rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Kommittén menade att träbyggandet har fått ett genombrott inom områdena flervåningsbostadshus, hallbyggnader, broar och påbyggnader.260 startade Trästad 2012 som ett samarbete mellan staten, kommuner och Träbyggnadskansli.261 Projektet bygger vidare på de erfarenheter som gjordes av Nationella träbyggnadsstrategin. Syftet är att driva utveckling av rationella och klimateffektiva byggsystem baserade på träbyggande. Tanken är att kommunerna kan ta vid och utveckla olika områden för det framtida träbyggandet. Satsningen ska vara en inspirationskälla för lokala byggare, arkitekter, planerare och politiker. Kompetens och teknik ska utvecklas.262 Landshövdingen i är ordförande för 2012. På projektets webbplats betonas satsningens koppling till hållbara städer: Trästad 2012 är en satsning med klimat och rationellt byggande i fokus anpassat till den hållbara staden. Projektet blir en förstärkning och en naturlig fortsättning av den Nationella träbyggnadsstrategin, som verkat för ökat modernt träbyggande.263 ska verka för att moderna träbyggnader i ökad utsträckning används på den svenska byggmarkanden. Kansliet vill vara ett stöd till alla träbyggnadsinitiativ som tas och leder kommunikationsarbetet kring träbyggnadsutveckling genom att erbjuda information och projektstöd till bl.a. kommuner och byggherrar. Kansliets verksamhet sker inom ramen 259En kolsänka är en växande kolreservoar och är motsatsen till en kolkälla. De huvudsakliga kolsänkorna är världshaven och växande vegetation, vilka båda urlakar kol från atmosfären genom att biomassan använder kol vid sin uppbyggnad. 260Regeringskansliet, 2006 och bet. 2008/09:CU30. 261I samarbetet ingår länsstyrelserna i , och . Dessutom ingår och 16 kommuner: , , , , , , , , , , , , , , och . 262Regeringskansliet och , 2008. ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 för samarbetet mellan Skogsindustrierna, , Skogs- och träfacket samt Näringsdepartementet.264 Den byggda miljön och markens användning är viktig för att tillfredsställa grundläggande behov i samhället. Samhällsplanering och regelverken som styr planering och byggande ska vara anpassade för att uppfylla alla dessa behov. Fysisk samhällsplanering syftar till att organisera olika funktioner och verksamheter till en fysisk helhet. Av framgår att det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som ska ge vägledning för beslut om användningen av mark- och vattenområden samt om hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras. Regleringen av markens användning och av bebyggelsen inom kommunen sker genom detaljplaner. Planläggning ska, med beaktande av natur- och kulturvärden, främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Även en från social synpunkt god livsmiljö, goda miljöförhållanden i övrigt samt en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och med energi och råvaror ska främjas. En god ekonomisk tillväxt och en effektiv konkurrens ska främjas.265 Olika statliga insatser görs inom området samhällsplanering för att främja en hållbar stadsutveckling. har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länet och ska samverka med kommunerna i deras planläggning. har den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i riket. Det kan vidare bl.a. nämnas att har haft i uppdrag från regeringen att sammanställa erfarenheter och redovisa hur översiktsplaner och detaljplaner kan fungera som styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. I redovisas studier som visar att den fysiska strukturen är ett medel för att skapa hållbar utveckling och vilken roll samhällsplaneringen har för att nå klimatmålen. Bland annat uppmärksammas att dagens bebyggelsestruktur förutsätter och gynnar användande av bil i stor utsträckning, medan färdmedel som är beroende av korta avstånd och hög befolkningstäthet missgynnas. menar bl.a. att lokalisering av bostäder, verksamheter, handel, infrastruktur m.m. påverkar transportarbetet och därmed utsläppen.266 () och har gemensamt framfört att i en värld i förändring är kultur och kulturarv kanske en av våra främsta tillgångar. Riksintressen för kulturmiljö ger tillfälle till en dialog som inrymmer eftertanke, tillvaratagande och avvägningar. 265Plan- och bygglag (1987:10). 266Se bl.a. SOU 2009:57, webbplatsen och , 2010d. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING och avsikten med riksintressen är att låta nationella intressen få ett genomslag i den fysiska planeringen på lokal nivå. De båda verken konstaterar: Hållbarhet förutsätter att något håller . Den eftertanke och den skärpning av argument som förändringar i ett riksintresse innebär är snarare en garanti för hållbara lösningar med mycket lång livslängd. Klimatanpassning av städer och riksintressen i städer är samverkande och inte motverkande samhällsbehov. [ ] Många av städer innehåller delar som är av riksintresse. Där finns spår från olika perioder i historien som formats av människor med glädje och med möda . De är en unik resurs som tillhör oss alla. Staden har alltid karaktäriserats av förändring. Att förtäta staden genom att bygga tätare, på höjden eller på grönområden kan vara bra om det ingår i en tydlig vision om hur staden bör förbättras och utvecklas. Riksintressena bidrar till att bredda den diskussionen.267 insatser för hållbara städer och Delegationen för hållbara städer anordnade seminarier om energieffektivisering och klimatsmart stadsplanering. Syftet med seminarierna var att bidra till erfarenhetsutbyte. informerade om ekonomiskt stöd till strategiskt arbete med energieffektivisering i kommuner och landsting och redovisade goda exempel från olika kommuner scenarier, fysisk planering, strategier för energieffektivisering, transporter och upphandling för minskad miljö- och klimatpåverkan. har gett stöd till kommunerna inom ramen för arbetet med uthållig kommun. Uthållig kommun startade som ett femårigt pilotprogram med fem kommuner. utvärderades programmet och resultaten var positiva. regleringsbrev fick myndigheten uppdraget att anpassa programmet så att fler kommuner kan delta. gick ut med en förfrågan till landets samtliga 290 kommuner om intresse för en ny etapp. Drygt 60 intresseanmälningar kom in, vilket är mer än en femtedel av kommuner. Alla kommuner som lämnade in en intresseanmälan har fått möjlighet att delta. Nuvarande etapp genomförs juni 2008juni 2011. Det nya energieffektiviseringsprogrammet 20112014 innebär att alla 290 kommuner och 21 landsting ska ingå. ger stöd till kommunernas egna pågående processer, nätverk och kluster, anordnar seminarier och workshops och arbetar med goda exempel. genomförs ett försök att integrera den regionala nivån med kommuner i ett pilotlän. regleringsbrev fick i upp- 267 Webbplatsen (Riksintressen främjar stadens utveckling debattartikel undertecknad och ) . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 drag att anpassa programmet så att det kan tillämpas på regional nivå, i ett eller flera pilotlän. tecknade en avsiktsförklaring med samtliga tolv kommuner i län samt regionförbundet, och i län. Det övergripande målet för programmet är att bidra till en hållbar energianvändning inom ett energisystem som är tryggt, kostnadseffektivt och ger låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Programmet ska leda till följande effekter som bidrar till det övergripande målet, nämligen att de deltagande kommunerna inom programmets ram och fortsatt efter programperiodens slut -genomför de åtgärder för energieffektivitet och energihushållning i sina verksamheter, fastigheter osv. -tydliggör, prioriterar och åtgärdar energiaspekter inom kommunens ansvars- och verksamhetsområden i enlighet med en energi- och klimatstrategi -stimulerar medborgare och företag att genomföra lönsamma åtgärder för energieffektivitet och energihushållning. Dessa effekter uppnås främst genom kommunens etablerade energi- och klimatrådgivning och näringslivsutveckling att resultat och goda exempel från programmet når även aktörer som inte deltar i programmet och inspirerar dem att åstadkomma motsvarande effekter att programmets effekter ska nås resurseffektivt.268 Programmet utgår från den medverkande kommunens ambitioner att göra det lokala samhället mer uthålligt. roll är att bidra med kunskap, information och nätverk som underlättar och effektiviserar kommunens arbete i syfte att effektivisera energianvändningen och på så vis bidra till ett bättre klimat. Programmet är avsett att komplettera och underlätta andra pågående aktiviteter och processer inom energi- och klimatområdet. En viktig del i programmet och en grundpelare i samverkan är att kommunerna kan lära av varandras erfarenheter, ge och få stöd samt diskutera olika möjligheter eller hinder. Goda exempel från kommunernas arbete är en central del i programmet och uppgift är att samla ihop, förvalta och sprida dem till utvalda målgrupper. På uppdrag av regeringen har tagit fram en statusrapport för arbetet. arbete med lokala och regionala energifrågor konstaterar att den lokala nivån är central för att ställa om energisystemet till att bli mer hållbart och att kommunerna har stora möjligheter. menar att kommuner och landsting är nyckelaktörer. kommuner har en rad viktiga roller inom eller direkt kopplade till energiområdet. De ansvarar exempelvis för den fysiska planeringen, för- 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING valtar fastigheter och energibolag, de är lokal miljömyndighet, arbetar med lokal näringslivsutveckling och tillhandahåller energi- och klimatrådgivning till konsumenter samt små och medelstora företag. driver, finansierar och deltar i olika aktiviteter som utgår från den lokala eller regionala nivån. Framför allt följande stöd till det lokala arbetet kan nämnas: utvecklingsprogram som Uthållig kommun och stöd för informations- och utbildningsprojekt stöd i olika former till energi- och klimatrådgivning och regionala energikontor energieffektiviseringsstöd till kommuner och landsting stöd till länsstyrelserna i deras arbete med de regionala energi- och klimatstrategierna. ger olika former av stöd till kommunerna. ger myndigheten finansiellt stöd till kommunernas energirådgivning. Sådan finns nu i alla kommuner och riktas till hushåll, företag och organisationer. För perioden 20112013 görs ansökan . Inom EU finns 380 lokala eller regionala energikontor, varav 13 i . Energikontoren samarbetar med kommuner, landsting och länsstyrelser samt och och har i uppgift att vara en regional katalysator och motor i den nationella energiomställningen för en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Genom satsningar på förnybara energikällor och effektivare energianvändning vill energikontoren bidra till en miljödriven tillväxt på regional och lokal nivå. En uppgift är samordningen av kommunala energi- och klimatrådgivare.269 Ekonomiskt stöd till energieffektivisering i kommuner och landsting Regeringen har beslutat om ett nytt program för energieffektivisering för perioden 20102014. Det innebär att läggs till de som finns . En del i det nationella energieffektiviseringsprogrammet 20102014 är energieffektiviseringsstödet. kan alla kommuner och landsting söka stöd för strategiskt arbete och åtgärder för energieffektivisering. Enligt uppgift från kommer alla kommuner och landsting som åtar sig att arbeta aktivt med energieffektivisering att erhålla ett årligt ekonomiskt stöd. Totalt är avsatta . Det årliga stödet uppgår till per kommun eller landsting beroende på befolkningsstorlek. Medel finns avsatta så att alla kommuner och landsting ska få, dvs. det är ingen konkurrens om stödpengar- ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 Stödet söks hos fr.o.m. och beslut om stöd ges för hela femårsperioden. Regeringen har angett som ett mål för att främja en god hushållning med energi i bebyggelsen och särskilt minskad användning av el för uppvärmning av bostäder och lokaler. har i uppdrag från regeringen att utföra en fördjupad analys av hur tillämpningen av systemet för planering och byggande i kommunerna kan främja klimatanpassningen. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla praktiska metoder, redovisa förslag på hur tillämpningen ska kunna ske i olika delar av landet och att sprida information om resultaten.270 Energieffektivisering och förnybar energi genomför tillsammans med och en gemensam satsning på information för att fler hushåll och fastighetsägare ska få upp ögonen för möjligheterna att energieffektivisera. Kampanjen informerar om allt från lämpliga uppvärmningssystem till vilka hushållsapparater som är energisnålast och hur man genom beteendeåtgärder enkelt kan nå resultat. deltar även i Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare. Samverkansforum, som initierades av regeringen , samverkar inom frågor som rör byggande och fastighetsförvaltning, däribland energieffektivisering.271 Statistik kring svensk miljöteknik Swentec, miljöteknikråd tar i samarbete med () fram statistik för den svenska miljötekniksektorn. Ett problem när det gäller att beskriva utvecklingen för svensk miljöteknik är att det är svårt att avgränsa begreppet. Miljöteknik är inte en egen bransch, utan en sektor som skär genom flera branscher och hållbar utveckling och miljöteknik ska ses som en drivkraft för hela näringslivet.272 Swentec använder samma definition av begreppet som bl.a. EU, vilket innebär att det inte bara är teknik i sig utan även ett helhetstänkande kring hela livscykeln som ingår: Miljöteknik är all teknik som direkt eller indirekt bidrar till en bättre miljö. Miljöteknik innefattar sådana varor, system, processer och tjänster 270Regleringsbrev för avseende . 272Statistiken är en delpopulation av SCB:s databas över miljöföretag. Statistiken ska ses som en indikator på hur sektorn förändras. Statistiken innefattar dels företag där den huvudsakliga verksamheten är inom miljöteknik, dels företag där en del av företagets produktion och tjänster finns inom miljötekniksektorn men där det inte är företagets huvudsakliga verksamhet. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING som ger tydliga miljöfördelar i förhållande till befintliga eller alternativa lösningar, sett ur ett livscykelperspektiv.273 TABELL S: SVENSK MILJÖTEKNIK Export (mnkr) Källa: Swentec, 2009c. Som framgår av tabellen ovan har omsättningen för miljötekniksektorn ökat . Även antalet anställda och värdet av exporten har ökat. Antalet miljöteknikföretag uppgick till drygt 6 540, varav 1 613 utgörs av enskilda firmor verksamma inom miljöområdet. av företagen är små. De enskilda firmorna står dock för en marginell del av omsättning, export och antal anställda. Antalet arbetsställen och företag har stigit kontinuerligt , men 2008 skedde ett trendbrott. Det minskade antalet företag kan enligt Swentec delvis förklaras med ökningen av antalet konkurser bland små miljöteknikföretag men även av ett antal företagsfusioner. Att dessa fusioner skett som omsättning, antalet anställda och export har ökat kan enligt Swentec indikera att miljöteknikmarknaden i konsolideras såtillvida att det skapas större och mer livskraftiga företag som bättre kan möta efterfrågan från utlandet. De miljöteknikområden som redovisas i miljöteknikstatistiken är avfallshantering och återvinning, bioenergi, buller, hållbart byggande och energieffektivisering, konsult- och utbildningstjänster och FoU, luftrening, marksanering, vattenrening, vind, sol och vattenkraft samt transporter och förnybara bränslen.274 Handlingsplan för svensk miljöteknik Swentec har på uppdrag av regeringen tagit fram en handlingsplan för svensk miljöteknik. Planen omfattar 82 åtgärder och syftar till att ge svensk miljöteknik förutsättningar att leverera lösningar för en hållbar framtid. Åtgärderna återfinns inom de fem områdena politisk styrning, kompetens för hållbar utveckling, kommersialisering, utveckling av nya affärsmodeller och samverkan. Ett av förslagen i handlingsplanen handlar om att det offentliga bör införa utvecklingsstöd för vilka det ställs miljökrav i syfte att skapa efterfrågan på miljöteknik. Utformningen av specifika åtgärder har enligt Swentec stor betydelse för utrymmet och möjligheterna för företag att agera. Det konstateras att denna typ av stöd har funnits tidigare, t.ex. LIP och Klimp, vilka båda hade vissa goda effekter på företagandet, inte minst genom att få fram svenska 273Swentec, e-brev . 274Swentec, 2009c. ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 Swentec konstaterar att ett liknade program har införts som ett stöd till hållbara städer. Swentec menar att nya stöd är strategiskt viktiga och bör utvecklas och att volymen bör vara större än för tidigare stödprogram. Det är också viktigt att liknande program stöder utveckling av ny teknik och innovationer, t.ex. genom högre bidragsandelar för mer riskfyllda innovativa lösningar. För att säkerställa att stödet stimulerar affärsutveckling föreslås att det för beviljande bör ställas krav på att det finns en plan som visar hur projektet ska användas för att skapa affärsnytta på framtida marknader.275 Stöd till utveckling av miljöteknik har i sina utvärderingar av investeringsprogrammen konstaterat att LIP har bidragit till att stödja utvecklingen av miljöteknik, bl.a. genom att ta fram pilot- och demonstrationsanläggningar. Verket menar att demonstrationsprojekten bidrar till att man kan exportera kunnande och färdiga systemlösningar till andra länder. Som exempel nämns att svenska teknikinnovationsföretag som har levererat tekniklösningar till de flesta anläggningarna inom biogasuppgradering har använt erfarenheterna på hemmaplan till att vinna nya affärer på exportmarknaden. Verket uppger vidare att det i de stora företagens kölvatten har vuxit upp innovativa mindre teknikföretag som ofta fokuserar på att ytterligare förbättra lösningarna. Verket menar att det finns en stor potential att kommersialisera tekniken internationellt.276 Insatser för att främja miljöteknikexport har ett offentligt finansierat uppdrag att främja svensk export och skapa goda förutsättningar för svenska företag att växa internationellt. har riktade uppdrag för att främja svenskt kunnande inom särskilt prioriterade branscher, huvudsakligen miljöteknik och livsmedel. Följande uppdrag som rör miljöteknikexport har lyfts fram av i uppföljningen: Uppdrag från (, 20072009) om efterfrågestyrt exportfrämjande inom miljöteknikområdet. Det ingick bl.a. att göra marknadsanalyser, benchmarking, lämna förslag och genomföra olika aktiviteter med företag samt att bl.a. visa upp hur det svenska regelverket inom området ser ut. I arbetet deltog företag, , och kommuner. Enligt en utvärdering skapade uppdraget kvalificerade affärsmöjligheter för ca . Uppdrag från (14,, 20082010) om ökad export för små miljöteknikföretag. I uppdraget ingår att göra marknadsprioriteringar, hjälpa de svenska företagen i valet av exportmarknad och möjligheten att använda kontorsstruktur i utlandet som inkubator. Företagen har fått använda kontoren i olika länder 275Swentec, 2009a och 2009b. 276Naturvårdsverket, 2008a. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING för säljhjälp, kontakter, administration etc. Enligt har ca 90 projekt satts i gång inom ramen för uppdraget. Uppdrag från (, 20092010) om att delta i tre olika aktiviteter kring miljöteknikexport : (en internationell fastighetsmässa som utvecklats till en viktig mötesplats för beslutsfattare, politiker, företag och investerare) i om byggprojekt m.m., () i , arrangeras av UN-Habitat, och 2010 i . Uppdrag från () angående förvaltning av . Uppdrag från (1,) angående vidareutveckling av Symbio city.277 Konceptet A Swedish Partnership Initiative lanserades inför i för att främja svensk miljöteknikexport. var ett helhetskoncept och en förklaringsmodell som enligt fick bra genomslag. Det utgick från planeringshorisonten och användes . Eftersom inte gick att varumärkesskydda kom det att användas i många olika sammanhang. menar att var ganska akademiskt uppbyggt, och det fanns behov av att ta fram ett nytt marknadsföringsbegrepp som beskriver det som är unikt med svenskt kunnande inom miljöteknik. fick 2006 i uppdrag av regeringen att göra mer tillgängligt som kommunikationsverktyg. lanserades Sustainability by av miljöministern, handelsministern och näringsministern. har i uppföljningen framfört att lyfter fram det som är unikt för , dvs. helhetstänkandet och möjligheten till synergier. Stadens olika problem med trafik, avfall, vattenförsörjning etc. ska inte ses var för sig utan problemen ska lösas som en helhet. Hållbarhet i staden ses som en drivkraft för utveckling. Konceptet har två syften: att skapa intresse för svensk miljöteknik att påverka beslutsfattare (både lokalpolitiker, företagare och andra) att ha ett helhetstänkande när det gäller hur olika insatser påverkar hela staden och dess utveckling.278 Tanken är att svenska företag ska kunna relatera sina exportprodukter till den svenska modellen och på så sätt vara en hävstång i marknadsföringen. Konceptet består av två delar: material och nätverk av företag. I materialet ingår en webbplats, bilder, broschyrer, mässkoncept, ett spel och talunderlag som ska kunna användas av olika aktörer, inte minst av ambassader, företag, myndigheter och organisationer. När det gäller nätverket har Export- 277Exportrådet, intervju . 278Exportrådet, intervju . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 rådet tagit fram särskilda koncept för t.ex. hållbara sjukhus och hållbara läger för FN-personal. Ett flertal aktörer har varit med i arbetet med . Konceptet bygger på erfarenheter från projekt i olika kommuner, även i små kommuner, och i de goda exempel som redovisas har man ofta utgått från LIP- och Klimpprojekt samt arbete med Uthållig kommun. För att ytterligare förbättra exportfrämjandet vill kunna visa kvantifierade resultat samt vilka företag som har deltagit i de redovisade projekten. En del i konceptet är ett borgmästarspel, Scenarios, som blev klart till klimatmötet i . Här har Delegationen för hållbara städer varit med och delfinansierat tillsammans med nio andra myndigheter. Varje myndighet bidrog med ca . Spelet användes också under bl.a. världsutställningen i . Initiativet till spelet togs av som ser det som ett sätt att få mer interaktivitet och diskussion.279 Gemensam marknadsföring av miljöteknikföretag har i uppföljningen redovisat flera projekt med koppling till hållbara städer och miljöteknik, bl.a. projektet 100 Hus Hornstull. Det övergripande syftet är att skapa en plattform där deltagande miljöteknikföretag gemensamt kan marknadsföra sina produkter och tjänster till konsumenter, bostadsrättsföreningar och hyresvärdar. Genom projektet får deltagande företag möjlighet att ta reda på hur deras produkter kan installeras i flerfamiljshus och hur de kan nå nya kundgrupper. Projektet ger också möjlighet för företagen att marknadsföra sina miljötekniklösningar tillsammans som systemlösningar för fastighetsägare. Hållbar stadsutveckling är en fråga som uppmärksammas även inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet. (Sida) ska bl.a. applicera Sustainable City-konceptet. Utgångspunkten för Sidas arbete med miljömässigt hållbar utveckling är att stärka ländernas och städernas egen kapacitet och förmåga att hantera svåra utvecklingsfrågor. Fattigdom är en funktion av bristen på tillgång till såväl ekonomiska, miljömässiga som sociala resurser. Sidas huvudmål är fattigdomsminskning och att adressera de tre aspekterna av fattigdom är att bidra till hållbar utveckling. Sidas stadspolicy som antogs 2006 anger fyra prioriterade områden: ledning och styrning, infrastruktur och service, mark och boende samt miljömässig hållbarhet. Denna policy ersätts av en ny klimat- och miljöpolicy som antas av regeringen .