rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — antog det franska parlamentet ett lagförslag om ett nytt nationellt engagemang för miljön (Grenelle 2), som en fortsättning på det arbete som påbörjades och för att konkretisera arbetet enligt riktlinjerna i Grenelle miljö. Det är sex områden som står i centrum för Grenelle 2. Lagstiftningen syftar till att motstå klimatförändringar genom insatser inom byggnation och stadsplanering för att förbättra byggnaders energiprestanda. Inom transportområdet är målet att utveckla stadens kollektivtrafik och främja alternativ till vägtransporter av gods. När det gäller energi och klimat syftar lagen till att minska energiförbrukningen, förhindra utsläpp av växthusgaser och främja utvecklingen av förnybar energi. I syfte att bevara den biologiska mångfalden finns bestämmelser om ett hållbart jordbruk med minskad kemisk förorening, 128 Ministère de lécologie, du développement et de lamenagement durables, 2007. 2010/11:RFR2 BILAGA 1 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER skydd av arter och boendekvalitet samt vattenrening och vattenförsörjning. För att säkerställa hälsa och bättre hantera avfall innehåller lagen bestämmelser om buller samt skärper ansvaret för avfallsproducenter. Slutligen syftar lagen till att införa en ny miljöförvaltning som avser att skapa dialog mellan olika samhällsaktörer. ska t.ex. uppmärksamma de lokala myndigheternas särdrag. Både de offentliga och de stora privata företagens ansvar skärps, särskilt genom införandet av en skyldighet att i sina årliga rapporter redovisa sociala och miljömässiga resultat. Inom ramen för Grenelle miljö investerar franska staten i syfte att prioritera hållbar utveckling. Av dessa går ca till investeringar i transporter och hållbar stadsutveckling.129 presenterade en handlingsplan för hållbara städer. Planen är en fortsättning av åtagandena inom miljöprogrammet Grenelle miljö och syftar till att främja tillväxten av ett nytt sätt att planera, bygga, driva och förvalta staden. Idén om hållbara städer står i centrum för denna handlingsplan som ska bidra till att genomföra EU-åtaganden, främst implementeringen av Leipzigstadgan. Handlingsplanens främsta initiativ är lanseringen av en tävling inom fyra områden: Ecoquartiers, projektet , stöd till kollektivtrafiklösningar utanför samt främjande och utveckling av naturen i staden. Genom att finansiera ett dussin stora innovativa projekt vill staten ta fram en ny stadsmodell. Målet för regeringen är att ett femtontal Ecocités-projekt och minst ett Ecoquartiers-projekt ska avslutas i alla kommuner som har stadsutvecklingsprogram att arbeta efter.130 Totalt har 160 Ecoquartiersprojektförslag från alla regioner och kommuner i inkommit. Av dessa fick 28 projekt gå vidare. Staden fick det första Ecoquartierspriset. Bland de 19 inkomna projektförslagen som rörde Ecocités valdes 13 projekt ut för att genomföras. Resultatet av tävlingen offentliggjordes . Syftet med tävlingen var att sprida goda exempel på hållbara stadsdelar. Viktiga temaområden för tävlingen var vatten, avfall, biologisk mångfald, transporter, energi, densitet och stadsplanering samt ekokonstruktion. Det handlar om att integrera stadstillväxt i ett lokalt perspektiv utifrån faktorer som ekonomisk tillväxt, livskvalitet och social integration på lokal nivå. Ecoquartiers-projekten ska vila på tre huvudpelare och ta hänsyn till följande faktorer: På ett socialt och samhälleligt plan: medverkan och stöd från företrädare för föreningar och civila organisationer, samordning med andra befintliga insatser för klimat och energi, blandning av olika sociala grupper och t.ex. nya och gamla byggnader samt olika stadsfunktioner som kommunala tjänster och affärer, kollektivtrafik, offentliga utrymmen och friluftsliv. 130Delegationen för hållbara städer, 2009c och webbplatsen . ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER BILAGA 1 2010/11:RFR2 På ett ekonomiskt plan: behovsidentifiering och prognoser för traditioner och kommande livsstilar, kvaliteten på transport- och kommunikationsmedel, den lokala ekonomins utveckling, former för produktion och ansvarsfull konsumtion, transaktioner, förvaltningskostnader etc. På ett miljömässigt plan: måttlig förbrukning av kol i städer, rörlighet, hänsyn till natur och biologisk mångfald, återintegrering av förorenade och förstörda områden, kvalitet på förvaltning av vatten, förebyggande och återvinning av avfall, förebyggande av buller, anpassning till klimatförändringen och minskade utsläpp av växthusgaser, t.ex. genom byggnaders prestanda, nya sätt att bygga bostäder som förenar kravet på en personlig tillvaro och öppenhet för allmänna värden och allmännyttiga tjänster. För att ge stöd till lokala aktörer som politiker, stadsplanerare och arkitekter har regeringen byggt upp en webbplats där principerna för att bygga Ecoquartiers redovisas. På webbplatsen har även exempel på initiativ, såväl i som andra länder, publicerats i syfte att sprida kunskap och erfarenheter inom området.131 Ecocités rör projekt som har genomförts på lokal nivå i samarbete med lokala aktörer. Projekten ska vara inom befintlig stadsbebyggelse (fler än 100 000 invånare) och avse områden med stark befolkningstillväxt. Kandidatstäderna ska ha ambitionen att öka sin befolkning eller med motsvarande 50 000 invånare . Projekten ska vara exempel på strategier för urban utveckling då det gäller utformning och genomförande.132 Fem till sju Ecocités kommer att utses som nationella förebilder med hänsyn till ekonomisk utveckling, ekologisk syn, biologisk mångfald samt sammanhållning och social blandning. Genom att ta fram en modell för hållbar stadsutveckling vill den franska staten påskynda omvandlingen till hållbara städer. Ett Ecocités-projekt som har fått stöd är det gränsöverskridande projektet , métropole des Deux Rives. Projektet har även fått stöd från den tyska gränsstaden som ligger på östra stranden av . Syftet med projektet är att närma avståndet mellan boende och arbete. De nybyggda bostäderna ska ha tillgång till kollektivtrafik som ska byggas ut och vara färdig 2025. Syftet är också att stärka närvaron av naturen i staden genom byggandet av stadsparker och trädgårdar. Några ytterligare exempel på Ecocités-projekt är: Plaine : Det östra området av båda sidor ska utvecklas. De tidigare exploaterade områdena ska omvandlas till hållbara kvarter. En ny metrolinje ska byggas och pendeltågstrafiken ska förbättras. Quadrant : Området, som har ett strategiskt läge och svag stadsbebyggelse, ska utvecklas genom att främja ett nytt centrum som naturen och jordbruket bevaras. Det finns fyra projekt för att utveckla hållbara kvarter. En metrolinje ska byggas. 132Delegationen för hållbara städer, 2009c. 2010/11:RFR2 BILAGA 1 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER : exploaterade områden ska återanvändas för att bygga ett centrum blandat med forskningscentrum, högteknologiska företag och bostäder. Det finns fyra projekt för att bygga hållbara kvarter och ett projekt för att bygga en pendeltågslinje. För att arbeta vidare med utvecklingen av kollektivtrafiken i städer inom ramen för miljöprogrammet Grenelle miljö lanserade den franska regeringen en andra ansökningsperiod för projekt inriktade på att utveckla kollektivtrafiken på reserverade körfält. Det avser infrastruktur för stadstrafik, såsom bussar, tunnelbana och spårvagn. Som en del av utvecklingen av hållbara städer ska de vara utrustade med effektiva tjänster som information till passagerarna i realtid, tillgänglighet för funktionshindrade, underhåll m.m. De ska också bidra till att öka närheten till förorterna. Det mål som fastställts i Grenelle miljö är att den totala sträckan för den lokala kollektivtrafiken i ska femdubblas, (utom Île-de-France). Den franska staten investerar ca för detta ändamål genom att medfinansiera projekt. En första inbjudan att lämna projektförslag ägde rum och gav upphov till 52 projekt i 37 tätorter och omfattade en nybyggd sträcka . För perioden 20102011 finns ytterligare för att utveckla kollektivtrafiken.133 Som en följd av Grenelle miljö har den franska regeringen budgeterat för att genomföra ett program för att rusta upp privata bostäder, bygga sociala bostäder samt utveckla publika tjänster och platser. Det nationella programmet för renovering av äldre och oattraktiva kvarter (PNRQAD) sker i enlighet med en lag som antogs om mobilisering för bostäder och kampen mot utslagning. Programmet ska ta hänsyn till miljön och bidra till betydande energibesparingar i byggnader. Även för detta ändamål har regeringen tagit initiativ till en tävling som resulterade i 87 projektansökningar. Av dessa har 40 projekt valts ut utifrån kriterierna att renovera bostäder i områden med en hög koncentration av tomma bostäder och med ogynnsamma ekonomiska och sociala förhållanden. Målet är att omvandla dessa områden till attraktiva bostadsalternativ genom exempelvis renoverade bostäder med lågt energibehov och publika platser som stärker det sociala livet. Programmet ska bidra till att: renovera bostäderna i 40 förorter erbjuda invånarna en blandad social tillvaro möjliggöra för invånarna att fortsätta att bo i samma område i stället för att söka bostadsalternativ som främjar urbanisering och gör att transportbehoven ökar diversifiera utbudet av bostäder i tätorterna återuppliva handelscentrum och publika platser.134 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER BILAGA 1 2010/11:RFR2 presenterade den brittiska regeringen planer på att bygga fem s.k. ekostäder med inga eller mycket låga koldioxidutsläpp. Dessa skulle byggas miljövänligt på gamla industritomter och ges elkraft från lokala förnybara energikällor. Ekostäderna skulle bidra till att lösa både den stora bostadsbristen och klimatförändringarna. Regeringen konstaterade att ca 240 000 nya bostäder måste byggas i och att dessa bostäder måste byggas på ett hållbart sätt. Regeringens mål var att inga nya bostäder i landet skulle ge några koldioxidutsläpp . Detta skulle ske genom en gradvis skärpning av byggreglerna. En granskning av kostnader och vinster för projektet publicerades och regeringen avsatte för planeringsarbetet. Kommun- och regionministeriet135 utlyste en tävling för att bygga tio ekostäder. Kriterierna var att städerna ska vara väldesignade och attraktiva, omfatta storskalig ny bebyggelse, vara förebilder för hållbart byggande och boende samt byggas runt om i landet med en stark identitet förankrad i den lokala miljön. Varje exploatering ska nå målet att inte ha några koldioxidutsläpp. Billiga bostäder (affordable housing) ska utgöra av det totala antalet bostäder. Ekostäderna ska vara i stort sett bilfria med en hastighetsbegränsning /timme. Varje stad ska ha mellan 5 000 och 20 000 bostäder. Över 60 intresseanmälningar kom in från bl.a. kommuner och bostadsbolag. tillkännagav dåvarande bostadsministern 15 platser som möjliga för ekostadsprojekt. I detta ingick bl.a. nedlagda militärförläggningar, oanvända flygfält, gamla gruvor och industrimark. Från i och det brittiska underhusets utredningstjänst har konstaterats att projektet redan från början var kontroversiellt. Flera protester framfördes mot projektet, bl.a. från det brittiska kommunförbundet.136 En del i kritiken har handlat om att ekostadsprojektet går utanför den normala planprocessen. När lågkonjunkturen slog igenom började projektet avstanna som flera kommuner och regioner hoppade av. Trots lågkonjunkturen fortsatte arbetet. Ett första steg i arbetet var att genomföra platsbesiktningar , vilket avslutades . Därefter skickades ett policydokument på remiss och remissförfarandet avslutades . offentliggjorde regeringen vilka fyra ekostadsprojekt som hade valts ut till att dela på i stöd till lokal infrastruktur under två år.137 klargjorde ministeriet att man ville se minst sex nya ekostäder 2010. Kommunerna fick möjlighet att söka för att utföra ytterligare planeringsarbete. I det dokument som presenterades av regeringen i samband med beslutet ställs krav på nollutsläpp av koldioxid i ekostädernas alla byggnader. 135Department of Communities and Local Government, DCLG. 137Ett av projekten är i , se webbplatsen . 2010/11:RFR2 BILAGA 1 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER ställs krav på att av städernas yta ska utgöras av grönområden och minst hälften av dessa ska vara öppna för allmänheten, att minst en arbetsplats per hus ska vara på promenadavstånd eller kunna nås med cykel eller kollektivtrafik, att alla bostäder ska vara högst tio minuters promenad från kollektivtrafik och annan vardagsservice samt att bostäderna ska vara smarta, effektiva och billiga och få sin energi från bl.a. sol och vind. Regeringsskiftet i har lett till att planerna på ekostäder är föremål för prövning. tillkännagavs att medlen för ekostäder skulle halveras. Den nya regeringen uppger på sin webbplats att den inte har för avsikt att påtvinga något särskilt område att bygga ekostäder, men regeringen vill stödja en sådan utveckling om man får stöd från lokal nivå. Från ministeriet uppges att 15 lokala myndigheter och partnerskap arbetar med ekostadsprojekt.138 CABE är en central kommission som fungerar som rådgivare till den brittiska regeringen när det gäller arkitektur och den byggda miljön. CABE:s föregångare grundades och har haft inflytande på kvaliteten i mycket av offentlig design och arkitektur. CABE arbetar bl.a. med stadsutvecklingsfrågor.139 I kan även rörelsen för att ställa om städer (Transition Towns) nämnas. Omställningsrörelsen och utvecklade runt 2005 konceptet i staden i södra . Syftet med projektet är att förbereda städerna inför de utmaningar som klimatförändringarna innebär, bl.a. genom hållbart byggande.140 I handläggs frågor om stadsutveckling på federal nivå av ministeriet för trafik, byggande och stadsutveckling.141 När det gäller stadsutveckling ser ministeriet både problem och möjligheter: I städerna samlas både problem och potential. Å ena sidan står staden för ekonomisk dynamik samt tekniska, sociala och kulturella innovationer och chanser. Å andra sidan förstärks här sociala skillnader och ekologiska problem. Samtidigheten och den rumsliga blandningen av stora och små tillväxt- och tillbakagångsprocesser kommer i än högre grad att prägla stadsutvecklingen. Det är glädjande att det nu öppnas möjligheter för en förnyad orientering mot rum och livsmönster. Funktionell och social mångfald, täta och kompakt bebyggda historiska städer och gröna strukturer är indikatorer på en långsiktigt hållbar utveckling i städer och kommuner.142 138Sveriges ambassad i , 2009. Brittiska underhusets utredningstjänst, 2010. 139Commission for Architecture and the Built Environment, CABE. 140Omställning är den svenska delen av det internationella Transition , se webbplatsen . 141Bundesministerium für Verkehr, und Stadtentwicklung. 142Webbplatsen (egen översättning). ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER BILAGA 1 2010/11:RFR2 Det övergripande målet för den nationella stadsutvecklingspolitiken är att medborgarna åter ska kunna leva ett aktivt liv och arbeta och bo i en attraktiv stad. Enligt ministeriet kommer stadsutvecklingspolitiken framför allt att riktas in mot att förhindra social oro i städerna samt att främja innovationer, ekonomisk utveckling, klimatinsatser och gestaltning av byggnader. En vidare inriktning är att bädda in stadsutvecklingsfrågor i en stadsregional kontext. I alla dessa insatser ska medborgarnas engagemang mobiliseras eftersom det ses som en gemensam uppgift för alla samhällskrafter medborgare, näringsliv, forskning, kultur, politik och förvaltning att utveckla potentialen i de nya och kvaliteterna. Följande profilområden förs fram inom den nationella stadsutvecklingspolitiken: att aktivera medborgarna för sin stad det civila samhället att skapa chanser och bevara sammanhållningen den sociala staden att vara en motor för den ekonomiska utvecklingen den innovativa staden att bygga morgondagens stad klimatskydd och globalt ansvar att gestalta städerna på ett bättre sätt byggnadskultur att se regionen som stadens framtid regionalisering.143 En central del av den nationella stadsutvecklingspolitiken är det stöd som ges till projekt inom programmet För stad och urbanitet. Syftet är att uppmuntra en diskussion om städernas framtid och att stärka medvetandet inom olika delar av samhället när det gäller stadens värden. I samband med de två ansökningstillfällena, och , kom över 500 ansökningar in, varav 54 projekt fick stöd. Inom ramen för nationella stadsutvecklingspolitik finns dessutom flera olika program som syftar till en hållbar stadsutveckling: Sanerings- och utvecklingsåtgärder. Syftet är att underhålla och modernisera byggnader och möjliggöra förbättrade miljöer i städer och kommuner liksom att revitalisera innerstäder och stadsdelscentrum. Statligt stöd ges både från förbunds- och delstatsnivå till städer och kommuner. Den sociala staden. Stadsutveckling handlar även om människorna i staden och den sociala säkerheten, bl.a. att säkra arbetsplatser och barnens utbildning och att integrera invandrare. För att förebygga och motverka en social och rumslig segregering i städerna finns ett gemensamt program från förbundsstaten och delstaterna för att ge stöd till stadsdelar med särskilda utvecklingsbehov. Den sociala staden bildning, ekonomi och arbete i kvarteret är ett statligt program som ger projektmedel till de programområden som ingår i programmet Den sociala staden. Programmet är inriktat på att förbättra invånarnas kvalifikationer och sociala situation. I många städer är inte enbart enskilda byggnader utan hela miljöer viktiga att bevara. Programmet finansieras av förbunds- 2010/11:RFR2 BILAGA 1 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER staten och delstaterna och syftar till att bevara historiska stadskärnor i östra . Stadsombyggnad öst syftar till att göra städerna i östra mer attraktiva. Livs-, boende- och arbetskvaliteten i de östtyska städerna ska höjas och bli långsiktigt hållbar. Innerstäderna ska stärkas, områden med tomma lägenheter minskas och attraktiviteten i städer med befolkningsminskning ska öka. Stadsombyggnad väst är ett program som inrättades av den tyska och uppgår till . Det riktar sig till städer i västra som drabbas av företagsnedläggningar, minskat antal arbetsplatser och demografiska förändringar. Aktiva stads- och stadsområdescentrum är ett program som syftar till att förbereda och genomföra åtgärder för att behålla och utveckla att olika verksamheter inom bl.a. ekonomi och kultur förläggs till städerna. Investeringspakt för att sanera den sociala infrastrukturen i kommunerna. Energiförbrukningen i många kommunala byggnader är alltför hög. Programmet ger stöd till kommuner med ansträngd ekonomi att modernisera sina byggnader för att åtminstone uppnå samma energinivå som i nybyggnationer och minska användningen av fossil energi.144 Enligt i finansieras stadsbyggnadsfrämjandet till lika delar av staten, delstaterna och kommunerna. Miljöaspekten utgör en mindre del. Fokus ligger i stället på integration av invandrare och att involvera de boende i sin närmiljö. Enligt ambassaden är det vanligare med ombyggnation än nybyggnation. Ministeriet har uppgett två anledningar till detta: dels behöver många byggnader som byggdes efter kriget rustas upp, dels ställer EU-direktivet om byggnaders energiprestanda höga krav på nybyggnationer.145 Programmet Stadsombyggnad öst har som mål att göra de östtyska städerna mer attraktiva för boende och arbete. Programmet syftar till att stärka innerstäderna och att avveckla överflödiga bostäder. i uppger att ska ca 350 000 av de uppskattningsvis 1 miljon tomma lägenheterna ha avvecklats i östra . Syftet med avvecklingen är att främja bostadsmarknaden. I programmet ingår även att städernas infrastruktur anpassas, att de frilagda ytorna återanvänds och omgivningen förbättras. Ombyggnationerna sker även i energieffektiviserande syfte, men det finns inget uttryckligt fokus på miljön i programmet. Sammanlagt har investerats i programmet 2009. Finansieringen har fördelats jämt mellan staten, delstaterna och kommunerna. Programmet Stadsombyggnad väst omfattar modernisering av den stadsutvecklingen inom ramen för hållbar stadsutveckling. Programmet syftar till omstrukturering av vissa områden genom att återanvända eller vidareut- 145Sveriges ambassad , 2009. ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER BILAGA 1 2010/11:RFR2 veckla gamla industri- och militäranläggningar. Syftet är att göra områdena mer attraktiva för bostäder och näringsliv. Programmet ska anpassa bostäder byggda till nutida standard. Programmet stöder ca 300 kommuner. har ställts till programmets förfogande genom staten, delstaterna och kommunerna. Som en del i projektet väst har ett forskningsprojekt genomförts, Återskapande av grönområden som en strategi inom ramen för hållbar stadsutveckling. Projektet syftar till att genom goda exempel undersöka hur vissa områden i en stad kan göras mer attraktiva genom fler naturområden. Det finns även andra program som inte ingår i den nationella stadsutvecklingspolitiken men som är av vikt för att stödja den hållbara stadsutvecklingen. Ett sådant exempel är byggnadssaneringsprogrammet för minskade koldioxidutsläpp. Programmet är en del av det integrerade energi- och klimatprogrammet . Detta program är statligt finansierat och syftar till energisanering av hus. Staten har sedan projektstarten investerat via den statligt ägda banken . Banken beviljar lån till husägare och byggmästare för energisanering av hus i syfte att minska koldioxidutsläpp. har 800 000 hus energisanerats, vilket resulterat i en minskning av koldioxidutsläppen med nästan om året.146 Ett exempel på en sydtysk stad som arbetar med hållbar stadsutveckling är im Breisgau i delstaten . Staden har satsat på nybyggnation i de två nya stadsdelarna . Stadsdelen har byggts på ett gammalt militärområde utifrån idén att skapa en bilfri stadsdel, där devisen är Bo i en park, inte på en parkeringsplats.147 Projektet startade och avslutades och har haft som mål att integrera sociala, ekonomiska och kulturella krav samt miljökrav. Alla hus är byggda med låg energiförbrukning (högst 65 kWh/m2). Dessutom finns ca 100 passivhus (högst 15 kWh/m2) och ett antal plusenergihus som producerar mer energi än de gör av med. Staden har gemensamma solceller uppsatta runt om i staden. Trafiken är ekologiskt anpassad med goda offentliga transportsystem. av hushållen har dessutom gått med på att inte äga privatbil. Utvärderingen visade att uppfyllde målen som satts upp i form av hus med låg energiförbrukning och ekologiskt anpassad trafik. Projektet främjade även invånarnas engagemang i sin närmiljö.148 När det gäller exempel på ombyggnationer kan även arbetet med hållbar stadsutveckling i delstaten nämnas, vilket syftar till en modernisering av den bestående stadsstrukturen med dess historiska innerstäder och centrumbildningar. Fokus ligger på att främja social integration och att bättre ta vara på möjligheterna till näringslivsutveckling, men värna om och förbättra den bebyggda miljön. Den hållbara stadsutvecklingen sker inom ramen för stadsbyggnadsfrämjandet. 146Webbplatsen och , 2009. 148Se även Delegationen för hållbara städer, 2010b. 2010/11:RFR2 BILAGA 1 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER Passivhuskonceptet är ett begrepp som har utvecklats i av det oberoende forskningsinstitutet (). Det finns stora erfarenheter av passivhus i , där det första huset byggdes 1991.149 I handläggs frågor om jordbruk, skog, miljö, vatten och livsmedel på federal nivå av miljö- och jordbruksministeriet.150 Ministeriet bildades för att föra samman de agrara frågorna med miljöfrågorna.151 Ett av ministeriets program inom klimatområdet är Klima-aktiv. Programmet startades av ministeriet som en del i klimatstrategi. Programmets mål är att snabbt och brett införa klimatvänlig teknologi och klimatvänliga tjänster på marknaden.