eunbil · GX0N23A5D4 · 2010-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) Kommenterad dagordning A-punkter A-punktslistan är ännu ej känd. Förslag till och rådets förordning om koldioxidkrav för lätta nyttofordon -Policydebatt Avsikten med behandlingen vid rådet Vid miljörådsmötet kommer en policydebatt att föras inom ramen för frågor som ordförandeskapet har presenterat. Bakgrund Syftet med förslaget är att minska utsläppen av koldioxid från lätta nyttofordon. Minskningen beräknas svara för av EU:s totala utsläppsminskning till 2020. Förslaget kompletterar den antagna förordningen om koldioxidkrav för personbilar. Frågorna som ordförandeskapet har ställt inför miljörådet lyder: 1. Accepterar ministrarna att det föreslagna långsiktiga målet på CO2/km ska uppnås och att en översyn ska göras för att bekräfta att detta är möjligt? Är förslagets flexibelt nog för att säkerhetställa balansen mellan behovet att minska CO2-utsläppen och möjligheten att uppnå målen med lagstiftningen? Är vidare vitesnivåerna lämpliga för att säkerställa syftet med förordningen? Förslag till svensk ståndpunkt Den övergripande svenska ståndpunkten är att kraven på lätta nyttofordon bör vara på samma tekniska och ekonomiska nivå som de motsvarande kraven för personbilar. stödjer såväl förslaget att det genomsnittliga målet på koldioxid per kilometer ska nås med hjälp av en gränsvärdeskurva som är en funktion av bilens vikt som förslaget med en sanktionsavgift för biltillverkare som överskrider sina specifika utsläppsmål, men verkar för att både utsläppskravet och sanktionsavgiften bör tillämpas utan infasning. anser därmed att flexibiliteten borde vara mindre i förslaget för att möjliggöra tidigare utsläppsminskningar. stödjer även det föreslagna långsiktiga målet om koldioxid/km till 2020. Därtill driver på för att möjligheten att ge en viss bonus för lösningar som gynnar användningen av biobränslen bör finnas. Förslaget har tidigare behandlats i . Se vidare bilaga 1. Förslag till och rådets direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd och om ändring av direktiv /35/EG - Lägesrapport med behandlingen vid rådet Vid miljörådsmötet kommer ordförandeskapet att lämna en lägesrapport om förslaget om markskydd. Bakgrund Kommissionen förslag till markskyddsdirektiv presenterades 2006. Trots intensiva förhandlingar kunde en politisk överenskommelse inte nås under det portugisiska ordförandeskapet . gjorde stora ansträngningar , men den blockerande minoriteten kvarstod och ordförandeskapet presenterade en lägesrapport vid rådsmötet . Några medlemsländer avvisar ett direktiv och förespråkar nationell reglering kombinerat eventuellt med en strategi på gemenskapsnivå. Även andra medlemsländer har problem med förslaget. finns en rad medlemsländer som har en stark önskan om gemenskapslagstiftning med högre grad av harmonisering. Kommissionen förordar också en sådan ansats och har därför haft svårt att acceptera att medlemsländerna ges större flexibilitet. Det svenska ordförandeskapet tog inte upp frågan efter bedömningen att det behövdes tid för att reflektera över hur man lämpligast bör hantera markskyddsfrågorna. Det spanska ordförandeskapet har åter tagit upp förhandlingarna och då utgått från den text som det portugisiska ordförandeskapet lade fram . Den blockerande minoriteten kvarstår dock och de väljer därför att lämna en lägesrapport. mark behöver ett hållbart skydd. I ljuset av det låsta förhandlingsläget och behovet av ett europeiskt markskydd är positivt till att även undersöka andra sätt att hantera frågan än genom ett direktiv. Frågan har tidigare behandlats i (bla ) A-punkter A-punktslistan är ännu ej känd. Klimatförändringar: Uppföljning av () - Antagande av rådsslutsatser Avsikten med behandlingen vid rådet Vid rådsmötet ska rådsslutsatser antas. Rådsslutsatserna utvärderar utfallet av men fokus ligger på vägen framåt, mot COP 16 i , och på att inleda genomförandet av Accord. Rådsslutsatserna bekräftar vidare EU:s position i en rad viktiga frågor och inbjuder till dialog med andra konstruktiva parter. Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Se vidare bilaga 2. Biologisk mångfald: . - Antagande av rådsslutsatser Avsikten med behandlingen vid rådet Vid rådsmötet ska rådsslutsatser antas. Bakgrund Rådsslutsatserna syftar till att fastställa en EU-vision och ett övergripande mål för den biologiska mångfalden inom EU, baserat på kommissionens förslag till alternativ i meddelandet om förslag till en EU-strategi och EU-mål för biologisk mångfald efter 2010. Rådsslutsatserna vidareutvecklar viktiga principer för att göra det möjligt för EU att fortsätta att aktivt och konstruktivt medverka i överläggningar på global nivå för en politik för biologisk mångfald ramverk efter 2010. Slutsatserna innehåller också ett kapitel i förhållande till ett framtida internationellt system för ABS. Förslag till svensk ståndpunkt Rådsslutsatserna återger innehållet i det mest ambitiösa av de förslag till en EU-intern vision och mål för den biologiska mångfalden som kommissionen presenterade i sitt meddelande. stödjer förslaget men förordar även att en gynnsam bevarandestatus för biologisk mångfald bör ingå i målformuleringen. stödjer förslaget med en struktur där en långsiktig vision vägleder arbetet, men där det är viktigt att kunna stämma av och utvärdera måluppfyllelsen i olika steg. Därför är det viktigt med ett målår som ligger tidigare än visionsåret och det förslagna 2020-målet ser som en framkomlig väg. Utöver detta behövs en flexibilitet med delmål. Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Se vidare bilaga 3. Förberedelser av : EU-strategin för tillväxt och jobb 2020 - Presentation av meddelandet 2020 -Policydebatt Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet kommer kommissionen att presentera sitt meddelande. Vidare kommer en policydebatt att hållas. Ordförandeskapet har presenterat två frågor som utgångspunkt för debatten. Hur kan miljöpolitiken öka möjligheterna att påskynda reformer för en säker, hållbar, utsläppssnål och resurseffektiv ekonomi samt till stöd för tillväxt och skapande av fler arbetstillfällen och vara en drivande kraft för en hållbarare utveckling? Vilken roll bör rådet (miljö) spela för den nya strategin, även när det gäller samverkan med och komplettering av andra relevanta övergripande EU-mål och -strategier? Ordförandeskapet ska sammanfatta diskussionen i en rapport till allmänna rådet för vidarebefordran till toppmötet. Bakgrund kommer liksom flera andra råd (bl.a. transport/telekommunikations- och energirådet, TTE, konkurrenskraftsrådet och EPSCO, rådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) att diskutera kommissionens förslag till meddelande. Avsikten är att skall lägga fast ett antal grundläggande principer såsom huvudsaklig inriktning, särskilda insatsområden samt bjuda in medlemsstaterna att fastställa nationella mål med utgångspunkt i de nationella förutsättningarna. Arbetet slutförs vid . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens meddelande En strategi för smart, hållbar och inkluderande tillväxt som helhet. Strategins prioriteringar: Smart tillväxt, Hållbar tillväxt och Inkluderande tillväxt ligger i stort sett i linje med svenska prioriteringar. Regeringen välkomnar också att EU:s klimat och energimål ingår bland de fem huvudmålsättningarna. På basis av underlag från ordförande van Rompuy och ordförande har det informella t haft en första diskussion om innehållet i strategin och därefter även allmänna rådet . Förberedelser för dessa möten har ägt rum i . EPSCO rådet och TTE råden den 11 har också haft meddelandet på dagordningen. Se vidare bilaga 4. Eventuellt: Göteborgsprotokollet -antagande av rådsbeslut Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet ska ett rådsbeslut antas om mandat för kommissionens deltagande i förhandlingar om översynen av protokollet (Göteborgsprotokollet) till konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon (LRTAP). Bakgrund Kommissionen önskar få mandat att förhandla Göteborgsprotokollet och tar stöd för detta i den EU-lagstiftning som täcker stora delar av protokollets tillämpningsområde, bl.a. takdirektivet. Den stora majoriteten medlemsstater har varit tveksamma till att ge kommissionen mandat, då de anser det vara alldeles för tidigt i förhandlingsprocessen för att kunna formulera ett relevant mandat. Länderna har dock inte varit emot att ge kommissionen mandatet av princip. Frågan kommer att behandlas i coreper . Förslag till svensk ståndpunkt stödjer i princip att kommissionen ska ha ett förhandlingsmandat för Göteborgsprotokollet. instämmer dock i att, mot bakgrund av bl.a. det bristfälliga förhandlingsunderlaget, det egentligen är för tidigt att ge kommissionen ett mandat . För att ska kunna visa flexibilitet är det viktigt att mandatet är begränsat, tydligt och tidsbegränsat. Det är också viktigt för att direktivet går att omförhandla även som mandatet gäller. Förslaget har inte behandlats tidigare i Eventuellt: Kvicksilverkonventionen - antagande av rådsbeslut Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet ska ett rådsbeslut antas om mandat för kommissionen i förhandlingar om en ny global kvicksilverkonvention. () beslutade vid sitt 25:e möte att sätta upp en förhandlingskommitté (INC) för att förhandla fram en kvicksilverkonvention. Ett förberedande arbetsgruppsmöte hölls . Det första mötet i kommittén kommer att hållas i . Arbetet ska vara avslutat till GC 2013. INC:s mandat är att söka förhandla fram en konvention där alla utsläppskällor ska beaktas, dels i livscykeln från gruvbrytning till slutförvar av avfall, dels när kvicksilver frigörs vid i förbränning av kol i kraftverk och andra industriella aktiviteter. Kommissionens rekommendation om mandat i förhandlingarna innehåller standardskrivningar i dessa sammanhang, vilka som utgångspunkt skulle ge kommissionen ett mandat att företräda unionen i förhandlingarna av samtliga frågor. Kommissionen förklarade vid rådsarbetsgruppen att det allmänt hållna förhandlingsdirektiven måste ses i ljuset av att EU ännu inte utvecklat sin position till INC 1 i detalj och att ytterligare fyra förhandlingsmöten är inplanerade. Ordförandeskapets förslag till beslut innebär dock att kommissionens mandat enbart ska omfatta de substantiella åtagandena i konventionen medan de horisontella bestämmelserna (bl.a. finansiering, kapacitetsuppbyggnad och efterlevnad) förblir ordförandeskapets ansvar. Frågan kommer att behandlas i coreper . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen bedömer att förslaget innebär en rimlig kompromiss mellan de olika ståndpunkter som förts fram samt att det inkluderar de viktigare svenska synpunkterna som förts fram. Regeringen stödjer därför förslaget. Förslaget har inte behandlats tidigare i a. Kommissionsrapport om utvärderingen av kopplingen mellan konventionen, konventionen och EU:s förordning om transport av avfall presentation av kommissionen b. Vattenstrategi för inom ramen för Medelhavsunionen - information från ordförandeskapet Internationell konferens om Post-210 vision och mål för biologisk mångfald: Skyddade områden och ekologiska nätverks roll i EU () information från ordförandeskapet Internationell konferens om vattenbrist och torka: vägen till klimatanpassning () information från ordförandeskapet Konferens om återvinning av bioavfall i () information från ordförandeskapet f. Översyn av gemenskapens kvicksilverstrategi - information från kommissionen har i det förberedande arbetet föreslagit att ska lämna information om arbetet med översynen av kvicksilverstrategin. Kommissionen presenterade en kvicksilverstrategi för gemenskapen. Rådet ställde sig bakom strategin genom sina rådsslutsatser . antog parallellt en resolution. Strategin syftar till att sammanhållet minska utsläpp, minska utbud och efterfrågan, finna långsiktiga lösningar på överskott av kvicksilver, skydda mot exponering, förbättra förståelsen kring problemet samt stödja och främja internationella åtgärder. Den har utgjort grunden till att EU varit drivande för en kvicksilverkonvention men också genererat förslag till åtgärder på gemenskapsnivå. Sammanlagt innehåller den 20 olika åtgärdsförslag. var drivande för att strategin skulle komma till stånd och svenska erfarenheter från att fasa ut användning har utgjort ett viktigt underlag för EU:s ställningstagande. Regeringen och miljömyndigheterna har varit pådrivande för att de olika åtgärderna ska genomföras med en hög ambitionsnivå och i den takt som strategin anger. Det svenska totalförbudet, som började gälla , har exempelvis visat på möjligheterna att ersätta dentalt amalgam med andra tandfyllnings-material. Det framgår av strategin att kommissionen avser att se över den i dess helhet till slutet av . Kommissionens intention är att översynen ska resultera i ett nytt meddelande. Genomförandet av Euro V/VI information från har begärt en övrig punkt på dagordningen för att diskutera problemen med höga NOX/NO2 utsläpp från tunga fordon. trädde de nya avgaskraven för tunga fordon i kraft, s.k. Euro V. De nya kraven skärpte bl.a. utsläppen av NOX med vid provtillfället, jämfört med Euro IV. Tester av fordon på väg visar emellertid att de verkliga utsläppen av NOX är högre än det tillåtna gränsvärdet vid stadskörning i kombination med låga temperaturer och låga laster. De höga utsläppen kan innebära problem för vissa medlemsländer att nå de fastställa nationella utsläppstaken för luftföroreningar. Kommissionen förbereder just nu förslag till kommittébeslut om tekniska ändringar i EU regleringen. Säkra material i kontakt med dricksvatten- översyn av dricksvattendirektivet information från Partnership - information från