eunbil · GX0N23DAEB · 2010-01-01 00:00:00 — möte i Kommenterad dagordning - enligt den preliminära dagordning som framkom vid Coreper Antagande av den preliminära dagordningen Godkännande av listan över A-punkter Det finns ännu inga uppgifter om tänkbara a-punkter. (ev.) Externt mandat för Europeiska investeringsbanken (EIB) - allmän orientering Rådet ska ta ställning till förslag från kommissionen till beslut om garanti från EU-budgeten för att täcka ev. förluster i samband med Europeiska investeringsbankens långivning utanför EU (se mer nedan). Beslut fattas gemensamt av rådet och och gäller för . Förslaget innebär bl.a. att man satsar 2 mdr euro på klimatinsatser, att gemensamma övergripande mål gäller för all långivning samt att EIB och KOM ökar sin samverkan på olika sätt. Kommissionens förslag är generellt sett är bra eftersom det leder till ökad effektivitet i denna del av EU:s verksamhet. EIB:s verksamhet utanför EU utgör av EIB:s totala aktiviteter och uppgår till ca . EIB har mandat att ge lån till projekt i kandidatländer, östra och södra närområdena, länder i och samt i , vilka finansieras av EU-budgeten. Utöver de externa lånemandaten har EIB under mandat att ge lån i Ca 80 länder (främst f.d. europeiska kolonier) i söder om , och med medel från Europeiska utvecklingsfonden samt med särskilda garantier från medlemsstaterna. Det externa lånemandatet är fördelat på de olika geografiska områdena och uppgår till totalt 27,8 mdr euro för . Långivningen sker av banken och upp av en garanti från unionen på av utestående belopp. Den geografiska fördelningen av mandatet ser ut på följande sätt (milj. euro): Kandidatländer 8 700 Södra närområdet 8 700 Östra närområdet 3 700 1 000 2 800 900 Regeringen anser att kommissionens förslag generellt sett är bra eftersom det medför ökad effektivitet i denna del av EU:s verksamhet. (ev.) Statistik rörande underskottsförfarandet - allmän orientering uppmanade kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för att bringa statistiksystem i dess helhet i överensstämmelse med EU:s krav samt att senast utforma en handlingsplan för att komma till rätta med statistiska, institutionella och förvaltningsmässiga brister. Som en del i handlingsplanen presenterade förslag till ändringar i rådets förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott (EDP-förordningen). Syfte med förslaget är att stärka det gällande statistikregelverket för att minska risken för att felaktiga eller bristfälliga uppgifter inrapporteras till . Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK) lämnade vid sitt möte några principiella synpunkter på förslaget. För det första måste vara i stånd att effektivt bedöma kvaliteten och tillförlitligheten i data för att säkerställa trovärdigheten i de offentliga finansernas övervakningssystem. För det andra är det av yttersta vikt att statistiksekretessen garanteras för den information som medlemsstaterna överlämnar till . För det tredje bör ändringen i EDP-förordningen respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och medlemsstaternas institutionella självständighet. För det fjärde bör processen för insamling av uppgifter och kontroll vara öppen och tydlig. föreligger en framförhandlad kompromisstext, dock med tre utestående frågor. Kompromisstexten innehåller bl.a. hänvisningar till statistiksekretessen som är en viktig fråga för SE. Coreper väntas behandla de utestående frågorna. Det handlar för det första om de kriterier som KOM ska ta hänsyn till vid beslut om metodiska besök ska definieras i förordningen eller inte. För det andra om MS ska tillhandahålla experthjälp vid metodiska besök eller om det ska vara frivilligt för MS. För det tredje om de nationella tjänstemän som redovisar uppgifterna till ska vara redovisningsskyldiga (ställas till svars). (ev.) Administrativt skattesamarbete rörande moms - politisk överenskommelse Ordförandeskapet har för avsikt att uppnå en politisk överenskommelse om ett förslag från kommissionen som syftar till att förbättra informationsutbytet och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna i fråga om mervärdesskatt, KOM(2009) 427 (se Faktapromemoria 2009/10:38). Ordförandeskapets kompromissförslag innebär bl.a. att medlemsstaternas behöriga myndigheter ska få utökad automatisk tillgång till viss information avseende företag som är skattskyldiga för moms. Informationen som omfattas är bl.a. företagens namn- och adresser, företagens skattepliktiga omsättning och uppgift om det tidigare skett informationsutbyte om ett visst företag. Kompromissförslaget är i detta hänseende mera begränsat än kommissionens förslag. Vidare införs regler som syftar till att garantera kvaliteten på informationen i databassystemet VIES () som används vid EU-handel, bl.a. ska det finnas gemensamma miniminormer för registrering och avregistrering av företag i systemet. Dessutom skapas genom förslaget en rättslig grund för ett gemensamt nätverk för samarbete som syftar till att förhindra momsbedrägerier (Eurofisc). Något slutligt kompromissförslag finns ännu inte i skriftlig form. Som regeringen uppfattar ordförandeskapets förslag , är detta väl avvägt och kan stödjas. Uppförandekod rörande företagsbeskattningen - rådets rapport och slutsatser Uppförandekodgruppen ska lämna en rapport till över sitt arbete . Gruppen har utöver granskningen av nya skatteåtgärder (frysningen) arbetat med frågor som ingår i det arbetspaket som beslutades av . Det rör sig om administrativ praxis och kopplingar till tredje länder. Gruppen föreslår att kommissionen ska inbjudas av rådet att påbörja en dialog med länder utanför EU om principerna och kriterierna i uppförandekoden och rapportera tillbaka till gruppen. En teknisk undergrupp har vidare diskuterat ytterligare en fråga som ingår i arbetspaketet, nämligen åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk. Regeringen ställer sig bakom rapporten och godkänner utkastet till slutsatser. Ärendet blir troligen en A-punkt. Stabilitets- och tillväxtpakten - underskottsförfarandet BG, DK, CY och FI - stabilitetsprogram - grekiska konsolideringsåtgärder Dagordningspunkten om stabilitets- och tillväxtpakten kommer troligen att bestå av tre delar: För det första ska besluta om att inleda underskottsförfaranden i , , och . För det andra ska yttra sig om stabilitetsprogram. För det tredje ska konsolideringsåtgärder bedömas för att se om de är tillräckliga för att uppnå budgetmålen inom ramen för det pågående underskottsförfarandet. Rapporten som ska ligga till grund för bedömningen har ännu inte inkommit. Att återställa balansen i de offentliga finanserna är en viktig fråga för regeringen. Stabilitets- och tillväxtpakten ska ses som ett ankare i detta arbete. Det är även viktigt att medlemsstaterna behandlas på lika villkor och att trovärdigheten för pakten upprätthålls. Regeringen stödjer därmed att underskottsförfaranden inleds i de aktuella medlemsstaterna. 8.1 De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken - rådets rapport ska anta en rekommendation om allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken. Denna rekommendation är en del av förberedelserna inför Europeiska rådets möte , där en politisk överenskommelse ska nås om de integrerade riktlinjernas utformning. Slutligt antagande av sysselsättningsriktlinjer kommer att ske först efter det att hörts. De allmänna riktlinjerna utgör tillsammans med sysselsättningsriktlinjerna (hanteras av ) de integrerade riktlinjerna inom ramen för 2020-strategin (se vidare 2009/10:FPM81). Dessa utgör ett ramverk för genomförandet av strategin och ska vara vägledande för nationella såväl som gemensamma reformer. Vidare utgör de basen för arbetet med de nationella handlingsprogrammen. Regeringen välkomnar i stort riktlinjerna. Särskilt kan regeringen välkomna texten rörande betydelsen av att reformer genomförs inom ramen för de budgetbegränsningar som konsolideringsplanerna inom stabilitets- och tillväxtpakten innebär. Vidare är det positivt att sysselsättningsriktlinjerna lyfter fram vikten av ökat arbetskraftsdeltagande bland kvinnor för höja tillväxtpotentialen. 8.2 EU 2020 - rådets slutsatser ska anta slutsatser om 2020-strategin som förberedelse till Europeiska rådets möte . Slutsatserna täcker flera områden, bland annat strategins målsättningar, styrning och uppföljning. Slutsatserna omfattar även kartläggning av flaskhalsar för tillväxt i varje medlemsland samt delar av kommissionens förslag till förstärkt ekonomisk politisk samordning. Regeringen välkomnar slutsatstexten. Det är särskilt välkommet att slutsatserna lyfter fram betydelsen av att strategins målsättningar och reformer är förenliga med medlemsstaternas konsolideringsbehov. Gällande målet för social integration (eng. social inclusion) anser regeringen att det är viktigt att målet har en arbetsmarknadsdimension då arbete är den bästa vägen ur utanförskap och fattigdom. Gällande förslaget att tidsmässigt samordna rapporteringen av stabilitets- och konvergensprogrammen med de nationella handlingsprogrammen är det viktigt att detta görs på ett sätt som respekterar roll och den svenska budgetprocessen. 8.3 Finansiell tillsyn, krishantering och exitstrategier - rådets rapport Under punkten ska rådet som ett led i förberedelserna inför diskutera framstegen avseende genomförande av åtgärder för stärkande av den finansiella regleringen. Detta sker på basis av en rapport och frågan ska sedermera upp på Europeiska rådets dagordning för beslut av stats och regeringscheferna . 8.4 (ev.) Finanspolitiska exitstrategier - rådets rapport ska ställa sig bakom en rapport som följer upp genomförandet av den finanspolitiska existrategin som diskuterades i under det svenska ordförandeskapet. Rapporten kommer att ligga till grund för Europeiska rådets slutsatser . Rapporten uppmanar framförallt till snabb och framtung budgetkonsolidering, i synnerhet i länder med stora budgetunderskott och hög offentlig skuldsättning. Den fokuserar också behovet av att högskuldsländer stabiliserar skulden före nästa konjunkturnedgång. Regeringen välkomnar budskapen i rapporten. Det är angeläget att samtliga medlemsstater så fort som möjligt minskar alltför stora budgetunderskott och återgår till långsiktigt hållbara offentliga finanser. Det är viktigt att detta budskap förmedlas till . 8.5 Förberedelser inför toppmötet med G 20 - terms-of-reference Rådet ska diskutera EU:s gemensamma ståndpunkter inför G20:s toppmöte i . En av huvudpunkterna på agendan i är att G20:s tillväxtramverk nu ska resultera i konkreta rekommendationer. Inom ramverket ska G20:s medlemmar enas om hur de utifrån sina respektive förutsättningar kan vidta ekonomisk-politiska åtgärder för att bättre främja stark, långsiktig och balanserad tillväxt. G20 bör understryka vikten av att länder med höga underskott och skuldkvoter snabbt implementerar exitstrategier för att möjliggöra en återgång till hållbara offentliga finanser. Budgetsaneringen bör åtföljas av strukturreformer, i synnerhet för att öka arbetskraftsutbudet och hantera stigande åldrandekostnader. En annan fråga som ska diskuteras på G20-mötet är genomförandet av stärkt finansmarknadsreglering. Det är viktigt att G20:s medlemmar gemensamt, på ett målmedvetet sätt, fullföljer arbetet med att införa förbättrad reglering på områden som bonusar, finansiella derivat och bankernas kapitaltäckning. Regeringen stöder arbetet för att på global nivå hitta gemensamma principer för hur finansmarknaden kan bära kostnaden för negativa effekter som den kan orsaka. Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande representerar EU på G20:s toppmöte. fattar senare slutgiltigt beslut om de gemensamma ståndpunkterna inför toppmötet i . Utvidgning av euroområdet - rådets rekommendation ska behandla konvergensrapporterna från kommissionen och () om hur väl de länder med undantag från att införa euron uppfyller de så kallade konvergenskriterierna för att införa den gemensamma valutan. Mot bakgrund att anses uppfylla konvergenskriterierna väntas anta en rekommendation om införande av euron . Rekommendationen ska vara underlag för det senare formella beslutet som fattas av . Vidare ska diskussion resultera i att ett brev skickas från ordförande till (). Regeringen delar kommissionens och ECB:s bedömning om att uppfyller konvergenskriterierna och stödjer förslaget om införandet av euro i . Kommissionen och ECB konstaterar i sin konvergensprövning att uppfyller två av konvergenskriterierna, nämligen de gällande sunda offentliga finanser och lång ränta. uppfyller dock inte kriterierna för prisstabilitet, växelkursstabilitet och legal konvergens. Pensioner - rådets slutsatser Ekofin ska anta slutsatser avseende en interimsrapport om pensioner och pensionsreformer, vilken tagits fram gemensamt av medlemsstaterna (i arbetsgrupperna under Ekofin- och EPSCO-råden). Rapporten summerar vad som gjorts ifråga om pensionsreformer de . Syftet med rapporten är att indikera grundprinciperna för att säkra ändamålsenliga och hållbara pensioner mot bakgrund av lägre tillväxt, fortsatt åldrande och starkt försvagade offentliga finanser mot bakgrund av krisen. Rapporten kommer att utvecklas ytterligare under sommaren-hösten med fler kapitel, bl.a. om olika policyval utifrån den inledande analysen. Regeringen kan ställa sig bakom interimsrapporten och godkänna slutsatserna. (ev.) Övriga ärenden Inga övriga ärenden har ännu annonserats.