eunbil · GY0N244B1A · 2010-11-22 00:00:00 — Rådets möte (TTE) Rubrik: 15. Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EG) nr 460/2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet i fråga om dess mandatperiod 16. Förslag till och rådets förordning om Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () Dokument: Dok. 14322/10 [Förlängt mandat, 2010/0274 (COD)] Dok. 14358/10 [Ändrat mandat, 2010/0275 (COD)] + ADD 1 (Impact Assessment), ADD 2 (Staff Working Paper) dokument: Faktapromemoria (N-dep) 2010/11:FPM13 behandlad vid samråd med : (Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån) inrättades 2004 för en inledande period . Mandatet har dock förlängts à lidentique varför dess nuvarande mandat löper ut . ligger i på , . har två huvudsakliga roller. Byrån ger stöd, råd och expertis till EU-institutionerna och medlemsstaterna om alla relevanta aspekter av nät-och informationssäkerhet. Det underlättar också utbyte av bästa praxis och samarbete mellan både offentliga och privata organisationer. I den digitala agendan för EU understryks stärkt politik för nät- och informationssäkerhet, inbegripet dessa lagstiftningsförslag om modernisering av . Kommissionen antog förslagen . Förslagen har behandlats i rådsarbetsgruppen för telekommunikation och informationssamhället (H5) . I avvaktan på EP:s första läsning är syftet med behandlingen vid detta TTE-råd att ordförandeskapet avlämnar en lägesrapport från förhandlingarna. Två heta frågor i förhandlingarna har varit förslag om utökat samarbete med brottsbekämpande organ samt förslagets budgetkonsekvenser. Förslaget att förlänga det nuvarande mandatet för att ge tid åt förhandlingar kring ett nytt mandat har i grunden inte ifrågasatts. Rättslig grund och beslutsförfarande Den rättsliga grunden är artikel 114 (inre marknaden) i fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt (). Beslutsförfarande är det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294. Svensk ståndpunkt anser det viktigt att stärka nät- och informationssäkerheten. har en viktig roll i detta arbete. Regeringen anser att bör fokusera på vardagssäkerhet men inom detta område ha ett flexibelt mandat med goda och tydliga interna styrningsmekanismer. Det bör också finnas en stark och tydlig strategisk styrning från medlemsstaterna. Regeringen anser att bör ha kompetens att hjälpa medlemsstater som behöver utveckla en högre nivå av nät- och informationssäkerhet. Enligt regeringen bör inte ha några operativa uppgifter och avgränsningen mellan och behöriga nationella myndigheter bör vara tydlig. Regeringen vill inte att duplicerar arbete som utförs av andra, till exempel av EU-organisationer (ex. Europol), av andra EU samarbeten eller av nationell nivå (särskilt när nationella säkerhets- och/eller suveränitetsfrågor står på spel), exempelvis rörande vårt försvar eller brottsbekämpning). Regeringen menar vidare att även inom ett flexiblare mandat ska uppgifter utföras inom nuvarande resurser. inställning Inte känd. Förslaget Förslaget till ändringsförordning syftar till att stärka och modernisera Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet () och fastställa ett nytt mandat för en femårsperiod. Förslaget om 18 månaders förlängt förordnande (utan substansändringar) av nuvarande mandat syftar till att ge rådet tid att diskutera förslaget med de substantiella ändringarna. Förslaget om ändrat förordnande omfattar följande viktiga förändringar jämfört med den ursprungliga förordningen: Ökad flexibilitet, anpassningsbarhet och fokusering. Uppgifterna uppdateras och ges en mer allmän formulering för att öka utrymmet för byråns verksamhet. Uppgifterna formuleras tillräckligt exakt för att beskriva hur målen ska uppnås. Det här ger ett starkare fokus åt byråns uppdrag, ökar dess förmåga att uppnå sina mål och stärker dess uppdrag för att stödja genomförandet av EU:s politik. Bättre anpassning av byrån till EU:s politik och lagstiftningsprocess. EU:s institutioner och organ kan vända sig till byrån för bistånd och rådgivning. Detta är i linje med politikens och lagstiftningens utveckling. Rådet har börjat vända sig direkt till byrån i resolutioner, och och rådet har delegerat uppgifter som rör nät- och informationssäkerhet till byrån i regelverket för elektronisk kommunikation. Kontaktyta mot bekämpandet av cyberbrottslighet. I sitt arbete för att uppnå målen beaktar byrån kampen mot cyberbrottslighet. Rättsvårdande myndigheter och myndigheter som ansvarar för skydd av personlig integritet blir fullvärdiga intressenter i byrån, i synnerhet i den ständiga intressentgruppen. Föreslaget stärker tillsynsfunktionen för styrelsen, där medlemsstaterna och kommissionen är företrädda. Styrelsen kan t.ex. utfärda allmänna riktlinjer för personalfrågor, vilket tidigare helt tillhörde verkställande direktörens ansvarsområde. Den får också inrätta arbetsgrupper som kan bistå den i dess uppgifter, inbegripet övervakandet av hur dess beslut genomförs. Förfaranden som har visat sig vara onödigt betungande förenklas. a) Ett förenklat förfarande för styrelsens interna regler, b) yttrandet om arbetsprogram utfärdas av kommissionens avdelningar och inte genom ett kommissionsbeslut. Styrelsen ges också tillräckliga resurser för att kunna fatta och genomföra verkställande beslut (t.ex. om en personalmedlem inkommer med klagomål mot verkställande direktören eller mot själva styrelsen). Gradvis ökning av resurser. För att klara de stärkta europeiska kraven och de utvidgade utmaningarna kommer byråns finansiella resurser och personalresurser gradvis att ökas , utan att det påverkar kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram. På grundval av kommissionens förslag till förordning om flerårig budgetram för perioden och med beaktande av slutsatserna från konsekvensanalysen, kommer kommissionen att lägga fram en ändrad finansieringsöversikt. Möjlighet att förlänga verkställande direktörens mandatperiod. Styrelsen får förlänga verkställande direktörens mandatperiod med . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget har ingen direkt effekt på gällande svenska regler. Förslaget har konsekvenser på EU-budgeten och därmed även på nationell budget. Av konsekvensanalysen framgår att Europeiska kommissionen tänker sig en successiv dubblering till 2016 indikerats. Utgifterna föreslås öka från ca 9,5 meuro 2012 till 19,3 meuro 2016. I själva förslaget är detta inte riktigt tydliggjort eftersom kommissionen inte tagit med uppgifter för åren 20142016 med hänvisning till att dessa är beroende av allokering av medel i nästa finansiella perspektiv. Kommissionen har dock förklarat att det blir samma budgetkonsekvenser (oförändrad budget inklusive inflationskorrigeringar såsom det varit sedan starten ) oavsett om det bara är det endast förlängda eller det förändrade mandatet som tar vid efter det nuvarande. Dessa års budget är bestämda av nuvarande finansiella perspektiv. Därefter (under förändrat mandat) bestäms budgeten i nästa finansiella perspektiv. En närmare genomgång av budgetsiffrorna finns i konsekvensanalysen.