urf · GXA5URF2 · 2010-01-01 00:00:00 — Riksdagstryckeriet, , 2010 Riksdagsstyrelsen beslutade att ge riksdagsförvaltningen i uppdrag att genomföra en översyn av regleringen av nämnder i enlighet med utredningsdirektiv (dnr 049-321-2008/09). Riksdagsdirektören beslutade att det för översynen skulle tillsättas en särskild utredare. Utredningsuppdraget kunde börja först . Uppdraget har utförts av undertecknad som en enmansutredning. Härmed överlämnas betänkandet Reglering av nämnder med förslaget till lagen om nämndmyndigheter samt med förslag till instruktioner för och . Förslag till lag om nämndmyndigheter.............................. Förslag till lag med instruktion för Förslag till lag med instruktion för .................... Utredningsuppdraget och hur utredningsarbetet har bedrivits i förhållande till direktiven .................................................................. Kartläggningen av riksdagsorgan som bifogats direktiven................ Vad är en myndighet?........................................................................ Vilka organ är riksdagsorgan? Vilka organ avses med myndigheter och Allmänt om nämndmyndigheter ........................................................ Analyser av nämndmyndigheter ........................................................ Regleringen av nämndmyndigheter under regeringen ....................... Nämnder som är särskilda besluts- eller rådgivningsorgan inom en myndighet ............................................................................ och dess myndigheter ....................... 3.10 särskilda nämnd............................................................ 4 Regelverk som gäller för nämnder ........................................... Tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna Offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet m.m. ............................................................ Förvaltningslagens tillämplighet hos nämnder................. Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet....................... 5 nuvarande uppgifter och ansvar ............................ Uppgifter enligt riksdagsordningen.................................................... Uppgifter enligt lagen (2000:419) med instruktion för Ansvar för att upprätta förslag till anslag på statsbudgeten Ansvar för frågor om arvoden och ersättningar och den Ansvar för att tillhandahålla resurser och service m.m. till Vilket stöd tillhandahåller riksdagsförvaltningens enheter?............... Ansvar för beslut som gäller nämnder.............................. En jämförelse mellan ansvaret för partikanslierna i och för nämnder ............................................................... 6 Ny generell reglering................................................................................... Reglering för nämnder eller för Nuvarande reglering och ändringsbehov............................................ Sammanläggning av befintlig reglering ............................................. Gränsdragningen mellan reglering i instruktionerna och i en generell författning för nämndmyndigheter...................... Målsättningen för en generell reglering ............................................. Den nya lagens namn ......................................................................... Tillämpningsområdet för lagen .......................................................... 6.10 Lagens förhållande till andra författningar..................................... Särskilda mål och verksamhetsplaner .............................................. Arbetsordning och föreskrifter om formerna för verksamheten....... Intern styrning och kontroll.............................................................. Ärenden av principiell karaktär eller av större betydelse ................. 8 Delegering och beslutförhet ...................................................................... Delegering inom nämndmyndigheten .............................................. Rätt att delegera till utomstående ..................................................... 8.3 Behov att delegera till utomstående................................................. 8.4 Beslutförhet i brådskande ärenden................................................... 10 Ekonomiska ansvarsförhållanden ........................................................... Egna anslag på statsbudgeten för Ansvar för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier m.m. ................. Ansvar för finansieringen av nämndmyndigheter........ Ansvar för att tilldela medel och ge stöd kanslistöd ................... Ansvar för budget och budgetberedning........................................ Ansvar för redovisning .................................................................. Ansvar för ekonomiadministration ................................................ 10.10 Ansvar med anledning av iakttagelser vid revision ..................... 11 Disposition av anslagsmedel och bemyndiganden ................................. Beslut om partistöd, löner, arvoden, pensioner m.m. .................... Behov av särskilt bemyndigande för partistödet............................ Behov av särskilt bemyndigande för hanteringen av stödet till Underrättelseskyldighet för beslut som leder till att anslagsmedel tas i anspråk............................................................... Rätt att anlita experthjälp............................................................... Disposition av medel för verksamheten......................................... 12 Säkerställande av nämndernas stödbehov............................................... roll som värd- eller stödmyndighet.......... Ett samlat nämndkansli för nämndmyndigheter?......... Förordnande av sekreterare............................................................ Behov av stöd och service från riksdagsförvaltningen .................. Ansvar och uppgifter för nämndsamordnaren ............................... Överenskommelse med annan myndighet om överlämnande av vissa kanslistödsuppgifter ........................................................... 13 Arvoden och övriga ekonomiska ersättningar ........................................ Problem som rör arvoden m.m. ..................................................... Arvoden m.m. till ledamöter.......................................................... Arvoden m.m. till sekreterare och föredragande............................ Ersättning för extra arbete ............................................................. Kostnadsersättningar vid resor m.m. ............................................. Utbetalning av sammanträdesarvoden ........................................... 15 Instruktioner för nämndmyndigheter.................................... Behov av nya instruktioner............................................................ Behov av ändringar i befintliga instruktioner ................................ Utgångspunkter för nya eller ändrade instruktioner ....................... Förordnande av ställföreträdare vid tillfälligt förhinder för En ny instruktion för .................. En ny instruktion för .................................... 18 Behov av fortsatt utredning eller åtgärder............................................... En närmare genomgång för förslag som gäller instruktionerna...... och dess myndigheter och Lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter..................... Lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier .................. Anslagen om statligt stöd till politiska partier och bidrag till Ersättningssystemet för uppdragstagare i Processbehörighet för ombudsmän för Sammanslagning av löne- och arvodessättande nämnder............... Förslag till lag om nämndmyndigheter......................... Förslag till lag med instruktion för Förslag till lag med instruktion för .............. Utredningsdirektiv Reglering av nämnder .............................. Sammanställning över direkta kostnader för Den befintliga regleringen av de tio riksdagsnämnder som tas upp i utredningsdirektiven är svåröverskådlig och otydlig. Det finns olikheter i regleringen av nämnderna som ibland framstår som svårförklarliga eller tveksamma, kanske beroende på att förhållandena har ändrats sedan införandet. Vad som normalt finns i den befintliga regleringen om varje nämnd är bestämmelser om vilka uppgifter nämnden har, nämndens sammansättning och förordnandetid, vilket organ som utser nämnden, beslutförhet, delegering och liknande. Däremot saknas för de nämnder som är myndigheter under sådana generella bestämmelser som för myndigheter under regeringen regleras i myndighetsförordningen (2007:515). Det handlar t.ex. om bestämmelser om ledningsansvar, rätt att företräda staten vid domstol och överklagande. , , , , , och till ombudsmän och riksrevisorerna är myndigheter under . De har samtliga en nämnd som ledningsform och har starkt begränsad omfattning på sina verksamheter. Detta förenar dessa små myndigheter och skiljer dem från de andra myndigheterna under , riksdagsförvaltningen, ombudsmän, riksbank och . I betänkandet används benämningen nämndmyndigheter för att skilja ut dem både från övriga nämnder och från övriga myndigheter under . nämndmyndigheter har inga egna anslag eller budgetar, de är helt beroende av det stöd de får från riksdagsförvaltningen för sina verksamheter. Det finns ett värd- eller stödmyndighetsförhållande mellan nämndmyndigheterna och riksdagsförvaltningen. Att en myndighet står för verksamheten och en annan för resurserna innebär ofta oklarheter i ansvarsförhållanden och vid ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Det har uppmärksammats att det för flertalet nämndmyndigheter finns påtagliga brister i regleringen av arvoden, kostnadsersättningar vid resor m.m. som behöver åtgärdas. En annan brist i den nuvarande regleringen är att det inte finns författningsstöd för att överklaga nämndmyndigheternas beslut om att avslå, eller inskränka med förbehåll, en begäran om utlämnande av allmänna handlingar. I detta betänkande presenteras ett förslag till reglering av framför allt nämndmyndigheter i en ny lag, lagen om nämndmyndigheter. Lagen är tillämplig på nämndmyndigheter och på riksdagsförvaltningen. Lagen reglerar två typer av förhållanden, dels sådana som endast rör nämndmyndigheter, dels förhållanden mellan nämndmyndigheter och framför allt riksdagsförvaltningen. Lagen avser att komplettera riksdagsförvaltningens och nämndmyndigheternas instruktioner. SAMMANFATTNING 2009/10:URF2 För nämndmyndigheterna går gränsdragningen mellan vad som regleras i respektive instruktion och den nya lagen i princip mellan vad som är specifikt för den enskilda nämnden och vad som är gemensamt för samtliga nämndmyndigheter. För riksdagsförvaltningens del innehåller lagen särskilda bestämmelser som reglerar förvaltningens ansvar som värd- eller stödmyndighet för nämndmyndigheterna och vissa spelregler som föreslås gälla för nämndmyndigheternas möjligheter att fatta ekonomiska beslut som leder till att riksdagsförvaltningens, eller i något fall andra myndigheters, anslagsmedel kommer att tas i anspråk. Lagen innehåller i huvudsak bestämmelser inom tre områden, gemensamma bestämmelser som rör formerna för verksamheten i nämndmyndigheterna, bestämmelser som gäller ekonomiska ansvarsförhållanden mellan nämndmyndigheterna och riksdagsförvaltningen, i något fall berörs även andra myndigheter än riksdagsförvaltningen, samt bestämmelser om arvoden och kostnadsersättningar för resor för nämndmyndigheterna. Målsättningen för regleringen har varit att skapa en balans mellan å ena sidan utredningsdirektivens krav på att klargöra ansvarsförhållandena mellan nämnder och riksdagsförvaltningen genom en generell reglering som är tydlig och överskådlig och vad som gäller för motsvarande nämndmyndigheter under regeringen och å andra sidan krav på hänsyn till varje nämndmyndighets egenart och självständighet. Ett förslag som läggs fram men som inte har bedömts höra hemma i den nya lagen är inrättandet av en sådan nämndsamordningsfunktion som det numera finns för partikanslierna i . Detta är en organisatorisk lösning inom riksdagsförvaltningen som avser att säkerställa riksdagsförvaltningens ansvar för kanslistödet till nämndmyndigheterna och underlätta kontakterna mellan nämndmyndigheter och riksdagsförvaltningen. Två av de nämndmyndigheter som den nya lagen föreslås bli tillämplig på har inga instruktionsförfattningar. Den bedömning som görs är att samtliga nämndmyndigheter bör ha separata instruktioner och att de bör följa en gemensam struktur. Det bör bl.a. finnas en hänvisning till de gemensamma bestämmelser som finns i den nya lagen. Instruktionen, den nya lagen och en obligatorisk arbetsordning blir de tre styrdokumenten för nämndmyndigheter. Förslag till nya instruktioner lämnas för och . För övriga nämndmyndigheter görs vissa bedömningar om vad som bör ligga till grund för följdändringar i befintliga instruktioner. För de tre nämnder som nämns i utredningsdirektiven men som inte är nämndmyndigheter, och dess myndigheter, särskilda nämnd och lämnas inget förslag till författningsreglering. Det görs vissa bedömningar och lämnas förslag till olika åtgärder, t.ex. förslag till ändring i de avtal som reglerar nämnden eller förslag om att överenskommelse bör träffas om ansvarsfördelningen mellan de myndigheter som ger nämnden stöd. 2009/10:URF2 SAMMANFATTNING I utredningsarbetet har det kommit upp ett stort antal frågor som skulle kunna utredas vidare eller som inte ryms i utredningsdirektiven. En sammanställning av förslag till fortsatt utredningsarbete eller åtgärder har gjorts i ett av de avslutande kapitlen. Den nya lagen om nämndmyndigheter och övriga lagförslag föreslås träda i kraft . Förslag till lag om nämndmyndigheter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller för nämndmyndigheter, till ombudsmän och riksrevisorerna, , , , , och samt för riksdagsförvaltningen. Lagen innehåller bestämmelser om formerna för verksamheten i nämndmyndigheterna, riksdagsförvaltningens ansvar för nämndmyndigheterna, nämndmyndigheternas ansvar gentemot riksdagsförvaltningen samt bestämmelser om arvoden och övriga ekonomiska ersättningar till ledamöter och andra som har uppdrag i nämndmyndigheterna. Om nämndmyndighetens instruktion eller en motsvarande författning innehåller en bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. 2 § En nämndmyndighet leds av en nämnd. 3 § Nämnden ansvarar för verksamheten inför med den begränsning som följer av riksdagsförvaltningens ansvar enligt 16 §. Nämnden ska se till att verksamheten bedrivs effektivt och författningsenligt samt redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt. 4 § Nämnden ska besluta om en arbetsordning och i den meddela de närmare föreskrifter som behövs om nämndmyndighetens organisation, arbetsfördelning, delegering av beslutanderätt, handläggning av ärenden, dokumentation av sammanträden och beslut och formerna i övrigt för verksamheten. 2009/10:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Intern styrning och kontroll 5 § Nämnden ska verka för att det i nämndmyndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. 6 § Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till sekreteraren eller någon annan som har uppdrag hos nämndmyndigheten att avgöra administrativa ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. Nämnden får i arbetsordningen eller i särskilda beslut meddela föreskrifter om att den som nämnden bestämmer hos riksdagsförvaltningen eller annan myndighet som avses i 17 § får ta emot och registrera allmänna handlingar samt pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar eller frågor som uppkommer med anledning av överklaganden av nämndens beslut i sådana frågor. 7 § Nämnden får i arbetsordningen föreskriva att ett ärende som är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde i nämnden. 8 § Nämnden utser sekreterare efter samråd med riksdagsförvaltningen. Om sekreteraren är tillfälligt förhindrad att utföra sitt uppdrag får nämnden utse en sekreterare som hindret varar. Rätt att anlita experthjälp 9 § får anlita expert eller annan särskild hjälp som är nödvändig för att nämnden ska kunna utföra sina uppgifter. Avser behovet av hjälp annat än handläggning av ett ärende krävs ett sådant beslut av riksdagsförvaltningen som avses i 19 § andra stycket, om inte medel för ändamålet har anvisats till nämndmyndigheten enligt 15 §. Rätt att företräda staten vid domstol 10 § företräder staten vid domstol inom sitt verksamhetsområde. Nämnden får uppdra åt riksdagsförvaltningen eller åt en annan myndighet att föra nämndmyndighetens talan. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2009/10:URF2 11 § ska till lämna en kortfattad redogörelse över verksamheten det senaste kalenderåret och i den ange kostnaderna för nämndmyndigheten. Överklagande i ärende om utlämnade av allmän handling och uppgift 12 § En enskild får överklaga ett beslut av en nämndmyndighet 1.att inte lämna ut en handling till den enskilde eller 2.att lämna ut en handling med förbehåll som inskränker den enskildes rätt att röja innehållet eller annars förfoga över den. En myndighet får överklaga ett beslut av en nämndmyndighet att avslå myndighetens begäran att få ta del av en handling eller på annat sätt få del av en uppgift. Beslutet överklagas hos Regeringsrätten. 13 § ansvarar för finansieringen av nämndmyndighetens verksamhet genom de anslag som ställer till riksdagsförvaltningens förfogande. 14 § ska i enlighet med 1 § 6 lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen tillhandahålla nämndmyndigheten de resurser och den service m.m. som behövs för att den ska kunna bedriva verksamheten på det sätt som anges i 3 § andra stycket. ska därvid ta särskild hänsyn till den självständighet i förhållande till riksdagsförvaltningen som nämndmyndighetens verksamhet kräver. och nämndmyndigheten ska i en överenskommelse närmare reglera utformningen av kanslistödet. 15 § En nämndmyndighet som begär det ska för de ändamål och med det belopp som riksdagsförvaltningen beslutar anvisas medel för kostnader i verksamheten som nämndmyndigheten får besluta om. 16 § ansvarar för att sköta nämndmyndighetens ekonomiadministration om inte annat anges i denna lag. 2009/10:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Överlämnande av kanslistödsuppgifter till annan myndighet 17 § får träffa en överenskommelse med en annan myndighet som innebär att riksdagsförvaltningens ansvar för att upplåta lokaler, utföra visssa administrativa uppgifter m.m. för en nämndmyndighet lämnas över till den andra myndigheten. och den andra myndigheten ska i överenskommelsen närmare reglera ansvarsfördelningen och frågan om huruvida ekonomisk ersättning ska lämnas. Underrättelse om beslut som leder till disposition av anslagsmedel 18 § En nämndmyndighet som har till uppgift att bestämma lön, arvoden eller andra ekonomiska ersättningar eller att besluta om bidrag ska genast underrätta riksdagsförvaltningen, eller den myndighet som disponerar det anslag som berörs, om beslut som leder till att anslagsmedel kommer att tas i anspråk. Disposition av medel för verksamheten 19 § En nämndmyndighet får disponera medel för verksamheten om beslutet gäller kostnader för att anlita expert eller annan särskild hjälp vid handläggning av ett ärende enligt 9 §, kostnader för resor som ledamöter, sekreterare och andra uppdragstagare gör i sina uppdrag samt resekostnadsersättningar och traktamenten i enlighet med 24 § eller om medel anvisats enligt 15 §. I andra fall än de som anges i första stycket ska en nämndmyndighet ha riksdagsförvaltningens godkännande att disponera medel, om beloppet inte är ringa. 20 § En nämndmyndighet som begär att få medel anvisade enligt 15 § ska, senast som riksdagsförvaltningen bestämmer, lämna underlag till riksdagsförvaltningen om behovet av medel inför nästkommande år. Arvoden och övriga ekonomiska ersättningar 21 § Om arvoden och övriga ekonomiska ersättningar till ledamöter i och beslutar i särskilda bestämmelser i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. För en nämndmyndighet som inte anges i första stycket ska riksdagsförvaltningen besluta om arvoden till nämndledamöterna. FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2009/10:URF2 Arvoden till sekreterare och föredragande 22 § ska besluta om arvoden till en nämndmyndighets sekreterare och föredragande. får överlämna till nämnden att besluta om arvoden enligt första stycket. Ersättning för extra arbete 23 § Den som på uppdrag av en nämnd utför extra arbete kan få skälig ersättning för arbetet utöver månadsarvodet. Sådan ersättning bestäms för ledamöter av riksdagsförvaltningen och för sekreterare av riksdagsförvaltningen i samråd med nämnden. 24 § För resekostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter i och gäller vad som anges i 3 § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. För resor som ledamöter, sekreterare och andra uppdragstagare i en nämndmyndighet som inte anges i första stycket gör i sina uppdrag ska de ha rätt till resekostnadsersättningar och traktamenten enligt de bestämmelser som gäller för anställda inom riksdagsförvaltningen. Denna lag träder i kraft . 2009/10:URF2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG Förslag till lag med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. överklagandenämnds uppgifter finns bestämmelser i § riksdagsordningen och i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och myndigheter. 2 § är en myndighet under . För nämnder som är myndigheter under finns gemensamma bestämmelser i lagen (2011:xxx) om nämndmyndigheter. Sammansättning, behörighetskrav och val av ledamöter 3 § Om sammansättningen av , om behörighetskrav och om val till nämnden finns bestämmelser i 9 kap. 5 § riksdagsordningen. Om suppleanternas tjänstgöring finns bestämmelser i 7 kap. 9 § riksdagsordningen. 4 § Nämnden är beslutför med ordförande och tre övriga ledamöter. 5 § Nämnden ska ha en sekreterare. Denna lag träder i kraft . FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2009/10:URF2 Förslag till lag med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. 1 § prövar frågor om stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier och enligt lagen (2010:xxx) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. 2 § är en myndighet under . För nämnder som är myndigheter under finns gemensamma bestämmelser i lagen (2011:xxx) om nämndmyndigheter. 3 § Nämnden består av tre ledamöter, varav en är ordförande. Ledamöterna ska inneha eller ha innehaft ordinarie tjänst som domare. 4 § Ledamöterna utses av riksdagsstyrelsen . Om en ledamot är tillfälligt förhindrad att utföra sitt uppdrag på grund av sjukdom eller annan orsak, får riksdagsstyrelsen utse en ersättare så länge hindret varar. 5 § Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning i nämnden tillämpas bestämmelserna i 16 kap. om omröstning i domstol i tvistemål. 6 § Nämnden ska ha en sekreterare. Denna lag träder i kraft . 1.1 Utredningsuppdraget och hur utredningsarbetet har bedrivits i förhållande till direktiven Utredningsdirektiven utgår från att det finns vissa oklarheter i fråga om ansvarsförhållanden av administrativ natur mellan nämnder och riksdagsförvaltningen. Direktiven konstaterar att problemen gäller avsaknaden av årsredovisningar eller verksamhetsbeskrivningar och beslut som innebär disposition av anslagsmedel. Till direktiven har bifogats ett utdrag ur en kartläggning som framför allt handlar om organ men också drar vissa slutsatser om problem som gäller nämnder och riksdagsförvaltningen, se avsnitt 1.2. I utredningsdirektiven anges att uppdraget innebär att lämna ett förslag till en generell reglering av ansvarsförhållandena mellan nämnderna och riksdagsförvaltningen.