urf · GXA5URF2 · 2010-01-01 00:00:00 — Till sin hjälp har nämnden en assistent som är anställd vid ett utskottskansli. Assistenten sköter utskick av handlingar, diarieföring, lokalbokningar och tillhandahållande av handlingar från närarkivet. Enligt uppgift är behovet av 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 administrativt stöd från assistenten inte löpande utan uppstår främst i samband med att nämnden bereder och avgör ärenden. I beredningen av ärendena ingår som en viktig del att hämta in yttranden från den myndighet vars beslut har överklagats. Regelmässigt får den klagande eller annan part tillfälle att i sin tur yttra sig över myndighetens svar eller andra uppgifter som tillförs ärendet. Ärendena avgörs efter föredragning av sekreteraren. Endast undantagsvis behöver mer än ett sammanträde hållas i ett ärende. Muntlig handläggning förekommer . Ett normalår handlägger nämnden bara några få ärenden. De vanligast förekommande ärendena är personalärenden från myndigheter. Nämnden svarar ibland på remisser; har det varit ett par stycken. Nämnden har enligt 9 § lagen rätt att anlita särskild expertis i sin verksamhet, även om det i praktiken inte förekommer. Rätten att överklaga nämndens beslut Nämndens beslut kan inte överklagas. Om arvode till nämndens ledamöter och suppleanter finns särskilda bestämmelser i 1 § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Arvodet är bestämt i relation till arvodet som riksdagsledamot. Av 2 § framgår att sammanträdesarvode betalas till ledamöter och suppleanter. Med stöd av fjärde stycket i paragrafen brukar valperiod besluta att sammanträdesarvode ska betalas till ordförandeersättare och suppleant som är närvarande vid sammanträde utan att delta i beslutet. Det är riksdagsstyrelsen som bestämmer sammanträdesarvodet. Även sekreteraren och nämndens assistent arvoderas. Kostnaderna för nämnden varierar något mellan åren beroende på hur många sammanträden som behöver hållas. Nämnden har i princip inga andra redovisade kostnader än löpande arvoden och sammanträdesarvoden. kostnader för nämndens förbrukning av t.ex. kontorsmaterial och porto redovisas inte separat. Nämndens sammanträden hålls i . 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Grundläggande bestämmelser om nämnden finns i 8 kap. 4 § riksdagsordningen och i lagen (1993:1427) med instruktion för (instruktionen). De materiella regler som nämnden tillämpar finns i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. I 1 § instruktionen anges uttryckligen att nämnden är en myndighet under . Nämndens ledamöter väljs av , och ärendet bereds av . Nämnden har i övrigt ingen närmare anknytning till och dess verksamhet. Nämndens sammansättning och förordnandetid Enligt 8 kap. 4 § riksdagsordningen består nämnden av ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter varje ordinarie val till för tiden intill dess nya val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. Om en ledamot av sjukdom eller annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag väljer en person i hans eller hennes ställe så länge hindret varar. Vid beslut som gäller nämndens verksamhetsspecifika uppgifter är nämnden i enlighet med 4 § andra stycket instruktionen beslutför när alla ledamöter är närvarande. Enligt 4 § tredje stycket instruktionen får nämnden i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller någon annan som tjänstgör hos nämnden att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. Nämndens uppgifter är att fastställa månadsarvoden till statsråden och besluta om avgångsersättning till dem enligt 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden och instruktionen. Enligt 3 § instruktionen har nämnden en sekreterare som den själv utser. 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 Sekreteraren sköter samtliga kansliuppgifter som nämndens verksamhet kräver. Det finns ingen kanslifunktion i . Kansliuppgifterna sköts från sekreterarens arbetsplats, och där förvaras arkivmaterialet och görs utskick till ledamöterna m.m. Sekreteraren får hjälp av riksdagsförvaltningen med pressreleaser. Omfattningen av verksamheten beror i stor utsträckning på antalet statsrådsavgångar. Det kan bli en påtaglig arbetsanhopning när många statsråd avgår . Vissa avgångar ger mycket medial uppmärksamhet och leder till kontakter med pressen. Normalt hålls annars cirka fyra sammanträden . får nämnden framställningar om utlämnande av allmänna handlingar. Rätten att överklaga nämndens beslut Enligt 5 § instruktionen får nämndens beslut om arvoden och avgångsersättning till statsråden inte överklagas. bestämmer enligt 6 § instruktionen arvoden till nämndens ledamöter och sekreterare. Nämndens kostnader kan variera något mellan åren beroende på antalet statsrådsavgångar. Det finns behov av medel för kompetensutveckling, t.ex. anordnande av seminarier och för att använda konsulter som experter. Den rättsliga regleringen av är spridd på flera olika ställen. Grundläggande bestämmelser finns i regeringsformen och riksdagsordningen vad gäller val inom och i kommunallagen (1991:900) vad gäller val till kommunfullmäktige. I övrigt finns bestämmelser i folkomröstningslagen (1979:369) och sametingslagen (1992:1443). De materiella reglerna i olika frågor som rör allmänna val är i allt väsentligt samlade i vallagen (2005:837). organisation och verksamhet regleras i lagen (1974:1037) med instruktion för (instruktionen) och även i 14 och 15 kap. vallagen (2005:837). 2009/10:URF2 3 NÄMNDER är den nämnd som har starkast anknytning till såtillvida att det bland nämndens uppgifter finns sådana som direkt rör . Ledamöterna i nämnden väljs av , och samtliga ledamöter utom ordföranden och ersättaren väljs numera oftast ur kretsen av riksdagsledamöter eller tidigare riksdagsledamöter. Nämnden har till huvuduppgift att pröva överklaganden av val till , , kommunfullmäktige, och samt vissa val inom enligt 7 kap. 5 § riksdagsordningen. Nämnden är klagoinstans för en rad administrativa valärenden mot vilka talan kan föras särskilt, t.ex. valkretsindelning, rättelse i röstlängd, registrering av partibeteckning, anmälan av kandidater och beställning av valsedlar. Nämnden har också till uppgift att granska bevis om val av riksdagsledamöter eller ledamöter i och ersättare för ledamöter enligt 14 kap. 30 § vallagen (2005:837) samt att pröva behörigheten hos en riksdagsledamot eller ersättare enligt 4 kap. 7 § andra stycket regeringsformen. sammansättning regleras i 3 kap. 11 § regeringsformen. Utöver ordföranden ska det finnas sex andra ledamöter. För ordföranden utses en ersättare enligt 8 kap. 2 § riksdagsordningen. För ledamöterna i nämnden ska utses suppleanter. Suppleanterna är inte personliga utan närmast ett slags gruppsuppleanter i enlighet med 7 kap. 8 § riksdagsordningen samt 14 kap. 30 § och 15 kap. vallagen (2005:837). Ledamöterna väljs efter varje ordinarie riksdagsval, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess ett nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. ordförande ska vara eller ha varit ordinarie domare och får inte tillhöra enligt 3 kap. 11 § regeringsformen. För övriga ledamöter finns inga formella behörighetskrav. Till ledamöter och suppleanter i väljs i praktiken riksdagsledamöter eller tidigare riksdagsledamöter som är eller har varit ledamöter i . 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 I 15 kap. 11 § vallagen anges huvudregeln att när nämnden avgör ärenden enligt vallagen ska samtliga ledamöter vara närvarande. Någon författningsreglering förefaller i övrigt inte finnas om nämndens beslutförhet när den handlägger andra ärenden än de som regleras i vallagen. I rättsfallssamlingen beslut 20042007 anges i ett inledande avsnitt om nämnden att regeln om samtliga ledamöters närvaro iakttas även vid prövning av val inom och vid behandling av administrativa frågor i nämndens verksamhet samt att en jämkning har skett i praxis i ett fall. Enligt 14 kap. 31 § vallagen får nämnden uppdra åt ordföranden eller ersättaren för ordföranden att granska bevis för en riksdagsledamot eller ledamot i och ersättare för sådana ledamöter som utses under löpande valperiod. Enligt 5 § instruktionen gäller bestämmelserna i 16 kap. , som avser rättegången i tvistemål, i tillämpliga delar vid omröstning i nämnden. I 3 § instruktionen anges att nämnden har en sekreterare som utses av nämnden och att nämnden har rätt att anlita särskilda föredragande och experter i övrigt. Nämnden ska enligt 6 § instruktionen antingen i arbetsordning eller på annat sätt besluta vissa närmare föreskrifter om ärendenas beredning m.m. har en arbetsordning . har sitt kansli i . Nämndens nuvarande sekreterare, som är förordnad tills vidare, är anställd i riksdagsförvaltningen vid , liksom den utskottsassistent som hjälper nämnden med utskick och beslutsexpeditioner. Sekreteraren fördelar ärenden efter samråd med huvudföredraganden, begär in yttranden och sänder dessa på remiss till klaganden, är protokollförare och även föredragande vid granskning av bevis för ledamöter och ersättare som tillträder . För beredningen och föredragningen av ärenden i övrigt har nämnden avtal med fem föredragande, varav en är huvudföredragande. Några av dessa föredragande har varit anställda i riksdagsförvaltningen. 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Omfattningen av nämndens verksamhet är beroende av vilket år det är i valperioden. När det är valår är verksamheten som mest omfattande. Ett valår kan det vara fråga om att handlägga allt mellan 50 och 90 ärenden, då innefattas även bevisgranskning och behörighetsprövning, och nämnden brukar behöva ha ca 20 sammanträden. Normalt tjänstgör då samtliga föredragande. När det inte är valår utses 510 nya riksdagsledamöter . Antalet sammanträden sjunker till ca 10 och oftast räcker det att anlita en eller två föredragande . kom 14 ärenden in till nämnden, varav 5 var överklaganden, 8 gällde bevis om nya riksdagsledamöter och ett ärende gällde en skrivelse. Nämnden höll 11 sammanträden. Året efter valåret ges en rättsfallssamling ut som presenterar avgörandena . Rättsfallssamlingen sammanställs av föredragandena och granskas av ordföranden och ersättaren. Nämnden får sällan framställningar om utlämnande av allmänna handlingar, vilket kan bero på att även länsstyrelserna och förvarar samtliga allmänna handlingar som finns hos nämnden. och ordförande tar regelbundet emot studiebesök från utländska delegationer. Rätten att överklaga nämndens beslut Nämndens beslut får enligt bestämmelsen i 3 kap. 11 § andra stycket regeringsformen inte överklagas. Ordföranden och dennes ersättare får månadsarvode och sammanträdesarvode enligt 1 och 2 §§ lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Övriga ledamöter och suppleanter får endast sammanträdesarvode enligt 2 § 3 samma lag. I 3 § instruktionen anges att ersättningen till sekreterare och experter ska bestämmas av nämnden. I ett lokalt kollektivavtal, Avtal om vissa arvoden m.m. inom riksdagsförvaltningen, från (dnr 231-2977-07/08) har det dock mellan riksdagsförvaltningen och de lokala fackliga organisationerna avtalats om arvoden även för sekreterare, huvudföredragande, övriga föredragande och biträdeshjälpen till . Nämndens kostnader varierar påtagligt beroende på om det är valår eller inte. Behovet av att anlita experter täcks till största del av den kunskap som finns inom och av att nämnden kan anlita en före detta föredragande vid behov. 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 3.9 och dess myndigheter och dess verk är inrättad med som förebild. inrättades och dess verk genom ett huvudavtal på arbetsrättens område. Även i ett senare huvudavtal som träffades mellan dåvarande och de centrala arbetstagarorganisationerna /SR, SF och TCO-S kvarstod bestämmelser om tjänstenämnden oförändrade. gäller ett huvudavtal från (dnr 711-5215-02/03), och nämnden betecknas i det avtalet och dess myndigheter. Nämndens uppgift är att försöka förhindra samhällsfarliga arbetskonflikter inom avtalsområdet. Det handlar inte om att tolka innebörden av någon rättslig förpliktelse utan att bedöma om en stridsåtgärd har överskridit eller kan befaras komma att överskrida vad samhället kan eller bör tåla i fråga om inverkan på samhällsviktiga funktioner, se betänkandet Arbetsmarknadsstriden I;en kartläggning av arbetsmarknadskonflikter i det moderna samhället (SOU 1984:18 s. 162). ska bestå av åtta ledamöter och två ersättare för varje ledamot. De tre centrala arbetstagarorganisationerna utser var sin ledamot i nämnden. eller organ som bestämmer utser lika många ledamöter som arbetstagarorganisationerna tillsammans. För varje ledamot utses enligt samma grunder två ersättare. Därutöver ska parterna numera gemensamt utse två ledamöter och deras ersättare. Nämnden utser ordförande och vice ordförande bland de gemensamt utsedda ledamöterna. bemyndigade 1970 (bet. BaU 1970:90, rskr. 482) att utse arbetsgivarföreträdarna i den dåvarande tjänstenämnden. fann (bet. KU 1978/79:16) att något nytt riksdagsbeslut om ett bemyndigande till utskottet inte behövdes för att fullfölja uppgiften enligt det nya huvudavtalet. Förordnandena gäller numera för av . 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Det finns inget behörighetskrav för ledamöterna. är beslutför endast när den är fulltalig. Som nämndens beslut gäller den mening som flertalet enar sig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Nämndens verksamhet vilar. Enligt uppgift har senast förordnat arbetsgivarrepresentanter i 19971998. Varje part svarar enligt avtalet för sina representanters kostnader för medverkan i nämnden. För de två ledamöter som utsetts gemensamt och deras ersättare delas kostnaderna lika mellan de parter som berörs av nämndens prövning i fallet. Som ett led i den arbetsrättsreform som genomfördes och främst resulterade i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och dåvarande lagen (1976:600) om offentlig anställning träffades ett särskilt huvudavtal inom den offentliga sektorn av arbetstagar- och arbetsgivarparterna i avsikt att sträva efter fredliga förhandlingar och att undvika stridsåtgärder i sådana ämnen där avtal får anses kränka den politiska demokratin. Genom avtalet inrättades den särskilda rådgivande nämnd som ska uttala sig i frågor om gränsdragningen mellan politisk demokrati och förvaltningsdemokrati. gäller ett särskilt huvudavtal (SHA) , och det reglerar den offentliga sektorns särskilda nämnd (.) Enligt beslut (prop. 1977/78:176, bet. AU 37, rskr. 336) ska verksamheten i redovisas för . På riksdagsförvaltningens område träffades ett motsvarande särskilt huvudavtal (dnr II:13/76F) mellan å ena sidan dåvarande och på arbetstagarsidan , TCO:s statstjänstemannasektion och /SR. Även genom detta avtal inrättades en särskild nämnd. Avtalet trädde i kraft och gäller tills vidare med sex månaders uppsägningstid. Av 4 § i förhandlingsprotokollet till det nu gällande huvudavtalet framgår att det sär- 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 skilda huvudavtalet fortsätter att gälla. Det innebär att bestämmelserna om särskilda nämnd formellt gäller. särskilda nämnd har till uppgift att i ett utlåtande ange om den anser att ett avtal i ett visst ämne skulle kränka den politiska demokratin. Om den anser detta och en stridsåtgärd är varslad eller verkställd ska nämnden i utlåtandet be vederbörande förhandlingspart att undvika en sådan åtgärd. särskilda nämnd består av 13 ledamöter, och varje ledamot har två personliga ersättare. Den har ett tungt parlamentariskt inslag såtillvida att majoriteten av ledamöterna ska vara riksdagsledamöter och deras uppgift är att representera allmänna samhällsintressen. Ledamöter och ersättare utses enligt avtalet. Förordnandetiden följer den tidigare mandatperioden. I det särskilda huvudavtal som reglerar den offentliga sektorns särskilda nämnd har förordnandetiden ändrats till den nuvarande mandatperioden . Arbetstagarsidan utser tre ledamöter, dvs. de tre avtalsslutande parterna utser var sin ledamot och dennes ersättare. Arbetsgivarsidan företräds av tre ledamöter och deras ersättare som enligt avtalet ska utses av den dåvarande förvaltningsstyrelse. De återstående sju ledamöterna och deras ersättare ska enligt avtalet utses av eller det organ som bestämmer. Bland dessa ledamöter ska ordförande och vice ordförande i nämnden utses i samma ordning. har på initiativ (bet. KU 1976/77:22) bemyndigat utskottet att utse de ledamöter och ersättare i särskilda nämnd som ska vara riksdagsledamöter. I betänkandet framhölls att ju utser vissa ledamöter i och dess verk, och att även om vissa principiella skäl visserligen talade för att kammaren ska utse ledamöterna i särskilda nämnd stannade utskottet av praktiska skäl för att föreslå att utskottet bemyndigas att utse ledamöterna. Utskottet förutsatte att samma ledamöter utses som regeringen utser för den offentliga sektorn i övrigt, vilket också har skett. De ledamöter och ersättare som ska utses av ska vara riksdagsledamöter, och mandatet ska vara knutet till ledamotskapet i . 2009/10:URF2 3 NÄMNDER Anknytningen till är påtaglig såtillvida att majoriteten, sju av tretton, av nämndens ledamöter väljs av ett riksdagsorgan. Valet gäller för den period som var mandatperiod. särskilda nämnd är beslutför när den är fulltalig. Som nämndens beslut gäller den mening som majoriteten är överens om eller vid lika röstetal den mening som ordföranden biträder. Nämnden har enligt uppgift inte haft någon verksamhet. Till skillnad från vad som gäller för och dess myndigheter finns inga uppgifter i det särskilda huvudavtalet om vem som ska bära kostnaderna för nämndens verksamhet. tillkom som ett led i den grundlagsreform som genomfördes och som bl.a. officiellt lade fast medinflytande i utrikesfrågor. Bestämmelser om verksamhet fördes in i regeringsformen och riksdagsordningen. Regleringen av finns framför allt i regeringsformen. Vilka uppgifter har framgår av 10 kap. 6 § regeringsformen. De grundläggande bestämmelserna om nämndens sammansättning, arbetsformer och tystnadsplikt finns i 10 kap. 7 § regeringsformen. Närmare bestämmelser om sammansättning m.m. finns i 8 kap. 79 §§ riksdagsordningen samt tilläggsbestämmelserna. Anknytningen till är påtaglig såtillvida att är ett samrådsorgan mellan regeringen och . Historiskt har det funnits olika uppfattningar om är ett riksdagsorgan eller inte. I folkstyrelsekommitténs betänkande Offentlighet och sekretess i utrikesnämnden (Ds Ju 1987:2) togs bl.a. den frågan upp till 3 NÄMNDER 2009/10:URF2 Kommitténs slutsats var att är ett riksdagsorgan. Slutsatsen grundades dels på att nämndens ledamöter väljs av , dels på förhållandet att ledamöter och suppleanter fick ett särskilt sammanträdesarvode som fastställdes av enligt bestämmelser i 4 § andra stycket dåvarande ersättningsstadgan (1971:1197) för ledamöter. Kommittén gjorde bedömningen att det knappast skulle vara i överensstämmelse med förvaltningskontorets allmänna uppgifter i 9 kap. 4 § riksdagsordningen om det skulle fastställa arvoden till ledamöterna av något annat organ än ett riksdagsorgan. Nämndens uppgift och funktioner Nämndens uppgift är att vara ett rådgivande organ. Nämnden fattar inga beslut. Däremot har ledamöter enligt 13 kap. 2 § regeringsformen till uppgift att i krig eller krigsfara förordna om att krigsdelegationen ska träda i ställe. Nämndens viktigaste funktioner framgår av 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Regeringen ska fortlöpande hålla underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så ofta det behövs. I alla utrikesärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske. Enligt 10 kap. 2 § regeringsformen ska regeringen under vissa förutsättningar överlägga med innan den ingår en bindande internationell överenskommelse. består av talmannen och nio andra ledamöter. Statschefen är ordförande vid sammanträden med . Om statschefen har förfall inträder statsministern som ordförande. ledamöter och ersättare väljs av . Enligt 7 kap. 4 § riksdagsordningen väljs de proportionellt. Suppleanterna är inte personliga, och de väljs i samma ordning som ledamöterna. Sättet att välja innebär att samtliga större partier blir företrädda i nämnden. Val av ledamöter avser valperiod. Nämnden sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen har skyldighet att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning i en viss fråga. Vid nämndens sammanträden förs protokoll av sekreteraren och som huvudregel ordagranna stenografiska uppteckningar av vad som har sagts. Be- stämmelser om protokollföringen i finns i stadgan (1953:511) angående protokollföring i . Enligt tilläggsbestämmelse 8.9.1 riksdagsordningen förordnas sekreteraren hos nämnden av regeringen. Till sekreteraren utses en högre tjänsteman vid , normalt utrikesrådet för politiska frågor. Sekreteraren har ett kansliråd och en kanslisekreterare, anställda vid , till sin hjälp för förberedelser och kallelse till nämndens sammanträden. ställer stenografer till nämndens förfogande för de ordagranna uppteckningarna. Enligt 2 § andra stycket 6 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ betalas sammanträdesarvoden till ledamöter och suppleanter i sammanträde som är förlagt till en period då har plenifri tid. Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Regeringen ansvarar genom för kostnaderna för Utrikesnämndens kanslifunktion. ger stöd genom att tillhandahålla de stenografer som gör uppteckningarna vid sammanträdena. svarar för de eventuella sammanträdesarvoden som kan komma i fråga för nämndens ledamöter. 4 Regelverk som gäller för nämnder nämnder styrs av särskilda bestämmelser i regeringsformen, riksdagsordningen, instruktioner i form av lagar och andra författningar som reglerar respektive verksamhet samt av generell lagstiftning som gäller för myndigheter eller organ som likställs med myndigheter. Förvaltningslagen (1986:223) innehåller allmänna förfaranderegler och bestämmelser om service- och samverkansskyldighet som gäller förvaltningsmyndigheter. En sammanfattande redovisning görs av i vilken utsträckning förvaltningslagens bestämmelser är tillämpliga och hur de påverkar förutsättningarna för verksamheterna i nämnder. Vissa bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om handlingsoffentlighet m.m. redovisas. Avsikten är inte att göra en regelrätt genomgång av om det finns sekretessbestämmelser som är tillämpliga i verksamheterna, utan att ta reda på om det i 56 kap. offentlighets- och sekretesslagen, som i huvudsak handlar om registrering och utlämnande av allmänna handlingar, finns bestämmelser som påverkar arbetsförutsättningarna, ansvarsförhållanden och behovet av stöd för nämnder från riksdagsförvaltningen. Arbetsmiljölagstiftningen berörs kortfattat. Inom flera rättsområden finns det särskilda bestämmelser för riksdagsområdet. Regelverket inom riksdagsområdet är relativt omfattande, och vilka myndigheter eller andra organ eller andra kategorier som omfattas av olika författningars eller riktlinjers tillämpningsområde är ganska svåröverskådligt. Det blir här endast fråga om att göra vissa nedslag i regelverket och ge exempel på författningar som är tillämpliga på verksamheten i nämnder och på personer med uppdrag i nämnder. En heltäckande genomgång av författningarna som även inkluderar en genomgång av enskilda bestämmelser i de tillämpliga lagarna bedöms inte vara motiverad i detta sammanhang. Författningar som gäller ekonomiadministration, statlig revision, säkerhetsskydd och arkivvård inom riksdagsområdet behandlas i kapitlet. Bestämmelser om överklagande av nämndmyndigheters beslut behandlas i kapitel 14. 2009/10:URF2 4 REGELVERK SOM GÄLLER FÖR NÄMNDER 4.2 Tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet De grundläggande bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. En allmän handling som får lämnas ut ska enligt 2 kap. 12 § på begäran lämnas ut genast eller så snart det är möjligt på stället.