rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — Enligt uppskattningar kan en övergång till att äta enligt Smartformeln sänka livsmedelskostnaderna med som en mindre mängd kött och salladsgrönsaker och mer baljväxter, spannmålsprodukter och grövre frilandsodlade grönsaker ger mer pengar kvar för att köpa de lite dyrare ekologiska produkterna. Enligt är det mer avgörande för ekonomin vilka typer av livsmedel man köper, t.ex. andelen s.k. tomma kalorier, än om de är ekologiska eller inte. skolrestauranger framhålls som ett gott exempel när det gäller att systematiskt använda 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 Trots att de inte får några extra resurser för livsmedelsinköpen uppgick andelen ekologiska livsmedel till 35 %.223 5.5 Ekologiska livsmedel i kommuner, landsting och myndigheter 5.5.1 Mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel Inriktningsmålet om offentlig ekologisk konsumtion 2010 I uppföljningen har det framkommit att det finns en positiv inställning bland kommuner, landsting och myndigheter till att det har fastställts ett inriktningsmål om offentlig ekologisk konsumtion. Ekologiska Lantbrukarna har pekat på att det faktum att staten har satt upp ett mål har medverkat till en positiv utveckling för försäljningen av ekologiska livsmedel. Även projektledaren för uppföljningen av aktionsplan framhåller att det råder enighet bland berörda aktörer om att inriktningsmålet har haft en stor betydelse för den offentliga sektorns ökade upphandling av ekologiska livsmedel. Enligt projektledaren upplever många det inslag av tävlan som finns mellan kommuner och landsting att uppnå målet som positiv. Däremot nämns inte så ofta statliga myndigheter i arbetet med att öka den offentliga sektorns upphandling av ekologiska livsmedel. Av Ekomatcentrums enkätundersökning framgår att av kommunerna och landstingen har fattat någon typ av politiskt beslut eller satt upp ett mål om att öka inköpen av ekologiska livsmedel. De politiska beslut som fattats om ekologisk mat kan vara av skilda slag, allt från enkla rekommendationer till konkreta procentmål eller mål om att t.ex. all mjölk som köps in ska vara ekologisk. Undersökningen visar att det har skett en ökning av antalet kommuner och landsting som har någon form av procentmål för ekologisk konsumtion. En av slutsatserna som dras i undersökningen är att endast rekommendationer om att servera ekologisk mat inte leder till någon större förändring och att antalet kommuner och landsting med rekommendationer om att köpa ekologiska livsmedel är relativt . Tydligt formulerade mål ger enligt Ekomatcentrum däremot resultat och kan ses som något positivt för utvecklingen av ekologisk mat i offentlig sektor. Bland de kommuner och landsting som i undersökningen redovisade att det inte fattats några politiska beslut om att servera ekologisk mat uppgav hälften att de håller på att ta fram ett politiskt mål medan uppgav att frågan aldrig har diskuterats. Från av kommunerna och landstingen uppgavs att politikerna har tagit beslut om att inte köpa ekologiska livsmedel.224 223Konsumentverkets webbplats: , . 224Till dessa kommuner hörde , , , och . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL av kommunerna och landstingen har avsatt resurser för att finansiera ökade inköpskostnader som en följd av en ökad upphandling av ekologiska livsmedel. Av de tillfrågade kommunerna och landstingen där resurser avsatts för att täcka merkostnader för inköp av ekologiska livsmedel uppger närmare hälften att kompensationen varit otillräcklig.225 Det finns inte någon vare sig statlig eller annan central aktör som på nationell nivå håller samman arbetet med att nå målet om offentlig ekologisk konsumtion. På regional nivå finns Ekocentrum, Ekomatcentrum och samt Miljöresurs (med som bas). fanns även Ekologiskt Marknadscentrum (EMC), som hade sin bas i och som bedrev liknande verksamhet. Dessa organisationer arbetar genom att erbjuda utbildningsinsatser och genom att försöka informera och påverka politiker och ansvariga tjänstemän, bl.a. genom att hjälpa till med att ta fram bra beslutsunderlag. 5.5.2 Arbetet med att öka den ekologiska konsumtionen i tre län I uppföljningen har länsstyrelserna i , samt län besökts. Vidare har kontakter tagits med kommuner och landsting i de tre länen i syfte att följa upp arbetet med att nå målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010. De tillfrågade kommunerna och landstingen har uttryckt en stor samstämmighet om att det är positivt med ett statligt inriktningsmål för den offentliga ekologiska konsumtionen eftersom det på olika sätt underlättar arbetet med att öka andelen upphandlade ekologiska livsmedel. Inom ramen för miljömålsarbetet i har två regionala miljömål beslutats under det nationella miljömålet Ett rikt odlingslandskap som har koppling till ekologiska livsmedel. Målet ökad ekologisk produktion innebär att andelen ekologiskt certifierade basråvaror från länets produktion ska uppgå till . Det är ett produktionsmål som är mer ambitiöst än de mål som staten satt upp . Målet resurshushållning inom lantbruket syftar till att öka medvetenheten hos länets lantbrukare och konsumenter om betydelsen av kretsloppstänkande och resurshushållning inom jordbruket. Som en länsgemensam åtgärd i miljöarbetet ingår att länets offentliga upphandlare av livsmedel ska genomgå en utbildning inriktad på möjligheterna att ställa miljökrav vid offentlig livsmedelsupphandling.226 Inom har det funnits ett mål om ekologiska livsmedel. Målet för ekologisk konsumtion anges i landstingsplanen för och har fastställts av . Därutöver finns inte några ytterligare beslutade riktlinjer. Det mål som angavs 2006 var att andelen ekologiska livsmedel ska uppgå till av de 225Ekomatcentrum 2010, Ekologiskt i offentliga storhushåll 2010. 226Miljömålsrådets webbplats: . 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 Därefter har målet ökats successivt för att till slutet av 2010 överensstämma med det nationella målet om att av den offentliga sektorns upphandlade livsmedel ska vara ekologiska. Målet har inte uppnåtts; motsvarade upphandlingen av ekologiska livsmedel av de upphandlade livsmedlen. Enligt har de ekonomiska förutsättningarna i tillsammans med det faktum att ekolo- giska livsmedel är dyrare än konventionella livsmedel inneburit att målet blir svårt att nå.227 Samtliga kommuner i samarbetar inom upphandling via ett gemensamt upphandlingskontor i som styrs politiskt via en gemensam nämnd. Samverkanskontoret upphandlar varor och tjänster som de samverkande kommunerna har behov av men gör även upphandlingar på uppdrag. Det kan då avse varor och tjänster som är specifika för någon förvaltning inom någon av kommunerna.228 kommun har inte fastställt något eget mål för ekologiska livsmedel, men däremot beslutade fullmäktige 2007 att av den mat som serveras i skolrestaurangerna ska vara ekologisk. Kommunens uppföljning av beslutet visar att av de livsmedel som serverades i skolrestaurangerna 2008 och 2009 var ekologiska. uppgick andelen ekologiska livsmedel till av de upphandlade livsmedlen i kommunen. kommun har inte någon särskild policy för ekologiska livsmedel. arbetar barn- och utbildningsnämnden och vård- och omsorgsnämnden med att ta fram en gemensam vision och kostpolicy. Kostpolicyn säger bl.a. att kommunen i sin måltidsverksamhet ska ta ansvar och hänsyn till miljön. I de ramavtal som kommunen har om inköp av livsmedel kan enheterna välja ekologiskt, och många enheter gör detta även om kostnaden är högre. Enheterna kan däremot inte välja kaffe och te, utan där måste de köpa produkter som tar social och etisk hänsyn. har startat ett projekt om klimatsmart mat i gruppboenden med stöd från miljömålsmiljon. Projektet är inriktat på att genom utbildning och inspiration öka kunskapen hos personal och brukare inom omsorgen om bl.a. kostens betydelse för miljö och hälsa.229 Inom ramen för miljömålsarbetet i har två regionala miljömål beslutats under det nationella miljömålet Ett rikt odlingslandskap med koppling till ekologiska livsmedel. Målet ekologiska livsmedel innebär att av den offentliga konsumtionen av livsmedel ska avse ekologiska livsmedel . Målet ekologiskt odlad åkerareal innebär ett mål om att den certifierade ekologiskt odlade jordbruksmarken minst ska uppgå till av länets jordbruksmark vid utgången av 2010. 228Östersunds kommuns webbplats: . 229Uppgift från kommun . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Av Miljömålsportalen framgår att målet för ekologiska livsmedel bedöms bli mycket svårt att nå. Av redovisningen på framgår att den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel uppgick till för kommuner och landsting i . Motsvarande siffra var . kommun gör flest inköp av ekologiska livsmedel i länet (av den totala konsumtionen) och är den enda kommunen i länet som har en andel ekologiska livsmedel som överstiger . Vidare redovisas att åtta kommuner i länet hade beslut som säger att en viss andel av livsmedelskonsumtionen ska vara ekologiska livsmedel 2007.230 i har i sitt miljöprogram för 20092012 formulerat ett mål om att kostnaden för ekologiska livsmedel ska utgöra av de totala livsmedelskostnaderna 2009 och samt att arbetet med att öka andelen ekologiska livsmedel ska fortsätta efter 2010. Användningen av ekologiska livsmedel i uppgick, inklusive kostersättning, till av den totala livsmedelsanvändningen under första tertialen 2010. Den fortsatta utvecklingen bedöms som positiv, enligt uppgift från . i har en miljöpolicy och ett miljöprogram som genom att ange ett strategiskt mål för användningen av ekologiska livsmedel stöder en ökad användning av ekologiska livsmedel. I miljöprogrammet anges bl.a. att möjligheten och konsekvenserna av att bedriva all mjölk-, nötkötts- och fårköttsproduktion ekologiskt vid naturbruksgymnasier ska utredas samt att det därefter ska tas ställning till om en omställning till ekologisk produktion är rimlig. har vidtagit olika insatser för att öka användningen av ekologiska livsmedel. Bland annat har bjudit in föreläsare till möten för kostchefer och annan personal samt genomfört studiebesök på ekologiska lantbruk. Det har även hållits utbildningar kring ekologiska livsmedel. är erfarenheterna av de insatser som genomförts positiva.231 I fattades beslut om ett eget mål för konsumtionen av ekologiska livsmedel. Enligt målet ska av inköpta livsmedel i kommunala kök vara ekologiska och/eller närproducerade (< ) . Enligt uppgift från kommunen kommer eventuellt en ny formulering att diskuteras /2011 eftersom målet går ut . Kommunen följer upp användningen av ekologiska livsmedel genom en årlig nyckeltalsuppföljning som redovisas i kommunens årliga dokument Hur mår ? uppgick andelen ekologiska livsmedel till . ökade andelen ekologiska livsmedel från till . I bildades arbetsgrupper med köksansvarig personal att uppgift att regelbundet diskutera bl.a. hur en ökad användning av ekologiska livsmedel och närproducerade livsmedel ska kunna genomföras. Minst en köksansvarig från varje kommunalt kök ska, enligt beslutet, 230Miljömålsrådets webbplats: . 231Uppgift från i . 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 finnas representerad i arbetsgrupperna. En erfarenhet av arbetet är enligt kommunen att det har varit trögt att skapa ett intresse kring dessa frågor och att det i organisationen upplevs som ett grundläggande problem att målet om ett ökat inslag av ekologiska varor beslutades utan att några extra medel avsattes. har valt att jobba med enskilda varuslag där enbart ekolo- giska alternativ erbjuds, t.ex. bananer, kaffe, havregryn och strimlat nötkött.232 Inom ramen för miljömålsarbetet i län har ett regionalt miljömål beslutats under det nationella miljömålet för giftfri miljö. Målet ekologisk odling och ekologiska livsmedel innebär att av den odlade arealen bör vara ekologiskt odlad i , att försäljningen av ekologiska livsmedel bör ha ökat i motsvarande grad och att den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel bör utgöra av den totala konsumtionen. Av den uppföljning som redovisas av miljömål på Miljömålsportalen framgår att efterfrågan på ekologiska varor är stark och ökar betydligt snabbare än den ekologiska produktionen. bestod av livsmedelsinköpen i den offentliga sektorn i av ekologiska livsmedel. Att nå delmålet på ekologiskt odlad areal bedöms vara svårt.233 Enligt en kartläggning som Ekologiskt Marknadscentrum (EMC) 234 genomförde 2005 hade 18 av kommuner mål för andelen ekologiska livsmedel.235 En av de slutsatser som dras i kartläggningen är att det är tydligt att lokala, politiska mål har betydelse för om en kommun köper ekologiska livsmedel eller inte. Av de 29 kommuner i och som köpte in ekologisk mjölk motsvarande eller mer av den totalt inköpta mjölken hade 25 kommuner någon form av mål eller ekonomisk stimulans för ekologiska livsmedel.236 i antog ett mål om att 2007 upphandla ekologiska livsmedel motsvarande av den totala livsmedelsbudgeten och att inköpen av ekologiska livsmedel ska öka till . fastställde regionfullmäktige ett miljöprogram för 20102020 med ett delmål om att andelen ekologiska livsmedel ska uppgå till av den totala livsmedelsbudgeten 2016. Målet följs upp som en del av regionens års- och miljöredovisning. uppgick andelen till . 234Ekologiskt Marknadscentrum (EMC) var en ideell förening som bildades och som genom bl.a. kunskapsspridning och affärsmässiga och marknadsstimulerande projekt arbetade för en ökad konsumtion och produktion av ekologiska produkter. Verksamheten bedrevs på regional och nationell nivå. 235I samband med kartläggningen redovisade följande kommuner inte något mål: , , , , , , , , , , , , , , och . 236Ekologiskt Marknadscentrum (EMC), För ekologiska livsmedel inom offentlig sektor 2010 i och . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Enligt består de insatser som har vidtagits för att öka användningen av ekologiska livsmedel av informationsinsatser som genomförts via seminarier och chefsmöten för försörjningschefer, kostchefer, miljösamordnare och miljöombud. utbildas all kökspersonal i egna produktionskök genom Ekocentrum Syd om Smart mat utbildning om mat, miljö och hälsa. Regionen menar att det behövs fler satsningar på att öka kunskapen hos alla berörda aktörer om ekologiska livsmedel.237 Inom har man arbetat med ekologiska livsmedel. hade en egen målsättning om ekologiska livsmedel inom skolmåltider och inom äldreomsorg. är det politiskt beslutade målet inköpta ekologiska livsmedel i hela . För att företagen och inte minst lantbrukarna ska förstå att ekologiska livsmedel inte är nischprodukter har det enligt verkligen behövts ett nationellt mål för ekologiskt produktion. Kommunen pekar också på att ju fler som köper ekologiska produkter, desto rationellare blir produktionen. Något som också betonas som viktigt är att konsumtionsmålet måste följas upp noga. Inom har användningen av ekologiska livsmedel ökat successivt. uppgick andelen ekologiska livsmedel till . En av de upplevda framgångsfaktorerna för den höga ekoandelen är, enligt kommunen, att inköpen följs upp per enhet. De ekologiska livsmedelsinköpen konteras på ett konto och de konventionella på ett annat. Detta underlättar den uppföljning som görs och innebär att utvecklingen kan följas på ett enkelt och tydligt sätt. ANVÄNDNING AV EKOLOGISKA LIVSMEDEL I LUNDS KOMMUN, 20022009 (i värde) Källa: , e-brev . har två förvaltningar inom uppnått målet om ekologiska livsmedel. Den förvaltning som kommit längst är Öster. Inom denna förvaltning har man uppnått ekologiska livsmedel. Stad har uppnått ekologiska livsmedel. Inom finns Ladugårdsmarkens förskola och skola som lagar ca 200 portioner per dag och har ekologiska råvaror. Det finns ytterligare fem enheter som har ekologiska råvaror. En av dessa är förskolan som finansierar den höga andelen ekologiskt genom att servera vegetarisk mat . Inom har det inte tillförts några öronmärkta medel för att öka andelen ekologisk mat, men det har heller inte gjorts några egentliga bespa- 237 Uppgift från . 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 ringar när det gäller resurserna till mat. Enligt tjänstemän i kommunen har kommunpolitikerna ett intresse för att maten ska vara av god kvalitet och tillåter därmed att maten får kosta. Andra faktorer som medverkar till den höga användningen av ekologiska livsmedel inom är att det satsas mycket på kompetensutveckling i form av information, studiebesök, nätverksträffar och matlagning. uppger när det gäller intern policy och riktlinjer i syfte att nå ökad upphandling av ekologiska livsmedel att de tillämpar programmet Lundaeko som antogs av kommunfullmäktige 2006. Det är ett program för en ekologiskt hållbar utveckling och består av en måldel, en strategidel och en ansvarsdel. I strategidelen tydliggörs hur målen ska uppfyllas, och i ansvarsdelen fördelas ansvaret för åtgärderna mellan kommunens nämnder och styrelser. har genomfört många olika insatser för att öka andelen ekologiska livsmedel. genomfördes projektet en Kravmärkt skola som innebar att en skola införde ekologisk mat . En erfarenhet som gjordes från detta tidiga projekt var att det kunde ha lagts ned ett större arbete på att informera om varför projektet genomfördes. startade det s.k. (Ekologisk mat i ) som har arbetat metodiskt med utbildning av personal om bl.a. olika ekologiska varugrupper. utnämndes en grupp om ca 10 förskolor till s.k. spetsenheter där det testas olika saker för att stimulera enheterna till ännu högre mål. genomfördes en ny livsmedelsupphandling där det ingår en större andel ekologiska livsmedel . Upphandlingen har överprövats och var fortfarande inte avslutad. har ett arbete inletts med utbildning om ekologiska livsmedel till kommunens pedagoger.238 5.5.3 Ett gott exempel har som ett gott exempel lyft fram kommun. Kommunen har ett samarbete med , och kommun kring ekologisk livsmedelsupphandling och upphandling av livsmedelsdistribution. I den upphandling som genomförs och som ska gälla ingår även och . kommun införde 1999 ett system som innebär att alla leverantörer levererar till ett centralt distributionsställe i stället för att behöva sköta distributionen till kommunens olika skolor, daghem och äldreboenden. Det har inneburit att fler producenter har kunnat lägga anbud. Innan det nya systemet infördes var det i praktiken svårt för livsmedelsleverantörer utan utvecklad distribution att vara med i upphandlingar. Bakgrunden till införandet av systemet var att kommun liksom många andra kommuner hade få anbudsgivare i fråga om livsmedel och därför behövde öka konkurrensen. pågick ett miljöprojekt inom barnomsorgen där 238 Uppgift från . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL några daghem köpte mat från en lokal ekologisk odlare som inte hade avtal med kommunen. Inom barnomsorgen ville man fortsätta att köpa från den lokala ekologiska odlaren även efter projekttiden, men odlaren hade inte möjlighet att distribuera till alla ställen som ingick i kommunens avtal. Förutom detta projekt ville kommunen även driva projekt för en ökad andel ekologisk mat bland medborgarna. Enligt kommun är man inte längre ensamma om att tillämpa detta distributionssätt då även och har följt deras exempel. Förändringen med ett centralt leveransställe har inneburit att kommunen har 15 livsmedelsleverantörer i stället för 7 som . Förutom att kommunen köper all potatis, all frukt och alla grönsaker lokalt, köps också en stor del av halvfabrikaten lokalt. Inför den första upphandling som genomfördes efter omläggningen av distributionen anordnade kommunen informationsträffar för leverantörerna. Ändå kom bara 5 lokala producenter att lämna anbud. Detta har dock förändrats därefter till att ungefär 20 anbud brukar läggas i varje upphandling. Priserna på livsmedel har stigit generellt, men genom att man får in större volymer av de ekologiska produkterna kan även prisbilden bli bättre. Kommunens uppskattning är att färre mellanhänder sannolikt har gett lägre priser på ekologiska produkter. kommun har inte satt av några extra anslag för köp av ekologiska livsmedel, i stället har köken kommit långt genom att anpassa matsedeln; välja säsongens mat och köpa färre halvfabrikat. uppgick användningen av ekologiska livsmedel till inom kommun. Andelen varierade inom olika verksamheter. Inom förskolan uppgick andelen ekologiska livsmedel till och inom skolan till . I äldreomsorgen uppgick andelen till . Arbetet med att få till stånd ekologiska avrop uppskattas ha tagit ungefär en femtedel av en heltidstjänst i anspråk. Kommunens mål är att av värdet av livsmedelsinköpen ska läggas på ekologiskt producerade produkter 2012.239 5.5.4 Exempel på statliga myndigheters upphandling av ekologiska livsmedel Inriktningsmålet om ekologiska livsmedel inom offentlig sektor 2010 avser såväl kommuner och landsting som statliga myndigheter. Vid många offentliga verksamheter erbjuds anställda möjlighet att t.ex. köpa lunch på arbetsplatsen. Det är inte ovanligt att de anställda tillhandahålls denna möjlighet genom upphandlade utförare. Inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har Försvarsmakten, Kriminalvården och (Sis) tillfrågats hur de hanterar ekologiska livsmedel. Försvarsmakten har inte besvarat frågan. Dessa myndigheter har tillfrågats eftersom tillhandahållande av mat, t.ex. till intagna eller värnpliktiga, ingår som en del av myndighetens verksamhet. har tillfrågats som ett 239 webbplats samt kommuns inköpsenhet, samtal 2010- 06-11. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 exempel på en myndighet som tillhandahåller luncher som kan köpas av anställda samt frukt, te och kaffe som trivselskapande insats. Kriminalvården anser att det är positivt att det finns ett inriktningsmål för offentlig ekologisk konsumtion och att målet i sig är bra. pekar man på att ett mål om inte är realistiskt för Kriminalvården eftersom kostnaderna för att uppnå ett sådant mål skulle bli alltför stora. Myndigheten har inte fattat något beslut om att öka inköpen av ekologiska livsmedel. övervägs inte heller något generellt mål för detta inom myndigheten. Däremot kan det enligt Kriminalvården komma att bli aktuellt att man inriktar sig speciellt på vissa ekologiska produkter. Kriminalvårdens miljöpolicy innebär att myndigheten ska ställa miljökrav på varor och tjänster samt entreprenader, utifrån vad som är mätbart, ekonomiskt rimligt och miljömässigt motiverat. Enligt det övergripande miljömål som Kriminalvården fastställde 2009 ska myndigheten minska förbrukningen av material och produkter samt öka andelen miljömärkta och ekologiska produkter. Enligt utgörs de insatser som myndigheten gör för ökad användning av ekologiska livsmedel av att myndigheten inom alla produktområden har tagit med vissa ekologiska produkter vid upphandling av ramavtal om livsmedel. Ramavtalen inkluderar ekologiska livsmedel inom områdena kolonial/specerier/övrigt, kött och charkuteri, djupfryst, färska grönsaker, frukt/bär och potatis. Enligt de uppföljningar som sker är andelen ekologiska livsmedel för dessa varugrupper och av inköpta livsmedel totalt. har Kriminalvården även tecknat ramavtal för mejeriprodukter.240 Respektive avropande enhet bestämmer själva vilka avtalsprodukter man avropas. Statens institutionsstyrelse241 (Sis) har institutioner över hela landet, varav 26 särskilda ungdomshem med drygt 600 platser för akutmottagning och utredning, behandling eller utslussning. På de 11 LVM-hemmen för vård av vuxna missbrukare finns drygt 300 platser för mottagning/avgiftning, behandling eller utslussning. köpte Sis in livsmedel för totalt . Sis och Kriminalvården har samma avtal för inköp av livsmedel. De började gälla /07, vilket, enligt Sis, har inneburit att målet om offentlig ekologisk konsumtion inte fick genomslag i avtalen. Inom Sis menar man att man genom den förordning om miljöledning i statliga myndigheter242 240Uppgift från Kriminalvården .