellan drivmedelsförsörjning och dagligvaruhandel eftersom många handlar i samband med att de tankar bilen.308 Utvecklingen i länen i mellersta och I visar den inventering som regionen har gjort att det totala antalet tankställen har minskat i både tätort, tätortsnära landsbygd och glesbygd och att minskningen har varit störst i tätortsnära landsbygd. För redovisas i enkätsvaret att fem tankställen på landsbygden har försvunnit som ett antal tankställen har övergått till att drivas som automatstationer. i har i sitt enkätsvar redovisat att inget av de totalt 76 tankställena som fanns i länet låg i glesbygd. Den regionala intresseorganisationen har i samarbete med Energikontor Sydost310 gjort en inventering för att ta reda på vilka tankställen som står inför nedläggningshot.311 Inventeringen ingick i bensinstationer i och . Det var Miljöfordon Syd som tog initiativet men av praktiska skäl lades projektet på Energikontor Sydost. För län redovisar resultaten av den inventering som gjorts av Miljöfordon Syd och Energikontoret Sydost. Inventeringen visar att det totala antalet tankställen i minskat har . Totalt finns 70 tankställen redovisade i . fanns, enligt inventeringen, 104 publika tankställen i län313. har 29 tankställen lagts ned, och 308FLF , intervju . 309Miljöfordon Syd är en . Föreningen verkar för en långsiktigt hållbar utveckling genom ökad introduktion av miljöfordon, fler tankställen med förnybara drivmedel och mer miljöanpassad fordonsanvändning. Föreningen verkar för att främja medlemmarnas ekonomiska intressen bl.a. genom att marknadsföra miljöfordon och bedriva informations- och utvecklingsarbete avseende miljöfordon (Programförklaring för Miljöfordon Syd. Miljöfordon Syd, 2006- 11-16). 310Energikontor Sydost startade som ett EU-projekt inom ramen för dåvarande . drivs verksamheten i bolagsform. Bolaget ägs av en förening där regionförbund, landsting och kommuner i , och är medlemmar. Energikontor Sydost arbetar i projektform och syftet med verksamheten är ökad energieffektivitet och ökad tillförsel av förnybar energi i alla samhällssektorer. De största uppdragsgivarna är EU, , och . 311Energikontor Sydost, Lägesrapport bensinstationerna i och . 312Länsstyrelsen i , intervju . 313I bor ca 182 200 invånare och länet har 8 kommuner. I genomsnitt bor det 21,5 invånare/ km². De största tätorterna är (ca 59 600 invånare), , , och . 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING 2009/10:RFR7 2009 är det tre tankställen som läggs ned. i kommun är ett exempel på en ort där tankstället befinner sig i riskzonen för nedläggning på grund av säkerhetskrav gällande avstånd till annan fastighet. De anläggningar med uppsagda avtal där tankstället inte finns kvar har ofta varit omoderna, och där har handlaren varit ovillig att t.ex. investera i kortläsare. Enligt är nätet av tankställen tillfredsställande i länet. Som längst har invånarna till närmaste tankställe. Enligt kan det dock komma att bli problem om det skulle bli ytterligare nedläggningar och ännu längre till tankställena. Den viktigaste orsaken till att tankställen i läggs ned uppges vara utflyttning och därmed minskad efterfrågan. Konkurrens från större tätorter finns också. En tredjedel av lanthandlarna i säljer även drivmedel, men tre av dem har lagt ned sin drivmedelsförsäljning 2009. Om invånarna handlar någon annanstans tankar de där också. hänvisade till ett exempel från en ort i länet som visade att när drivmedelsförsäljningen upphör minskade den intilliggande butikens omsättning . Även om försäljningen av drivmedel i sig inte är lönsam så bidrar den till ökad omsättning i butiken. Därför vill ofta handlare ha kvar drivmedelsförsäljningen. Enligt en inventering av utvecklingen av tankställen i gles- och landsbygd i län315 som genomförts av () har totalt 18 orter i 11 av kommuner förlorat sitt sista tankställe . Därutöver har ytterligare ett tankställe stängts i orten i kommun . fanns totalt 32 bensinstationer kvar på landsbygden i varav 14 var s.k. vita mackar316. Enligt FLF finns leveranser och tillgänglighet till drivmedel i tack vare bildandet av , se vidare avsnitt 6.2.4. Enligt FLF beror den besvärliga drivmedelssituation som har uppstått på landsbygden i på att bensinbolag har sagt upp leveransavtal och avtal om nyttjanderätt till fast egendom för drivmedelsstationerna på landsbygden. och pågående undersökningar av situationen i gles- och landsbygd () har på uppdrag av låtit genomföra en sammanställning av berörda länsstyrelsers, regionala självstyrelseorgans och kommunala samverkansorgans bedömningar vad gäller den framtida drivmedelsförsörjningen i gles- och landsbygder. Enligt rapporten, som publicerades , har antalet tankställen minskat påtaligt i drygt 314Länsstyrelsen i , intervju . 315I bor ca 273 500 invånare och länet har 16 kommuner. I genomsnitt bor det 16 invånare/km². De största tätorterna i länet är (med ca 58 500 invånare), , , och . 316Tankställen som inte tillhör eller samarbetar med något av de stora bensinbolagen, utan ordnar leveranser av drivmedel på annat sätt. 317FLF , intervju . 2009/10:RFR7 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING hälften av länen medan det i ungefär två tredjedelar av länen befaras mer omfattande nedläggningar . De län där antalet tankställen uppges ha minskat påtagligt är , , , , , , , , , , och . För dessa län uppges för samtliga, utom , att det även bedöms finnas framtida nedläggningshot. I 14 av länen görs enligt rapporten bedömningen att pågående och befarade framtida nedläggningar av tankställen påverkar hushåll och företag påtagligt negativt. För , , och görs bedömningen att utvecklingen i stort inte påverkar hushåll och företag. Enligt rapporten pågår i , , , och försök att motverka utvecklingen genom lokala och regionala initiativ. I rapporten refereras till Svensk Bensinhandels bedömning att ungefär 1 000 tankställen kommer att läggas ned . Som bidragande orsaker till de många nedläggningarna anges i rapporten bl.a. pumplagen och ansvaret för marksanering när en bensinstationsanläggning stängs.318 Ett utredningsuppdrag om situationen i gles- och landsbygd gavs till länsstyrelserna i och i december 2008.319 Dessa länsstyrelser fick av regeringen i uppdrag att utarbeta modeller för att trygga tillgängligheten till kommersiell service i hela landet. Enligt uppdraget ska prioriterade områden vara drivmedelsförsörjning samt samverkan mellan kommersiell och offentlig service. Uppdraget innefattar även att skyndsamt inventera alla län efter goda exempel där man på ett bra sätt samordnat aktörer, medel och modeller och på så sätt lyckats bevara en god tillgång till drivmedel. Uppdraget delredovisades , och en slutrapport har lämnats till . Länsstyrelserna i och har i den första delrapporten av regeringsuppdraget belyst problembilden när det gäller drivmedelsförsörjningen på landsbygden. Länsstyrelserna drar slutsatsen att huvudorsaken till nedläggningen av tankställen är strukturrationalisering i branschen. Även saneringsproblematiken påverkar utvecklingen. Däremot anser länsstyrelserna inte att pumplagen har någon stor påverkan på nedläggningarna, eftersom få av de nedläggningshotade tankställena har en försäljningsvolym som gör att de omfattas av pumplagens krav. I den andra delen av regeringsuppdraget presenterade länsstyrelserna i och ett antal förslag på modeller och åtgärder som kan påverka tillgången på drivmedel i hela landet på ett positivt sätt.320 I slutrapporten konstaterar länsstyrelserna att drivmedelsmarknaden innefattar tre huvudsakliga problemområden. Tillgänglighet till drivmedel i gles- och landsbygd. Dnr 2008/676. 319Regeringsbeslut I 27, , N2008/6662/RT (delvis). Delrapport av regeringsuppdrag att utreda och sprida kunskap om insatser inom det kommersiella serviceområdet, dnr N2008/6662/RT (delvis). 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING 2009/10:RFR7 turomvandlingen, saneringsproblematiken och konkurrenssituationen. I rapporten konstateras också att det inte går att få en heltäckande bild över hur omfattande problemet med drivmedelsförsörjningen på landsbygden är då det inte funnits någon nationell eller regional part som haft ansvar för att samla en översiktlig och kontinuerligt uppdaterad information om den svenska drivmedelsmarknaden. Ett förslag lämnas om att Tillväxtanalys får ansvar för inventering och kartläggning av detta i samverkan med länsstyrelserna. I rapporten pekar man även på att det är viktigt för kommunerna att, både ur miljö- och räddningstjänstsynpunkt, vara uppdaterade om var det finns tankställen och hur dessa successivt förändras. När det gäller dispenser från pumplagens skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel ifrågasätts i utredningen om det är rimligt att ställa samma krav på ett tankställe som är beläget i en tätort som på ett tankställe på landsbygden.321 Frågan om orsaker till nedläggningar av tankställen har uppmärksammats och diskuterats i olika sammanhang. publicerade ett pressmeddelande322 där man konstaterar att bensinbolagens rationalisering är huvudorsaken till nedläggningen av tankställen på landsbygden och att det har funnits en missuppfattning i debatten om att pumplagen leder till nedläggning av tankställen på landsbygden. hänvisar till den utredning man låtit genomföra som visar att enbart av tankställena på landsbygden berörs och pekar på att investeringsstöd för tankställen kan sökas av kostnaden i de fall det bara finns ett tankställe på orten.323 6.2.3 Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygd I en förordning regleras hur det statliga stödet till kommersiell service ska förmedlas.324 Stödet kan utgå bl.a. till försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel. Stödet ska lämnas till områden där servicen är gles. Länsstyrelserna administrerar stödet. Vilka medel som avsätts för stödet framgår av avsnitt 3.3.4 i denna rapport. 321Länsstyrelserna i och . Rapport av Regeringsuppdrag att utreda och sprida kunskap om insatser inom det kommersiella serviceområdet. Dnr N2008/662/RT (delvis). 322Näringsdepartementet, pressmeddelande . 323Ett likartat ställningstagande från ett av bensinbolagens sida framgår av en artikel i där vd för , som tillhör de största bensinbolagen på den svenska marknaden, uppger att den s.k. mackdöden inte handlar så mycket om pumpar med alternativt bränsle som för få kunder och de extremt låga snittvolymerna jämfört med övriga . Det grundläggande problemet är enligt Statoils vd strukturellt, även om pumplagen för några tankställen kan vara droppen. Kostnaden för att installera en E85-pump uppges uppgå till ca , medan kostnaden för en gaspump uppskattas till ca . På Statoils hemsida anges att Statoil påbörjade en genomgripande strukturomvandling av stationsnätet 2007 som slutförs . 324Förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. 2009/10:RFR7 6 DRIVMEDELSMARKNAD OCH FÖRSÄLJNING Stöd till kommersiell service i i får in ungefär 1520 ansökningar om stöd för kommersiell service. För att kunna beviljas bidrag måste man vara ensam serviceanordnare på orten, och det måste finnas en långsiktighet i det som görs. De vanligaste typerna av ansökningar rör bl.a. handikappanpassningar, kylanläggningar och kassasystem. kan bevilja stöd om det är både lanthandel och tankställe, medan bidragsnivån är när det gäller lanthandel eller tankställe. Det är i de fall som det rör sig om mycket stora investeringar som stödet blir lägre än för lanthandel eller tankställe. Det är dock viktigt att betona att bidragen ges till investeringar och i enstaka fall till renoveringar, men inte för något som ska uppfyllas i enlighet med någon annan lag.325 Av de totalt 32 tankställen som finns på de stödberättigade orterna i Värm- land är 21 direkt kopplade till en lanthandel som är den sista på orten. De avståndsgränser till närmaste tankställe som i tillämpar för att bevilja stöd är . De kriterier som tillämpas för avstånd ser olika ut i olika län, enligt .