rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — 241Sis är en statlig myndighet som bedriver individuellt anpassad tvångsvård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. 242Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL som infördes har kommit att rikta tydligare fokus på frågan om miljöhänsyn och ekologiska livsmedel vid upphandling. Enligt Sis finns det inte något specifikt beslut eller någon specifik policy fastställd inom myndigheten om hur stor andelen ekologiska livsmedel ska vara. Sis vill framhålla att de fastställt en miljöpolicy som bl.a. anger att inköp och upphandling ska göras ur ett ekologiskt hållbart perspektiv, att myndighetens inköp och upphandlingar ska ske med minsta möjliga miljöpåverkan samt att man ska ta hänsyn till leverantörernas miljöarbete och välja miljövänliga alternativ. Man menar att den nya miljöpolicyn medför att miljöhänsyn kommer att tas vid upphandlingarna på ett helt annat sätt . Enligt uppgift från Sis är det oklart hur stor andel av de upphandlade livsmedlen som är ekologiska. Enligt Sis kommer nästa upphandling av bl.a. livsmedel sannolikt att ske 2013. Upphandlingen kommer att ske tillsammans med Kriminalvården, och Sis uppger att intentionen är att bli bättre på att ställa krav på miljöhänsyn. I ett nytt utbildningsprogram för miljöledning som är till för all personal tas bl.a. frågan om ekologiska livsmedel upp.243 Varken eller riksdagsstyrelsen har fattat något beslut om att en viss andel av de livsmedel som upphandlas ska vara ekologiska inom riksdagsförvaltningen. arbetar med att ta fram förslag på nya mål för det kommande interna miljöarbetet, och det kan, enligt riksdagsförvaltningens miljöstrateg, inte uteslutas att mål föreslås inom detta område. Av de totala inköpen som restauratören för riksdagsrestaurangen gjorde mellan bestod av ekologiska livsmedel, och av frukten i fruktkorgarna i husen var ekologisk. Uppgifter om hur användningen av ekologiska livsmedel har sett ut saknas. Det kaffe och te som köps in till ledamöter och personal kommer att till vara ekologiskt /. miljöstrateg uppger när det gäller användningen av livsmedel att detta är en fråga om inköp och upphandling för riksdagsförvaltningens del. finns en miljöpolicy där det framgår att riksdagsförvaltningen aktivt ska arbeta för att minska sin miljöpåverkan, bl.a. genom att ställa tydliga miljökrav i inköp och upphandling. Enligt interna riktlinjer uppmanas riksdagsförvaltningen bl.a. att välja restauranger/cateringservice som har möjlighet att tillhandahålla måltider med ekologiska eller miljöanpassade råvaror om det är möjligt vid beställning av all förtäring i samband med konferenser, möten och sociala evenemang.244 En av de insatser som har gjorts för att öka andelen ekologiska livsmedel är att det vid den senaste upphandlingen av restauratör för riksdagsrestaurangen ställdes krav på att en av de rätter som serveras ska leva upp till de krav på miljö och klimat som riksdagsförvaltningen bestämmer, ett s.k. 244Riksdagsförvaltningen, Riktlinje (2009:9) om miljöanpassning av och riksdagsförvaltningens mötes- och konferensverksamhet. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 En viss del av råvarorna i miljömålet består av ekologiska livsmedel; i den senaste mätningen var det i medeltal . har regelbundna träffar med restauratören som ansvarar för riksdagsrestaurangen, m.m. och inköpen av frukten i fruktkorgarna. Gemensamma ansträngningar görs för att öka andelen miljöanpassade råvaror. har positiva erfarenheter av det arbete som har bedrivits hittills.245 5.5.5 Stöd för att underlätta ekologisk upphandling Inom staten finns flera myndigheter och organ med statlig finansiering som tillhandahåller olika typer av upphandlingsstöd. AB () ägs gemensamt av staten, Kommuner och Landsting (SKL) och och har till uppgift att förvalta och utveckla system för hållbar offentlig och i övrigt professionell upphandling. Verksamheten finansieras i huvudsak via statsbidrag.246 I regeringens handlingsplan för miljöanpassad offentlig upphandling anges att är en nyckelaktör för att driva utvecklingen vidare inom området. Handlingsplanen omfattar följande fyra strategiska mål: Förbättra statliga myndigheters styrning och kompetens. Engagera politiker och andra beslutsfattare på lokal och regional nivå. Säkerställ kompetensen bland upphandlare. Erbjud ett effektivt och enkelt verktyg. arbetar med att ge vägledning och tillhandahålla kriterier för miljöanpassad upphandling samt att ge information om hållbar upphandling.247 Rådet har tagit över det arbete som påbörjades av Delegationen för ekologisk hållbar upphandling med att utveckla ett Internetbaserat verktyg för ekologiskt hållbar upphandling.248 bedriver informationsverksamhet via Internet, producerar informationsskrifter och utbildningar samt driver en helpdesk med daglig telefonrådgivning om miljöanpassad offentlig upphandling.249 På bolagets webbplats250 finns bl.a. information om miljökrav i offentlig upphandling. står som arrangör för 245Uppgift från riksdagsförvaltningen . 246Utgiftsområde 20, anslag 1:2 Miljöövervakning. 247En vägledning för upphandling av ekologiska livsmedel återfinns på webbplats: . 248Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling var verksam 19982001. Delegationen genomförde bl.a. landsomfattande utbildningar och utvecklade ett Internetbaserat verktyg för ekologiskt hållbar upphandling (EKU-verktyget). 249Miljöstyrningsrådet är även huvudman och registreringsorgan i för EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) i vilket ingår att stödja och främja införandet av EMAS samt registrera och upprätthålla ett nationellt register över de organisationer som klarat EMAS-kraven. är också huvudman för ett system för miljövarudeklarationer, benämnt EPD. 250Miljöstyrningsrådets webbplats: . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL konferensen upphandling där årliga priser delas ut till Årets gröna upphandlare och Årets gröna leverantör. har haft i uppdrag av regeringen att ta fram underlag inför ett eventuellt beslut om att införa ett konsumtionsmål för miljöanpassad offentlig upphandling. Uppdraget avrapporterades 2008.251 har bl.a. arbetat med en informationskampanj med regionala seminarier riktade till lokalpolitiker/beslutsfattare om motiv och nytta med miljöanpassad upphandling. erhöll ett statligt ekonomiskt tillskott om för att arbeta med hållbar offentlig och annan professionell upphandling samt med regeringens handlingsplan för miljöanpassad offentlig upphandling. tilldelades rådet av för att informera om offentlig upphandling av mat inom ramen för det nya matlandet. Medlen börjar tas i anspråk under 2010.252 kommun menar att har varit ett viktigt stöd som de använt sig av för att öka konsumtionen av ekologiska livsmedel. Bland annat använder sig kommunen av de kriterier som finns på webbplats vid upphandlingar. Även i pekar på att de använder sig av det stöd som tillhandahåller. Kammarkollegiet har fått i uppdrag av regeringen att införa ett upphandlingsstöd som ska ge praktisk vägledning till den som ska genomföra en upphandling. Myndigheten ger även vägledning till anbudsgivare och företag som vill bli leverantörer. Enligt regeringens handlingsplan för det nya matlandet ska ett arbete påbörjas med att sprida kunskap om goda exempel på lyckat upphandlingsarbete i fråga om mat i kommuner och landsting. Då Kammarkollegiets arbete med upphandlingsstöd har en bred ansats har det inte gjorts några insatser för att specifikt stödja upphandlingen av ekologiska livsmedel. Kammarkollegiet hänvisar i förekommande fall frågor som rör upphandling av ekologiska livsmedel till den vägledning och kriterier de för miljöanpassad upphandling samt goda exempel som tillhandahåller.253 har till uppgift att arbeta för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. Den offentliga tillsyn som utövas av sker bl.a. genom egeninitierade utredningar, utredningar av inkomna tips och klagomål samt kontakter 251Miljöstyrningsrådets rapport 2008:14. 252Miljöstyrningsrådets årsredovisning 2009. 253Uppgift från Kammarkollegiet . 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 med upphandlande myndigheter, leverantörer och andra berörda aktörer. Myndigheten kan även föra talan om upphandlingsskadeavgift i domstol. Till uppgifter hör även att informera om regelverk och avgöranden i upphandlingsärenden samt att verka för en enhetlig tillämpning av de nationella upphandlingsreglerna.254 har pekat på att tillämpningen av upphandlingslagstiftningen ofta medför att mindre företag på olika sätt missgynnas, t.ex. på grund av att stora volymer efterfrågas i ramavtal eller av att upphandlingen avser stora geografiska områden. Verket menar att det finns en rad åtgärder som upphandlande myndigheter kan vidta för att mindre företag ska ha större möjligheter att delta i upphandlingar. uppger att man på olika sätt verkar för att fler små och medelstora företag ska delta i offentliga upphandlingar. Som exempel nämns att verket genomför kontinuerliga tillsyns- och utredningsåtgärder, oftast på eget initiativ men ibland även med anledning av inkomna klagomål. Det kan i dessa ärenden ibland vara fråga om små och medelstora företag som anser sig ha blivit orättvist förbigångna vid offentliga upphandlingar. Andra insatser är tillsynsärenden riktade mot upphandlande myndigheter och enheter som tilldelat kontrakt utan offentlig upphandling.255 Verket har även gett ut information om miljökrav vid offentlig upphandling med utgångspunkt i lagstiftning och praxis.256 I budgetpropositionen redovisade regeringen att den hade gett i uppdrag att redogöra för de åtgärder som verket avsåg att vidta för att öka små och medelstora företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Enligt regeringen kunde detta underlätta för småskaliga livsmedelsförädlare. har därefter fått för att arbeta med att öka förutsättningarna för små och medelstora företag att delta vid offentliga upphandlingar. är förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har bl.a. ansvar för att de konsumentskyddande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs och att konsumenter har tillgång till information som ger dem möjlighet att göra aktiva val om ingen annan myndighet har den uppgiften. ska i enlighet med sin instruktion i den löpande verksamheten integrera arbetet som följer av myndighetens ansvar för miljö- och hållbarhetsfrågor samt dess särskilda ansvar för miljömålsarbetet. beslutade på regeringens förslag 2000 om en finansiering om för att främja ekologisk livsmedelsanvändning.257 hade 20022006 i uppdrag att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel.258 Myndighetens arbete syftade bl.a. till att förbättra förutsättningarna 255Konkurrensverkets webbplats: . 256Broschyren Miljökrav i offentlig upphandling finns på webbplatsen . 2000/01:100. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL för konsumenter att handla ekologisk mat samt att stärka konsumenternas motivation att handla ekologisk mat.259 Av årsredovisning framgår att myndigheten fick från för Ekologiska livsmedel.260 Enligt återrapporteringskraven i regleringsbrevet skulle redovisa insatser för att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel och miljömärkta varor samt resultat och om möjligt effekter av genomförda insatser.261 Vidare skulle redovisa insatser för att möjliggöra hållbar konsumtion, bl.a. när det gäller ekologiska livsmedel.262 Kommuner och Landsting (SKL) Projektledaren för uppföljningen av aktionsplanen 2010 pekar på att SKL centralt har förmedlat vissa delar av Ekologiskt forums informationsbrev med information om pågående uppföljningsarbete och tillhörande aktiviteter. Däremot har SKL inte gått in som en aktör och drivit särskilda frågor. En ledamot i styrgruppen kring uppföljningsprojektet har dock bedrivit ett aktivt informationsarbete i SKL:s namn. Enligt SKL:s handläggare för miljö- och klimatfrågor har förbundet i ett tidigare yttrande betonat att målet om offentlig ekologisk konsumtion är ett frivilligt mål som varje kommun och landsting själv får ta ställning till. Från SKL:s sida har betoningen legat på att följa och hålla sig uppdaterade om utvecklingen genom befintliga kanaler. Som delägare i har SKL en representant i bolagets styrelse. Ett viktigt stöd som SKL betonat är att stöder offentlig upphandling av ekologiska produkter genom de kriterier som tagits fram. I samband med att Ekomatcentrum har genomfört uppföljningar av kommunernas och landstingens användning av ekologiska livsmedel har SKL hjälpt till med att uppmärksamma kommunerna och landstingen på utskicket av enkäter.263 Ekomatcentrum arbetar nationellt medan hushållningssällskapen, Ekocentrum, Ekologiskt Marknadscentrum264 (EMC) och Miljöresurs arbetar med regionala projekt för att ge kunskap om beslut, upphandling och annat som måste fungera för att inköp och användning av ekologiska livsmedel ska ge ett bra resultat och leda till måluppfyllelsen. Erfarenheterna från Ekologiskt forums uppföljning av Aktionsplan 2010 visar att organisationerna 260Konsumentverkets årsredovisning 2006. 261Jordbruksdepartementet 2005, Regeringsbeslut 34, , Jo2005/2235. 262Jordbruksdepartementet 2006, Regeringsbeslut 16, , Jo2006/1852. 263Uppgift från SKL . 264På grund av likviditetsproblem har EMC lagts ned/slagits ihop med Ekologiskt marknadscentrum i . Verksamheten finansierades tidigare med hjälp av projektmedel från , och samt genom att man sålde utbildningar. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 arbetat mycket aktivt för att ge kunskap om beslut, upphandling och annat som måste fungera för att inköp och användning av ekologiska livsmedel ska ge ett bra resultat och leda till måluppfyllelsen. En stor del av den utbildning som anställda i offentlig sektor har genomgått med syfte att stimulera den offentliga upphandlingen av ekologiska livsmedel har genomförts av dessa organisationer. i framhåller att EMC har varit viktiga för att driva på den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel. Enligt projektledaren för uppföljningen av aktionsplanen 2010 hade det varit bra med en central aktör med uppgift att samordna och hålla ihop de insatser som görs regionalt. 5.5.6 Möjligheter och hinder för ökad offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel Utvecklingen och den fortsatta utvecklingen I uppföljningen framkommer att andelen ekologiska livsmedel som helhet ökar inom offentlig sektor och att utvecklingen har varit positiv sedan inriktningsmålet om ekologiska livsmedel i offentlig sektor infördes . Det finns dock stora skillnader mellan olika kommuner och landsting när det gäller hur långt man nått. Vissa kommuner och landsting har nått långt, medan andra visar en betydligt blygsammare utveckling. Hos de statliga myndigheter som har tillfrågats verkar inriktningsmålet haft ett marginellt genomslag. Resultaten av Ekomatcentrums undersökning indikerar en fortsatt positiv utveckling bland kommuner och landsting. Av de kommuner och landsting som besvarade enkäten uppgav att de planerar att öka sina inköp av ekologiska livsmedel kommande år. Något som man från kommun menar har underlättat användningen av ekologiska livsmedel är att det finns en politisk enighet inom kommunen vad gäller att i högre utsträckning köpa ekologiska produkter i syfte att främja folkhälsan och bygga ett hållbart . har poängterat att ökad användning av ekologiska livsmedel inte bara är en fråga för köken och upphandlingsenheterna att hantera. För att det ska få genomslag måste alla vara med och driva processen framåt. Ett viktigt skäl till att kommit så långt uppges vara just att de olika verksamheterna har varit involverade i arbetet. ska påbörja ett arbete med att sätta nya mål för kommunen. Den arbetshypotes som arbetet bedrivs utifrån är ett mål om ekologiska livsmedel och ekologiska livsmedel 2020. Ett mål om att endast upphandla ekologiska livsmedel kan vara svårt att nå, men kommunen ser det som viktigt att med ett sådant mål skicka en signal till företag inom livsmedelssektorn att det krävs att de utvecklar det ekologiska sortimentet. Det är viktigt att bli bättre på att säsongsanpassa förbrukningen av livsmedel, som t.ex. grönsaker, och att den offentliga upphandlingen anpassas till detta. De varugrupper som kan innebära en större utmaning när det gäller ekologisk upphandling är chark, specialmat och bröd. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL långsiktigt ska kunna övergå till att helt använda ekologiska livsmedel avser man att arbeta vidare med kategori för kategori i upphandlingen. Ansvar för att målet uppfylls I uppföljningen har det framkommit en stor samstämmighet kring att införandet av inriktningsmålet har uppfattats som positivt. kan man konstatera att det inte finns någon vare sig statlig eller annan central aktör med uppgift att på nationell nivå hålla samman arbetet med att nå målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av ekologiska livsmedel. Ekomatcentrum framhåller att politiska mål om att öka inköpen av ekologiska livsmedel i kommuner och landsting kan infrias om rätt verktyg följer med besluten. För att få genomslag för målet om ekologisk offentlig konsumtion krävs enligt dem att någon ges ett tydligt ansvar för genomförandet. När det gäller kommuner och landsting pekar Ekomatcentrum på att man har kunnat se en klar skillnad mellan de kommuner och landsting där det har funnits en person med ett uttalat ansvar för att driva frågan vidare och de kommuner och landsting där en sådan person saknats.265 Stora prisskillnader på ekologiska och konventionella livsmedel I uppföljningen har det framkommit att prisskillnaderna på ekologiskt och konventionellt producerade livsmedel upplevs som ett stort problem. Ett problem som Kriminalvården pekar på är att när respektive enhet själv väljer vilka avtalsprodukter man avropar så väljer oftast enheten en billigare vara framför den ekologiska som finns i avtalet. Varje enhet arbetar utifrån den budget som har tilldelats. Enligt är det inte möjligt att bara välja ekologiska produkter eftersom det skulle innebära kraftiga prisökningar. En möjlighet som Kriminalvården pekar på för att styra mot ekologiska livsmedel är att välja att ha vissa produkter på avtalen som endast finns som ekologiska. måste det då även finnas ekonomiska förutsättningar för den fördyring det skulle innebära. miljöstrateg pekar på att det största hindret för att öka andelen ekologiska livsmedel är att de ofta är betydligt dyrare än de konventionella. Ett annat hinder är tillgången på ekologiska råvaror. I takt med att priserna för ekologiska livsmedel närmar sig konventionella kommer troligen den ekologiska andelen att öka. Ökningen kommer därför förmodligen att vara ganska långsam. framhåller att med de nuvarande prisskillnaderna mellan ekologiska och konventionella livsmedel är de ekonomiska förutsättningarna det stora problemet för en ökad ekologisk konsumtion av livsmedel. Även från kommun framhålls den högre kostnaden för ekologiska livsmedel som ett problem. kommun pekar på att den rådande ekonomiska situationen inom kommunerna gör att medel i första hand avsätts till kärnverksamheten när prioriteringar måste göras. 265 Uppgift från Ekomatcentrum . 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 man att staten skulle kunna ge kommunerna statliga stöd men också underlätta mer för de odlare som tillhandahåller ekologiska livsmedel för att påskynda utvecklingen mot en ökad offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. Om produktionen av ekologiska livsmedel ökar så bedömer man att även prisbilden skulle förbättras. När det gäller den fortsatta utvecklingen i förväntas andelen ekologiska livsmedel öka då det har avsatts medel för att täcka merkostnaden för inköp av ekologiska livsmedel. Utbudet av ekologiska livsmedel Enligt är det ett problem att utbudet av ekologiska varor är begränsat eller inte anpassat för produktionskök som levererar mat till patienter. bedömer att det finns ett stadigt ökat intresse för användning av ekologiska produkter som det finns en risk för att produktionsvolymer inte hinner anpassas till en ökad efterfrågan. Från kommunen pekar man också på att det är viktigt att de ekologiska alternativen håller en hög kvalitet eftersom bristande kvalitet på någon enskild produktgrupp kan medföra bakslag för hela det ekologiska sortimentet. I viss utsträckning har sådana problem förekommit i . När det gäller samverkan framhåller att det har varit mycket positivt få att träffa andra som arbetar med samma frågor. Det har upplevts som stimulerande att det finns lite av en positiv konkurrens mellan dem och kommun när det gäller användningen av ekologiska livsmedel. När det gäller andra typer av stöd för ökad användning av ekologiska livsmedel menar man från att det skulle behövas ett ökat inslag av att någon ger råd till kommunerna om hur man kan gå till väga. Något som också skulle uppfattas som positivt är om regering och riksdag kan signalera och visa ett större intresse för frågan. menar att nationella informationsinsatser skulle kunna vara till hjälp för att skapa en större acceptans och ett ökat intresse för målet om ekologisk konsumtion i offentlig sektor. Från framförs att arbetet med ekologiska livsmedel är positivt, som det är önskvärt att även närproducerat prövas i diskussionen. framhåller att det även är önskvärt med en enhetlig definition av närproducerat, och man framhåller också att det behöver föras in mer av livscykelsanalys vid upphandling. 1993/94:JoU22 Stöd till ekologisk odling och trädgårdsnäringen, m.m. 1997/98:JoU9 Hållbart fiske och jordbruk. 1998/99:MJU6 Miljöpolitiken. 1999/2000:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk m.m. 2001/02:MJU3 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. 2005/06:MJU3 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag m.m. 2005/06:MJU20 Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010. 2007/08:FiU7 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. 2008/09:MJU29 En sammanhållen svensk havspolitik m.m. 2008/09:NU19 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder. 2009/10:MJU25 Svenska miljömål. 2009/10:FiU22 Nya rättsmedel m.m. på upphandlingsområdet lantbruk (CUL) 2007, Ekologisk produktion och miljökvalitetsmålen en litteraturgenomgång. lantbruk (CUL) 2008, En svensk forskningsstrategi inom ekologisk produktion och konsumtion 2009 till 2015. Direktiv /17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Direktiv /18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Ds 2009:27, Ny lag om ekologisk produktion. dom 24389 (Store Baelt). Ekologiska Lantbrukarna 2006, Växande marknad Försäljning, volymer & trender för ekologisk mat. Ekologiska Lantbrukarna, Ekolantbruks nyhetsbrev och Ökologisk Jordbrug 409. Ekomatcentrum 2010, Ekologiskt i offentliga storhushåll 2010. Ekologiskt forum 2008, Aktionsplan 2010 för en ökad ekologisk produktion och konsumtion. Ekologiskt forum, Uppföljning av aktionsplanen 2010. Informationsbrev nr 1 . REFERENSER 2010/11:RFR1 Ekologiskt forum 2009, Uppföljning av Aktionsplan 2010 För en ökad ekologisk konsumtion och produktion. Informationsbrev nr 4 . Ekologiskt forum 2010, Utveckling av ekologisk konsumtion och produktion 20112013 förslag till strategi. 2009, Regelverk och praxis i offentlig upphandling En rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Europeiska gemenskapernas kommission 2004, Meddelande från kommissionen till rådet och Europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk.