rfr · GX0WRFR5 · 2010-01-27 00:00:00 — Det är många. Dessa kan delas in i tre grupper. Den första gruppen och det är den grupp som man ofta har talat om är make eller maka som ofta bor tillsammans med den som vårdas. Man är vanligen i åldern , och man vårdar eller . Det handlar om , 83 000 personer, som tillhör den här gruppen. Den här presentationen finns tillsammans med ett nyhetsbrev och en broschyr vid utgången. En annan grupp är nära släktingar och vänner som gör stora insatser. Den är dubbelt så stor som den första gruppen, och där finns framför allt döttrarna. De gör stora insatser. Sedan finns det en grupp som gör en insats lite då och då. De är 415 000 personer. 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR De behov som de anhöriga har är information, utbildning och stöd. Det gäller information och utbildning om hur man ger vård och omsorg i det dagliga livet, hur sjukdomen påverkar personen och vad det finns för hjälp och stöd att få samt strategier att bemästra situationen. När det gäller stöd är det fråga om någon förstående att tala med, tillgång till avlösning, praktisk hjälp i omvårdnadsåtgärder och en bra och lämpligt anpassad hemmiljö. Man behöver få ny information, ny utbildning och nytt stöd. Anhörigvårdare framför att de vill bli betraktade som experter, och många är experter på sin egen situation. De former av anhörigstöd som finns i kommunerna kan indelas i direkt stöd och indirekt stöd. Det direkta stödet vänder sig direkt till anhörigvårdaren. Anhörigcenter och träffpunkter har byggts i många kommuner. Man bedriver stödsamtal, anhöriggrupper, må-bra-aktiviteter, avlösning, information och utbildning. En del kommuner erbjuder ekonomisk ersättning. Det är en kontroversiell fråga, men anhörigvårdarna själva även om ersättningen inte är så stor ser det som en bekräftelse på att de är sedda. Det finns många möjligheter med e-tjänster och tekniska hjälpmedel, men de är i sin begynnelse av att användas. Man kan använda dem för information, utbildning, stöd på distans, kommunikation. Det indirekta stödet är mer av det vi känner igen, det vill säga hemtjänst, korttidsboende, dagverksamhet och särskilt boende. Vid en överblick över landet kan vi säga följande. Det varierar väldigt. Det varierar från kommun till kommun, och det varierar mellan större och mindre kommuner. Förutsättningarna är olika. Det finns kommuner där det finns anhörigkonsulent, anhörigombud, trygghetsplatser, organisation, budget och representation i ledningsgrupper. Sedan finns kommuner där det för en demenssköterska eller biståndshandläggare ingår att av tjänsten är jobb med anhörigstöd. Det varierar också mellan de olika regionerna. Där det finns någon som jobbar på att hålla ihop det hela inom regionen, centralt anställd, lyckas man också få till mer av samverkan mellan kommuner och landsting. Det är annars det som har varit svårt. I kommunerna pågår verksamhet, men landstingen är inte så involverade. Aktiva politiker spelar en roll. I de kommuner där politiker är mer aktiva händer mer i grupper och i diskussioner. Vad är det för utmaningar? Jo, att skapa ett individualiserat anhörigstöd. För utvärdering och utveckling saknas instrument och modeller. Det finns lite dokumenterat. Det handlar om samverkan och partnerskap, direkt med individen, så att hela äldreomsorgen ser anhöriga som experter, och samarbete med ideella organisationer och landsting från kommunernas sida. Det kan handla om att kombinera förvärvsarbete och anhörigomsorg där det finns lite stöd utvecklat för yngre anhörigvårdare. Det finns möjligheter med e-tjänst och ny teknik. Dessa områden har vi prioriterat under våra två första år, och vi kommer att fortsätta med det. kommer vi särskilt att titta på hur man kan SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 jobba för att anhörigvårdare ska bibehålla hälsa och förebygga ohälsa. Man ska se på etnicitet och anhörigomsorg. Det gäller dessutom den palliativa Anhörigvårdaren, det vill säga slutet på en anhörigvårdarprocess eller att den som vårdas flyttas till särskilt boende. Det gäller alla ruelser runt det stöd och efterlevandestöd. Det handlar också om information och utbildning för anhörigvårdare och personal på alla nivåer. Hur utbildningen ser ut i anhörigfrågor stämmer väl med vad presenterade om demensfrågor. Hur jobbar vi med att hjälpa kommuner och ideella organisationer? Vi samlar in, strukturerar och sprider kunskap. Vi försöker stimulera och stödja utvecklingsarbete. Vi kommer att ge ut fyra kunskapsöversikter , och vi har jobbat fram inspirationsmaterial som man kan jobba med i grupper. Det finns reportage, artiklar, nyhetsbrev, och vi har en hemsida. Vi jobbar med konferenser och mötesdagar. Den här bilden är från en regional mötesdag i . har vi haft tre med mer än 600 deltagare . har vi ett möte i . Vi kommer gärna och presenterar vid utställningar och seminarier. Jag vill pusha för de blandade lärande nätverken där anhörigvårdare, äldre, personal, beslutsfattare och politiker jobbar tillsammans med viktiga frågor. Vi har haft 32 sådana nätverk som har gått. Vi stöder dem i jobbet. Vi ser en möjlighet att när anhörigstöd ska utvecklas att starta sådana nätverk och jobba med dem. Man kan få stöd från forskare och praktiker som jobbar med oss vid kompetenscentret. Ordföranden: säger tack till . Vi går vidare till det lokala exemplet, som vi har hämtat från . Det är en delegation som har kommit. Det är , samordnare och anhörigkonsulent, och , anhörigkonsulent, som ska tala. : Vi kommer från i . Vi är här för att presentera vårt Anhörigcentrum. Vi är tre anhörigkonsulenter som arbetar med anhörigstöd i . Vi har olika funktionsinriktning. Själv arbetar jag med anhöriga till personer med demenssjukdom. : Jag arbetar mot äldre och långvarigt sjuka. : Sedan har vi vår kollega , som arbetar med anhöriga till personer med funktionsnedsättning. Det är precis vi i började med att arbeta med att synliggöra anhöriga och försöka utveckla adekvata stödinsatser för dem. Våra politiker förstod att anhörigstöd handlade om såväl samhällsekonomiska vinster som om livskvalitet för den enskilde. Vi byggde anhörigstödet på tre hörnstenar. 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR För det första olika former av avlösning som skulle ge möjlighet till ökad livskvalitet för anhöriga. För det andra kunskap och information. För det tredje ett personligt stöd för den anhörige. Redan i ett tidigt skede av arbetet märkte vi att vi behövde ha en gemensam mötesplats tillsammans med de intresse- och frivilligorganisationer som vi samverkade med. fick vi så en lokal mötesplats i , ett anhörigcentrum. Det är detta som är navet i vår verksamhet. Det är där som allting händer. Anhörigcentrum är centralt beläget. Det ligger ett stenkast från . Det ligger inte i anslutning till något annat äldreboende. Det gör att det är attraktivt för alla åldersgrupper att besöka oss. Ni är välkomna upp på en titt. Man kommer rakt in i kafédelen dit man lätt kan slinka in för en kopp kaffe och en pratstund. Den här lokalen kan också fungera som en stor samlingslokal. Den tar upp till 50 personer. Den här bilden togs när vi hade besök av , författare till . Han berättade om sina upplevelser av att vara förälder till ett barn med funktionsnedsättning. Vi har också ett lite mindre grupprum där vi kan ha utbildningar för anhöriggrupper. Även föreningarna kan ha sina möten där. Vi har också ett friskvårdsrum där vi har en skön massagefåtölj. Där kommer ofta anhöriga och lägger sig . Det kan vara gott för en sliten anhörig att få där. Sedan dricker de ett gott glas vatten och är tillfälligt uppfräschade. : Vad gör vi på Anhörigcentrum? Vårt Anhörigcentrum är en mötesplats för anhöriga. Här ges möjlighet att träffa andra i liknande situationer, att få kontakt med föreningar eller etablera kontakt med oss anhörigkonsulenter. Här ges också möjlighet till kunskap, information och trevlig samvaro. Det gäller allt från utbildning i demensvård till att göra egna smycken. Ett antal olika anhöriggrupper träffas på Anhörigcentrum eller beroende på i vilken livssituation den anhörige befinner sig. Det kan vara äldre make eller maka. Det kan vara förvärvsarbetande anhöriga, ungdomar med drabbade föräldrar, anhöriga till personer i korttidsvård och familjer till funktionsnedsatta barn. Hur gör vi? Anhörigcentrum drivs i samverkan med intresse- och frivilligorganisationer. En referensgrupp med oss anhörigkonsulenter tillsammans med representanter för elva föreningar träffas per termin. Det gäller samverkan runt inriktning och innehåll i verksamheten. Varje förening ansvarar också för sin värdvecka på Anhörigcentrum tillsammans med en av oss anhörigkonsulenter. Anhörigcentrum har öppet och . kommer ungefär 1070 personer beroende på vilka aktiviteter vi erbjuder. Anhörigcentrum har också öppet för anhöriga i alla åldrar oberoende av diagnos hos den sjuke. Ett ständigt aktivt arbete krävs för att fortsätta att utveckla Anhörigcentrum till en mötesplats för anhöriga i . SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 Innan frågestunden ska vi få höra två reflexioner. Först är det , SPF. : Den demografiska utvecklingen kommer att medföra en del problem. Det känner alla till. Vi har lyssnat här och tycker att vi ser en hel del möjligheter. Vi tänkte nämna tre av de möjligheter som har beskrivits här mer eller mindre ingående. Det finns mycket resurser som sätts in i sjuk- och äldreomsorgen. Vi tror att här kan en bättre samverkan få de resurserna att räcka mycket längre än . Kanske man kan göra som på och ha en huvudman. Om man inte vill det kommer det att bli nödvändigt . Här finns en möjlighet. Den andra möjligheten vi har fastnat för är den pågående satsningen på utvecklingen av personalen, satsningen på att yrket ska ha en status. Med den nya äldreassistenten, som vi hoppas mycket på, kommer vi att få ett arbete där man vill stanna kvar och utvecklas. Vi kommer att få behålla kompetens, rutin, tålamod och empati hos personal. Vi tror också att fördjupningsområdena kan göra att forskningen kommer framåt inom dessa områden och att det tillförs geriatriker. Det blir mer intressant. Det finns ingenting som säger att vi ska vidare in i prylsamhället. Tecknen är att vi ska gå in mer i empatisamhället om vi ser på omsorgen om världen, jorden, människan, grannen, som vi läser om i tidningarna dagligdags. Vi tror att utveckling i arbetet, statusen, kommer att medföra mycket. Vi har stora förhoppningar på det. Den tredje möjligheten gäller hemsjukvården, som pratade om. Vi skulle vilja ta ett steg lite tidigare, nämligen egenvård. Vi ser i samhället att man via IT och information på många olika sätt själv kan fundera över sin hälsa innan man blir riktigt sjuk, när man är krasslig. Det finns olika möjligheter att testa sig, gå in på nätet och ställa olika frågor. Här tror vi att det finns en stor möjlighet, och vi får inte glömma bort äldres möjlighet att ta till vara detta. Vi tror att det kan vara ett sätt innan man blir föremål för omsorg. En sådan sak är att distriktssköterskorna kanske ska få ett större informations- och intresseområde, till exempel för äldres tänder. Det finns tandproblem hos äldre som inte ingår i omsorgen. Tandläkarna kan inte riktigt fånga upp detta. Kanske det kan göras inom en annan del av sjuk- eller äldreomsorgen. Sedan tror vi på friskvård. Vi tror att det snart måste komma till. Vi vet att det sker friskvård för ungdomar med det lokala aktivitetsstödet. Det blir ett bra resultat i många fall. Vi tror att det också skulle kunna vara något som stimulerar äldre att fortsätta eller påbörja motion av rimligt slag. De tre möjligheter vi har sett är en gemensam dirigent, höjd status i yrket och det friska åldrandet. Ordföranden: Då är det , PRO:s andre vice ordförande. 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR : En god äldreomsorg präglas av trygghet, självbestämmande och respekt för den enskilde. Det innebär att omsorgen ska ges på brukarens villkor. Han eller hon ska kunna bestämma över sitt dagliga liv utifrån sina villkor. Det här är en del av det som står i vårt handlingsprogram, som är precist när det gäller verksamheten för de äldre. Jag ska börja med ett område, boendet. Det kom en förordning som regeringen ska ta ställning till, som vi tycker inte går speciellt långt. Man anslår ett visst antal miljoner för byggande av trygghetsboenden och liknande. Det man gör i det paketet är att lägga in bostadsrätter som ska få det anslaget. Det kommer att minska möjligheten för vanligt folk att delta i boendet eller engagera sig i boendet på grund av att det blir för dyra kostnader Vad gäller insatsen för lägenheten. Vi tycker att det skulle ha gått till det sedvanliga boendet. Naturligtvis måste det finns resurser för detta utifrån olika behov. Vi säger stopp för nedläggning. Flera har varit inne på att äldreboenden läggs ned. Någon visade en bild. Det är inte bra. krävs en utbyggnad. I min lilla kommun rev man bort en massa enskilda boenden. kom man underfund med att det saknades ett enskilt boende, och man var tvungen att bygga nytt. Det är inte speciellt långsiktigt tänkt. Den andra frågan som vi är engagerade i är medicinering av äldre. undrade hur man kan stoppa i äldre sju till tio mediciner då de ligger på sitt yttersta. Det som är intressant med medicinering av äldre är att övermedicineringen sker . Medicineringen måste anpassas till de äldre. Utprovningen av läkemedel sker på 20-åriga soldater. De får pröva medicinen, och sedan används den på den äldre befolkningen precis som om det var en 20-åring som ska ta medicinen. En bättre anpassning måste ske. SPF var inne på personalfrågorna. Det är en viktig samverkan som måste ske mellan de olika personalgrupperna för att det här ska fungera. För PRO kommer frågan om samverkan att vara central 2010. Människor far illa av bristen på samverkan, som borde vara självklar. Vårt krav är enkelt, nämligen en fungerande samverkan mellan välutbildade. Vi finner brister i samverkan över hela fältet inom äldreomsorgen. Det beror på revirtänkande mellan personalgrupper och på det som verkar vara det viktigaste i äldrefrågor, nämligen ekonomin. Man pratar bara om ekonomi. Man pratar inte om empati eller om sådana frågor, utan man pratar bara om ekonomiska frågor. Det tycker vi är ganska farligt. Det finns brister i arbetsledningen som måste åtgärdas. Det är i grunden en politisk fråga. Det är politikerna som ska lösa många av de här frågorna. Ytterligare en fråga som vi vill diskutera är matfrågan. Den diskuteras mycket bland de äldre. Det är inte frågan om att få i sig mat. Det är inte heller frågan om att distribuera mat, utan det är frågan om kvaliteten på maten. Min gamla mamma blev . Hon fick de här portionerna . Jag vet inte om jag hade velat äta en enda av de portionerna. Man måste göra någonting åt kvaliteten på maten för att den ska bli bättre. Det handlar inte bara om den SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 sociala gemenskapen utan framför allt om kvaliteten. Det får inte bli en diskussion som den som är på gång att uppstå åtminstone i och , som jag kommer ifrån. Där diskuterar man om man har bättre mat på fängelserna än den man ger åt de äldre. Den diskussionen får inte uppstå. Detta är alltså en viktig fråga. Vi säger ja till valmöjligheterna. Men det handlar inte bara om att få välja utförare. Det är mycket viktigare att få bestämma över hur hjälpen ska utformas. hade en precisering av detta som jag tyckte var nog så precis och hade nog så många kryssrutor för att man skulle kunna få bestämma vad man ska göra i . Mångfalden av utförare hjälper inte om kommunala regelverk förhindrar detta självbestämmande. Man sätter upp regler i kommunerna som stoppar detta. Där måste man få en bit som ger brukaren ett större inflytande. Detta är lite grann av vad vi kan presentera. Vi skulle kunna presentera mycket mer; vi skulle kunna prata om detta om vi ville. Ordföranden: så mycket! har vi tid fram till absolut senast 11.45. Vi har votering här i , om någon funderar på varför jag är så hård . Jag har 13 stycken som vill ställa frågor, och jag uppmanar både frågeställare och svarare att fatta sig ganska kort så att alla kan få ställa sina frågor. (): Tack för bra och intressanta föredragningar! Vi fick höra här om problemen med hemsjukvården och med delat huvudmannaskap. var tydlig med att säga att det fungerar bättre där man har fört över huvudmannaskapet för hemsjukvården och har det samlat i kommunen. Min fråga går till statssekreterare . Det fanns ett förslag från den tidigare regeringen som ställde sig bakom om att föra över hemsjukvården till kommunerna. Men den nya regeringen deklarerade att det inte kommer någon sådan proposition. Har ni några tankar på att tänka om? (): Jag har en liten kort fråga till . Jag har förstått att kommun satte i gång projektet på grund av lagen om valfrihetssystemet. Påverkas även kommunens ordinarie verksamhet av detta? Kommer kvalitetsregistret att omfatta den ordinarie verksamheten? Kan man överföra kvalitetsregistret till andra kommuner, eller måste de gå igenom processen själva? Jag antar att personalen har varit med. Den lilla korta frågan till är: Om man väljer att införa LOV (lagen om valfrihetssystem) enbart när det gäller servicetjänster anser ni då att det blir för många människor som kommer in så att man minskar kvaliteten om man delar på service- och omvårdnadstjänster? 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR : Jag vill tacka för det initiativ som socialutskottet har tagit till att fokusera på äldrefrågorna. Vi tycker att det är väldigt viktiga frågor. Vi tackar också för möjligheten att vara med och svara på de eventuella frågor som ni fortfarande har efter de fantastiska föredragningarna. Ja, säger jag, efter den analys som har gjort tycker vi också att det är bra att gå vidare med att se till att även de kommuner som ännu inte har övertagit hemsjukvården gör det. Drygt hälften av kommunerna har gjort det på frivillig väg. Vi vill hjälpa dem som ännu inte har gjort det att komma vidare. Men vi inser att detta är den enda vägen att gå; för att höja kvaliteten och hålla den så hög som önskas ska kommunerna överta detta. : Den första frågan handlade om ordinarie verksamhet. Vi fick ett politiskt beslut om att detta ska verkställas i kommunen . Det är väl förankrat hos personalen; de har varit med och tagit fram det här . LOV var ett bra bränsle till denna motor så att vi fick möjligheter att jobba vidare med det här. Vi ser det som en viktig del för framtiden. När det gäller andra kommuner måste man till viss del gå igenom detta själv, men andra kommuner är mycket välkomna att ta kontakt med oss. Vi kan ge lite tips och riktlinjer för hur man jobbar genom det här. Men det är viktigt att få det väl förankrat i den egna kommunen. Man måste jobba med det själv också. : Frågan gällde om huruvida kundval i servicetjänster förvärrar situationen med att det är många som hjälper. har ett antal gånger konstaterat att detta redan är ett problem i äldreomsorgen oavsett om man har kundvalssystem eller inte. Vi anser att detta är en fråga som kommunerna i mångt och mycket äger. Som kommun kan man upprätta system för samverkan som man ställer som krav att följa såväl för den egna verksamheten som för kundvalsverksamheten. Kundvalet i sig behöver alltså inte förvärra detta, men det är viktigt att kommunerna har ett grepp om samverkan mellan olika aktörer i äldreomsorgen. (): Jag skulle vilja börja med att gratulera undersköterskorna och personalen på . Jag träffade dem när jag var i . Jag skulle vilja ställa en kort fråga till och en till . är känt för att garantera att när man har fått en biståndsbedömning kan man på en gång flytta in på äldreboende. är också en av de första kommuner som har börjat med trygghetsplatser, det vill säga att man utan biståndsbedömning själv kan ringa och säga: orkar inte jag vara hemma, utan nu behöver jag komma någon annanstans eller två. Vad har det inneburit för de äldre och äldreomsorgen i ? SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 Till vill jag ställa en fråga med anknytning till PRO och trygghetsboende, som presenterades . Jag satt själv i Äldreboendedelegationen. Vi föreslog att det skulle vara hyresrätter på grund av ekonomisk tillgänglighet för äldre. Låga pensioner och annat som gör att man inte kan köpa en bostadsrätt ska inte hindra människor. I det liggande förslaget finns nu att det ska vara både bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och hyresrätter. På vilket sätt vill man från regeringens sida gå in och garantera att de begränsade pengarna till både särskilda boenden och trygghetsboenden räcker till så många hyresrätter att detta inte blir ekonomiskt otillgängligt för äldre? (): Först vill jag vända mig till departementsledningen. inledde med att tala om de stora utmaningar som ligger framför oss. Jag skulle vilja höra hur departementet ser på detta. Vilka är de stora utmaningarna inom vården och omsorgen för de äldre? Jag har ännu en fråga till . Flera har varit inne på behovet av utbildning. Geriatrikerna har lyfts fram. Det sägs alltid att universiteten bestämmer själva hur utbildningarna ska se ut och att det är som är tillsynsmyndighet. Men kan inte komma in och påverka så att vi får utbildningar som möter befolkningens behov? : Jag tackar för detta och jag ska hälsa undersköterskorna och framföra gratulationen. När det gäller lediga platser kan man fortfarande komma in när man har fått sin biståndsbedömning. Det som har hänt är att vi har fått höja ribban därför att vi har en annan ekonomi . Men vi har fortfarande mellan 5 och 20 platser lediga så att man kan komma in direkt. Via vår korttidsenhet som jobbar med utredning, träning och behovsbedömning har vi försökt gå in i de enskilda hemmen och hjälpa till med behovsbedömningen så att de absolut rätta personerna får den boendeplats som behövs. De andra kan vi hjälpa på annat sätt. Korttidsboendet fungerar som det har gjort. När det gäller avlastningsboendet kan man fortfarande bara ringa. Det är som en hotellfunktion. Man kan komma in eller två, , eller . : Jag instämmer i de utmaningar som har målat upp här . Även om inte beskrev alla de förslag som vi redan har lagt fram och det vi har vidtagit med anledning av utmaningarna kan jag säga att detta är den bild vi ser. Vi har föreslagit en rad åtgärder för att komma till rätta med utmaningarna. Om man ser på det övergripande vet vi att den demografiska utvecklingen kommer att innebära att vi kommer att ha dubbelt så många 80- åringar som vi har . Vi vet också att demensvården kostar lika mycket som stroke- och cancervården. Om vi skulle kunna lyckas minska, förebygga eller skjuta upp det hela så att folk inte blev dementa bara med skulle vi kunna halvera antalet dementa. Där är det stora kostnader. 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR Äldreomsorgen kostar totalt sett 160 miljarder. Det finns mycket som vi behöver resonera om. Det gäller inte minst det som någon tog upp här om att det inte bara ska handla om pengar utan också om empati och trygghet för våra äldre. Det jobbar vi med på alla nivåer vi bara kan. När det gäller boendefrågan är det precis så som du beskrev det, . Den boendedelegation som ledde föreslog att investeringspengarna bara skulle gälla hyresbostäder. Men precis som vi alltid gör med alla utredningar som kommer tillbaka till oss skickade vi denna på remiss. När vi fick tillbaka remissvaren var det tydligt att man ville att detta skulle gälla också bostadsrätter. Det är också den bild vi har fått när vi har varit ute och rest runt i landet. , som jag tror har rest till varenda liten kommun i , kan intyga detta; det finns en efterfrågan på mer. Vi har inga farhågor för att detta skulle innebära att hyresrätterna slås ut.