rfr · GX0WRFR2 · 2010-02-24 00:00:00 — En annan väg att gå är ett statligt ingripande, där en kraftfull miljöauktoritet styr konsumenter, medborgare och producenter i en mer miljövänlig riktning. var miljöpolitiken till stor del färgad av just detta tankesätt. har man övergått till ett mindre drastiskt förhållningssätt när det gäller fiskefrågan. Man reglerar förvaltningen med kvoter, tillstånd och fiskedagar, ofta i samråd med brukaren. Det finns också många intressanta exempel på samförvaltning där brukaren själv har ett ökat inflytande. Medvetenhet och förtroende två nyckelfaktorer Det krävs en medvetenhet om att det föreligger ett socialt dilemma. När det gäller fisket så innebär det att involverade aktörer måste vara medvetna om risken för att t.ex. bestånden kan gå ned på en sådan nivå att det är ekonomiskt eller miljömässigt hållbart att bedriva ett fortsatt fiske. Man behöver en gemensam problembild av situationen, dvs. fiskare, forskare och myndigheter måste vara överens om de problem som föreligger. Förtroende är den andra viktiga faktorn. Här gäller det att brukarna har förtroende för och tillit till de myndigheter och institutioner som fattar beslut och som därmed påverkar deras tillvaro. Svenska fiskare hur stort förtroende har de för beslutsfattare? I en enkätstudie från 20072008 fick alla yrkesfiskare svara på ett formulär som berör förtroende. Resultatet visar att svenska yrkesfiskare uppfattar att andra länders beslutsfattare tar mer hänsyn till sina yrkesfiskare än de svenska. I det här fallet är det inte rätt eller fel som är viktigt, utan det är hur fiskarna uppfattar sin situation som är avgörande. Det bristande förtroendet påverkar den legitimitet som besluten får och i förlängningen regelefterlevnaden. Förtroendet mellan brukarna är också mycket viktigt. Om man t.ex. uppfattar att en grannfiskare inte följer reglerna är man själv mindre benägen att följa dem. I enkätstudien kom det fram att svenska fiskare har ganska högt förtroende inom kåren. Det är en viktig faktor om man tänker sig en mer regionaliserad fiskeförvaltning. Däremot har svenska fiskare väldigt lågt förtroende för grannländernas fiskekår. Man tror alltså inte att svenska fiskare fuskar men att andra länders fiskare gör det. Det talar mot en förvaltning på EU-nivå där fler länders fiskare ingår. Brist på gemensam problembild I enkätstudien kom man fram till att fiskarna inte delar den gemensamma problembilden av de största hoten i havsmiljön med övriga svenska folket. Den största skillnaden återfanns i uppfattningen om fisket och båtbottenfärg där svenska folket ansåg detta vara stora problem, medan endast en liten andel av fiskarna uppfattade det som allvarliga problem. 2009/10:RFR2 2 SAMMANDRAG AV SEMINARIUM: SVENSKA FISKBESTÅND HUR SKA DE FÖRVALTAS? problembild och förtroende är förutsättningarna för att man ska uppnå regelefterlevnad så bör man eftersträva en mer harmoniserad problembild mellan brukare och förvaltare inom svenskt fiske. Folk och fiskare om havsmiljöhot. Andel som anger mycket allvarliga hot (Figur efter ) Brist på förtroende för dem som informerar om havsmiljön En jämförelse mellan svenska folket och fiskare när det gäller förtroendet för de institutioner och myndigheter som ger information om havsmiljön visade också på stora skillnader. Fiskarna hade mycket lågt förtroende för miljöorganisationer, forskare, journalister och , medan förtroendet för dessa var högre bland svenska folket. Det innebär att fiskarna har lågt förtroende för samtliga som bär det huvudsakliga ansvaret för informationen om tillståndet i havet. Den enda institution som fiskarna hade högre förtroende för än svenska folket var deras egen branschorganisation . Nästan oavsett hur man på politisk väg väljer att undvika en tragedi i havet, så är det viktigt att det finns ett högt förtroende mellan de grupper som omfattas av regleringarna och de institutioner som utformar och verkställer dem. Det finns exempel på ansatser som gjorts för att öka förtroendet för forskare från fiskare på . Fiskare har fått gå en kurs i marinbiologi, och utfallet av det blev en stor skillnad i inställning till fiskeriförvaltning och styrning. Generellt gäller att det behövs en större öppenhet och transparens då beslut fattas så att fiskare får vara med på vägen tills ett beslut fattas det ger en ökad förståelse och acceptans för införda regelverk. Det är viktigt att man delar en gemensam problembild. Genetisk diversitet hos torskbestånd Den genetiska diversitet som uppvisas hos torskbestånd har man inte haft tillräcklig förståelse för . Analyser av torskens DNA på 2 SAMMANDRAG AV SEMINARIUM: SVENSKA FISKBESTÅND HUR SKA DE FÖRVALTAS? visar att på bara avstånd finns bestånd som är genetiskt åtskilda från varandra. Det här innebär att förökningen till största delen sker inom varje enskilt bestånd men inte mellan de genetiskt åtskilda bestånden. Lokala subpopulationer är känt även hos andra fiskarter t.ex. lax. Upptäckten av genetiskt åtskilda subpopulationer av torsk på är relativt ny. Rådgivning inte baserad på förekomst av subpopulationer ICES delar upp havet i olika områden för sin rådgivning, och i där man har flera subpopulationer blir rådgivningen inte korrekt eftersom rådgivningen för beståndet inom ett område i själva verket berör flera mindre subpopulationer. En sådan felbaserad rådgivning kan i slutändan leda till utrotning av subpopulationerna. Det beror på att skattningen av tillväxten av ett bestånd som i själva verket består av fler bestånd kan leda till en överskattning av tillväxtpotentialen. Fredade områden där subpopulationer förekommer Datasimuleringar visar att om man på skulle införa fiskestopp och man bara har en enskild fiskpopulation i området så skulle den populationen snabbt kunna återhämta sig. Däremot visar simuleringarna att i en situation med ett antal förekommande subpopulationer skulle inte fiskestopp åstadkomma återhämtning i alla subpopulationer ett antal skulle redan kunna vara utslagna och inte ha möjlighet till återhämtning. Där man har haft dåliga förhållanden mellan fiskare och forskare har införandet av ITQ medfört att fiskarna börjar använda sig av forskarna för att på bästa sätt kunna förvalta den resurs som de då äger. Men utdelandet av äganderätt av resursen gäller , därför är det viktigt att de inte delas ut på felaktiga grunder eftersom det kan få långtgående konsekvenser för resursen. Kunskap om subpopulationer är t.ex. en förutsättning för att kunna förvalta resursen på ett sådant sätt att inte bestånd slås ut. ITQ, eller överförbara kvoter, är en sorts äganderätt av resursen som man har använt sig av på . Erfarenheterna därifrån är blandade men har generellt visat sig fungera bra. Ekosystemansatsen är ett ganska luddigt begrepp, och för att man ska kunna använda sig av en ekosystemförvaltning så måste man i första hand kunna förvalta varje separat art på ett bra sätt. Om man lyckas förvalta enskilda arter på ett hållbart sätt, kommer förmodligen många av de ekosystemproblem vi har att försvinna av sig själv. Men det är viktigt att ta med mer ekologisk kunskap i förvaltandet av enskilda arter och även beakta hur arter påverkar varandra som t.ex. torsk, sill, strömming ochskarpsill. Det är ett nästa steg i riktning mot ekosystemansatsen. Många mänskliga aktiviteter påverkar fiskbestånden förutom fisket kan övergödningen nämnas. 2009/10:RFR2 2 SAMMANDRAG AV SEMINARIUM: SVENSKA FISKBESTÅND HUR SKA DE FÖRVALTAS? bättre samordning mellan olika aktiviteter för att närma sig en förvaltning som bygger på ekosystemansatsen. Det är svårt att säga när man har nått en förvaltning som bygger på ekosystemansatsen. Men om målet är ett väl fungerande ekosystem så kommer det i hög grad att handla om vad vi lägger för definition i det. Ska vi återskapa ekosystem som vi hade ? Kanske är det rimligare att utgå från ett ekosystem som tillåter ett nyttjande som vi anser oss behöva , och då får man utgå från andra kriterier. Viktigt är dock att vi är medvetna om de risker och förväntade effekter som vi kan få av de beslut vi fattar . 3 Scenarioverkstad för fiskpopulationer i Medverkande: , , , , , , , , , , , , Hur stora bör populationerna av torsk/strömming och skarpsill vara för att optimera den ekonomiska avkastningen? Frågan är tvådelad: (1)Kostnadnytta: lönsamheten för de olika segment av fisket som övervakats10. (2)Sådana förändringar i den rumsliga fördelningen av torsk- och clupeidbestånd som är drivna av beståndstäthet och klimat och kommer att påverka fiskets kostnader (t.ex. bränslekostnader), artspecifikt värde och tillgången på fisk (fångst per ansträngning, av eng. catch per unit effort CPUE). Huvudsakliga resultat från diskussionen Om enbart den direkta ekonomiska avkastningen beaktas bör torskbeståndet vara så stort som möjligt. Även socioekonomiska värden av olika fisken (exempelvis skarpsill/strömming) bör dock beaktas. Trålfiske efter torsk är mer lönsamt än fiske med passiva fiske- Förändringar i torskens utbredning kan dock påverka lönsamheten för fiske med passiva redskap i förhållande till trålfiske. Faktorer som kan förändra lönsamheten: o Fiskens pris o Bränslepris oHur vi förvaltar bestånden (beståndsstorlek och rumslig fördelning) o Hydroklimatiska faktorer. 10Waldo, , Paulrud; , T.; Frost & , . 11Fångstfällor för torskfiske är dock under utveckling. Försök med sådana pågår i och visar hög fångstfrekvens för levande torsk av hög kvalitet (). Sådana fångster med hög kvalitet har uppenbar påverkan på lönsamheten. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Inte enbart den direkta ekonomiska avkastningen av torskbeståndet bör beaktas utan också socioekonomiska värden av andra sorters fiske. Ett antal faktorer kan påverka lönsamheten för det framtida fisket: priset på fisk (i och i andra länder), hur vi förvaltar bestånden och även förändringar i fiskens utbredningsmönster som beror på miljöfaktorer. Det finns inga aktuella studier tillgängliga för , som behandlar fiskpopulationer i relation till ekonomisk avkastning. Två pågående projekt som kommer att behandla frågan är Baltic stern som har fokus på övergödning kopplat till fisket och ekonomisk avkastning samt Baltic facts (et al. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Torsk, strömming och skarpsill Vilka effekter har en växande sälpopulation på fiskpopulationerna? Antalet gråsälar i ökar snabbt (uppskattas till ). uppskattades antalet gråsälar i till 8 500 individer12. Gråsälens diet skiljer sig mellan bassänger (Fig. 1). Strömming är det huvudsakliga bytet. Gråsälens föda domineras fullständigt av strömming i (av intagen biomassa), men denna utgör endast en tredjedel till hälften av intagen föda i Egentliga . Skarpsill och torsk är de näst mest betydelsefulla bytena i Egentliga (Fig. 1). Gråsälens konsumtion av fisk kan förväntas ha en betydande påverkan på strömming, skarpsill och torsk, genom stammens kraftiga tillväxt och expansion söderut i . Det har emellertid ännu inte gjorts några bedömningar av hur sälar påverkar fiskpopulationerna i Egentliga . Huvudsakliga resultat från diskussionen Populationseffekter: påverkan kan mycket väl ske på torsk, skarpsill och strömming. Gråsälar föredrar större strömming (Fig. 2). Genom storleksselektiv jakt kan gråsälar potentiellt påverka storleksfördelningen i strömmingspopulationen. Hur stor denna påverkan är i relation till den dödlighet som uppstår genom kommersiellt fiske är fortfarande föremål för analys. Sälens diet kan komma att förändras genom förändringar i fiskbeståndens relativa storlek. Konsekvensanalyser måste baseras på sälens födopreferens (dvs. proportion i dieten i jämförelse med fiskbeståndens relativa storlek i kombination med beståndens storlek). Med beaktande av sälens expansion söderut finns det ett behov av att vara proaktiv genom analys av sälmagars innehåll även i centrala . Inverkan på fisket: ökade skador på fasta redskap. Sälar jagar direkt i fiskpopulationer men också bland fisk som fångats i fasta fiskeredskap. Det är viktigt att kvantitativt uppskatta i vilken utsträckning de äter fisk som fångats i redskap i relation till konsumtionen av frisimmande fisk. Om vi förvaltar fiskbestånden väl så kan vi tillåta oss att ha större sälbestånd. Förvaltning av säl- och torskbestånden bör ske samordnat. Storleksselektiv predation på strömming och skarpsill kan potentiellt påverka dessa bestånd. 12 , , pers. komm. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Dietens sammansättning hos gråsälar i bassänger som proportion av intagen biomassa med 95 procentiga konfidensintervall erhållna genom bootstrapping (baserat på 2 000 dragna stickprov). Arter som i medelvärde utgör < av intagen biomassa föda har uteslutits. Modifierad från m.fl. (2007) och m.fl. (insänd). Proportion of consumed biomass 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Storleksfördelning hos strömming som ätits av gråsäl i (skuggad yta), jämförd med storleksfördelningen i finska och svenska kommersiella trålfångster (öppna respektive fyllda staplar). Modifierad från m.fl. (2007) och m.fl. (insänd). (%) 20 Finnish trawl catches 2003 Swedish trawl catches 2001-2004 Fish length (cm) I beaktande av det snabbt växande gråsälbeståndet, och dettas expansion söderut i , bör en konsekvensanalys göras för sälens inverkan på torsk, strömming och skarpsill i Egentliga . 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I a) Hur kommer torskpopulationen att påverkas vid ökat fiske av skarpsill? Nuvarande kunskap om centrala ekosystem antyder att en minskning av skarpsillsbeståndet kan få följande ekosystemeffekter. Ökad biomassa av Pseudocalanus acuspes (betydelsefullt byte för torsklarver) och ökad djurplanktonbiomassa och minskad biomassa av växtplankton. Lägre predation på torskägg och P. acuspes, vilket kan förbättra torskens rekrytering. Genom minskad konkurrens med skarpsill ökar strömmingens tillväxt och dess kondition förbättras, vilket leder till ökad biomassa (detta skulle förbättra födans kvalitet för torsk). Ökad tillväxt och förbättrad kondition hos skarpsill genom minskad inomartskonkurrens (detta skulle förbättra födans kvalitet för torsk). Punkt 1 och 2 antyder att ett ökat fiske av skarpsill kan förbättra torskäggens överlevnad och överlevnad/tillväxt av djurplanktonätande småtorsk. Punkt 3 och 4 visar att skarpsillsfiske skulle ytterligare förbättra strömmingens och skarpsillens kvalitet som byte för större torsk. Alla interaktioner som ligger bakom de mekanismer som identifierats ovan kunde inte inkluderas explicit i de simuleringsmodeller som användes av ICES och on Integrated Assessments of the Baltic Sea, Arbetsgruppen för integrerad bedömning av (WGIAB; ICES 2009). Huvudsakliga resultat från diskussionen Biomassan av torskens lekbestånd (SSB) ökar något. Biomassan av torskens lekbestånd (SSB) ökar snabbt (+30 % ; +20 % ). Skillnader i dessa scenarier beror primärt på en faktor: torskfiskets omfattning och intensitet. Detta är en mycket mer betydelsefull begränsande faktor för torskbeståndets återhämtning än skarpsillens beståndstäthet (ICES 2009: WGIAB & Advice, avsnitt 8.3.3.1). Modellsimuleringar förutsäger att enbart ett intensifierat fiske av skarpsill inte är tillräckligt för att förändra näringsväven från det nuvarande tillståndet som är utarmat på torsk, eftersom den dödlighet som fisket orsakar i torskpopulationen är för hög. Detta visar att torskbeståndet endast kan återhämta sig när ett ökat skarpsillsfiske kombineras med att den genom fisket orsakade dödligheten hos torsk minskas från de höga nivåer den haft under 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Ett lägre fisketryck på torsk, som leder till ett större bestånd, kan vara tillräckligt för att reducera skarpsillsbeståndet (se stycke 4 a nedan). Förväntade resultat av det planerade experimentet med att minska beståndstätheten hos skarpsill inom ett begränsat område (norra sund) i är: Lokala effekter på planktonsamhället Förändrat tillväxt hos skarpsill förbättrad kondition hos torsklarver på grund av skarpsillens minskade predation av djurplankton MEN notera: sannolikt ingen mätbar korttidseffekt på populationen av fullvuxen torsk på grund av försökets kortvariga varaktighet (få år). b)Hur påverkas torskpopulationen om trålning ersätts av fiske med garn/krok? De huvudsakliga skillnaderna mellan trålning och fiske med garn och krok är: Fiske med garn och krok beskattar torskpopulationerna på ett annat sätt än trålning. Medan trålar normalt kvarhåller all fisk som är större än en viss längd och har hamnat i trålen är garn- och krokfiske mer storleksselektivt (Fig. 3). Genom att garn- och krokfiske gör ett storleksmässigt mer selektivt urval av fisk anses generellt sett utkastet av ung torsk vara mindre än vid trålfiske (utkast: den del av fångsten som sorteras bort på grund av att den understiger minimimåttet). Emellertid är utkastet från passiva redskap beroende av att de är väl underhållna och att fångsten inte skadas av säl eller fågel. Huvudsakliga resultat från diskussionen Garn skulle rädda de största individerna undan fångst och därigenom minska uttaget av stora honor som producerar större ägg med bättre flytförmåga. Större ägg återfinns högre upp i vattenkolumnen och har visat sig ha högre överlevnad detta kan vara betydelsefullt när miljöförhållandena är dåliga. Nackdelar med garn: Risk för att näten går förlorade vid dåligt väder (och fortsätter att fånga fisk, s.k. spökfiske) och att det finns risk för bifångst av andra arter samt av däggdjur och fåglar. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Exempel på storleksselektiva egenskaper för garn och sedvanliga diagonalmaskiga trålar som används vid torskfiske i En övergång från trålning till garn skulle skapa en mer selektiv fiskedödlighet och därigenom medföra ett antal positiva effekter för torskbeståndet. Genom att garn- och krokfiske gör ett storleksmässigt mer selektivt urval av fisk anses generellt sett utkastet av ung torsk vara mindre än vid trålfiske. Det medför också att ett större antal stora, gamla fiskar överlever. De huvudsakliga nackdelarna med garnfiske skulle vara ökad frekvens av bifångster och spökfiske. En gjord studie använder torskfisket i som exempel. I studien påvisas hur den minskade fiskeflottan (efter att de pågående programmen för skrotning av fiskefartyg avslutats i de nya medlemsländerna i EU) i kombination med en fiskemetod, vars framgång är beroende av beståndsstorlek (långrev i stället för trålar), kan leda till en balans mellan beståndsstorlek och fiskeansträngning. Studien förutsäger ökande torskfångster och vinster efter en inledande period med lägre fångster. Vidare minskar användandet av långrev fiskets påverkan på artsammansättning och habitat och uppfyller målsättningen att bevara ekologiska funktioner och ekosystemtjänster13. Liknande effekter kan förväntas för andra redskap där fångsten är relaterad till beståndsstorleken, dvs. agnade redskap som agnade torskfällor. 13 Döring and Egelkraut (2008) Investing in natural capital as management strategy in fisheries: The case of the Baltic Sea cod fishery. Ecological Economics 64: 634642. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I c) Vilken effekt kommer modifierade fiskeredskap och förändrad maskstorlek att ha på torskpopulationen? Huvudsakliga resultat från diskussionen Ökning av maskstorleken till kommer troligen att öka den totala mängden landade fångster (), öka landningar från garnfiske och öka torskens lekbiomassa (SSB) (eftersom stora långsamt växande fiskar fångas medan små snabbväxande överlever). Utkastnivåerna och landningarna från trålfiske kan minska. Emellertid är det viktigt att det finns en korrelation mellan den minsta storleken för landad fisk (minimimåttet) och maskstorleken. Det har tidigare hänt att minimimåttet för landning har ökats, men inte maskstorleken, vilket har lett till större utkast. Ökad maskstorlek kan också medföra problem: Ökad maskstorlek ger ett högre fisketryck på större individer som producerar de största och livskraftigaste äggen. Detta kan ha en betydelsefull negativ effekt på rekryteringen, särskilt vid oförmånliga hydragrafiska förhållanden (salinitet och syrgas), och om total tillåten fångstmängd (To- tal Allowable Catch, TAC) är stor i förhållande till beståndets storlek. Ökad maskstorlek kan ge positiva effekter för torskbeståndet, men måste koordineras med andra föreskrifter, som minimimåttet för landning, för att få önskvärt resultat. De potentiellt negativa effekterna av ett högre fisketryck på de stora individerna bör dock undersökas. Årets EG-beslut innebär en ökning av maskvidden samt förlängt Bacoma-fönster. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I d) skyddade områden hur skulle de påverka torskpopulationen? Definitionen av ett marint skyddat område (, MPA) är mycket bred eftersom ett MPA utgörs av varje område som avsatts genom lagstiftning eller med något annat effektivt medel för att skydda värden14. Resultaten av diskussionen nedan berör två olika typer av MPA:er: fisklekområden med tidsbegränsat skydd och fiskefria områden med åretruntskydd. Huvudsakliga resultat från diskussionen Fisklekområden med tidsbegränsat skydd har visat sig vara en ineffektiv åtgärd genom att fiskeansträngningen flyttas till andra områden eller andra tidsperioder än de skyddade15. För att bli effektiva skulle denna sorts MPA behöva vara mycket omfattande och rum. En utvärdering av fiskefria områden med åretruntskydd, baserad på en rumsligt explicit modell15, visar att den potentiella nyttan av åretruntskydd är begränsad, eftersom fiskeansträngningen flyttas till andra områden. För att bli verkningsfulla skydd måste fiskefria områden kombineras med en minskning av total tillåten fångstmängd. Det är emellertid viktigt att beakta begränsningarna i denna modellstudie när man tolkar resultaten. Modellen påvisar huvudsakligen effekten av fiskefria områden på fisket och därmed total dödlighet orsakad av fisket. En mer komplett utvärdering av effekterna av sådana MPA:er kräver också en uppskattning av 1) potentiell ökning av biomasssan; 2) skillnader i reproduktionsframgång mellan små och stora honor; 3) minskat utkast av juveniler (ej lekmogen fisk)14. Den potentiella effekten av fiskefria områden för att minska utkastet av torsk som är mindre än minimistorleken, utvärderas av . Eftersom Östersjötorsken anses vara en kraftigt vandrande fisk, skulle MPA:er behöva vara stora och långvariga for att ge ett effektivt skydd, eller kombineras med minskningar i total tillåten fångstmängd. Det är oklart vilka 14Sörensen et al. PROTECT as a Tool for Ecosystem Conservation and . Synthesis report from EU FP6 project PRO- TECT, SSP8-CT-2004-513670. 15Kraus G et al. A model-based evaluation of : the example of eastern Baltic cod (Gadus morhua callarias L.). 66: 109121. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I effekter MPA:er har, och det fordras en vidare utvärdering för att de ska kunna bli effektiva redskap för att bevara fiskbestånd. Situationen är annorlunda för det nyinrättade fiskefria området i , där syftet är att skydda det lokala torskbeståndet. I detta fall kan ett fiskefritt område vara en effektiv metod för att rikta om fiskeansträngningen från det akut hotade beståndet i och mot den del av Nordsjöbeståndet som också finns i området. En utvärdering av MPA:ers nytta är under utarbetande, t.ex. högupplöst identifiering av habitat (livsmiljöer) för ung (juvenil) torsk. Genom att kombinera uppgifterna om ungtorskens utbredning med uppgifter om var fisket sker kan man identifiera områden i vilka stora fångster av undermålig torsk kan förväntas. genomförda analyser visade att en stor andel av det svenska trålfisket sker i torskens uppväxtområden. Fisket med torskbottentrål skedde till i de främsta uppväxtområdena; det är också detta fiske som har de största utkasten av ung torsk. Fortsatta analyser ska omfatta den rumsliga fördelningen också av andra nationers fiske (, i prep. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I a) Hur påverkas populationerna av strömming och skarpsill av ett växande torskbestånd i ?