eunbil · GX0N2350B1 · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser Godkännande av den preliminära dagordningen Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Dagordningspunkten är en standardpunkt för anmälan av beslut m.m. från sessioner. följs upp vid . presenterade kommissionen en lägesrapport. I rapporten gjordes en bedömning av utvecklingen och tankar om prioriteringar och arbetssätt inför kommande år framfördes. Det svenska ordförandeskapet har upprättat en speciell arbetsgrupp för att förbereda de slutsatser som ska ingå vid decembermötet. Allmänna rådet har givits en speciell roll att säkerställa den horisontella samordningen av . Debatten kommer att kretsa kring två frågor; dels utvecklingen på strategins huvudområden, dels hur man ska arbeta med frågorna framöver. Allmänna rådet kommer att diskutera efterföljaren till Lissabonstrategin. har Lissabonstrategin varit EU:s gemensamma ramverk för tillväxt och sysselsättning. När strategin lanserades sattes 2010 som slutdatum. Enligt Europeiska rådets slutsatser inbjöds kommissionen, rådet och de nationella Lissabonkoordinatörerna att börja reflektera över strategins framtid. Med anledning av detta vill det svenska ordförandeskapet diskutera några frågeställningar om framtida prioriteringar och genomförande. Annoterad agenda inför Diskussionspunkt Det andra ordinarie mötet i under det svenska ordförandeskapet hålls . Det svenska ordförandeskapet kommer att presentera ett utkast till kommenterad dagordning inför mötet i . förväntas välkomna Lissabonfördragets ikraftträdande . Eventuellt kommer även frågor i anslutning till fördragets genomförande att behandlas. förväntas anta slutsatser om ett nytt flerårigt program för det rättsliga och inrikespolitiska området, Stockholmsprogrammet. En diskussion om EU:s målsättningar inför i , som för just inletts, kan bli aktuell. Vidare är det ordförandeskapets målsättning att ska komma överens om en allmän inriktning avseende ett komplett paket för en förbättrad finansiell tillsynsstruktur inom EU, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möten . väntas diskutera den framtida inriktningen på EU:s förnyade strategi för tillväxt och sysselsättning, som ska ersätta den nuvarande Lissabonstrategin. Arbetet med den nya strategin kommer att fortsätta under det spanska ordförandeskapet kommer även att anta slutsatser som rör genomförandet av . Även aktuella utrikespolitiska frågor kan komma upp på dagordningen. Något utkast till slutsatser föreligger inte ännu, men ett första utkast kommer att tas fram inför behandling i Coreper . RÅDET FÖR YTTRE FÖRBINDELSER, Godkännande av den preliminära dagordningen En bredare diskussion förväntas om såväl dagsaktuella som mer strategiska frågor som rör relationen mellan och , med toppmötet som utgångspunkt. En diskussion om förväntas mot bakgrund av såväl utvecklingen i landet som relationen mellan och . är frågor som energitransit, ekonomiska situation och det ukrainska presidentvalet särskilt aktuella. Diskussionen påkallas även av toppmötet som äger rum . Fokus på en ev. diskussion förväntas ligga på EU:s förutsättningar för att genomföra insatser inriktade på ett bredare engagemang i . Regeringen ser positivt på ett ökat och mer övergripande EU-engagemang i . Utrikesministrarna förväntas anta rådsslutsatser om , inklusive beslut om förlängda sanktioner och ev. fortsatt suspendering av viseringsrestriktionerna gentemot vissa vitryska tjänstemän. ESDP civila förmågor Utrikesministrarna förväntas kort notera läget i utvecklingen av EU:s civila förmågor. De väntas understryka vikten av fortsatt arbete för att stärka de nationella förmågorna att bidra med personal samt att utveckla de stödjande strukturerna. En rapport om ansträngningarna att bygga upp nationella förmågor väntas noteras. Det svenska ordförandeskapet avser framföra vikten av full bemanning av EUPOL . Avrapportering från förmågeutvecklingsarbetet ingår i utkastet med samlade ESFP-rådsslutsatser. I anslutning till mötet Associeringsråd med mellan och är det åttonde i ordningen och sker inom ramen för det associeringsavtal som trädde ikraft . Relationen styrs också av ENP-handlingsplanen . De viktigaste frågorna vid mötet förväntas bli: - inrättandet av en ad hoc-grupp för att där överlägga om hur EU och kan uppgradera sina förbindelser - utvecklingen avseende de mänskliga rättigheterna i - fredsprocessen i där visar stor oro för den senaste tidens utveckling, inte minst i östra EES-råd (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) möts två gånger och är EES:s högsta politiska organ. Under mötet diskuteras samarbetet inom EES. Dessutom behandlas resolutioner antagna av EES:s gemensamma parlamentariska kommitté i , resolutioner antagna av den rådgivande , en lägesrapport från dem gemensamma samt slutsatser från föregående EES-råd. Rådsmötet föregås av en mer informell politisk dialog med fokus på , fredsprocessen i samt . Vid möte representeras EU av trojkan, under ledning av utrikesminister . Även EFTA-/, och representeras av respektive utrikesminister. Ministertrojka EU och () möts på ministernivå en gång varje halvår för ett utbyte om aktuella frågor. Mötet är även ett led i förberedelserna inför årliga ministerrådsmöte. På agendan står också diskussionen om den europeiska säkerhetsarkitekturen, prioriteringar för och situationen i , /Transnistrien och . OSSE-trojkan består av i egenskap av organisationens ordförande, som inkommande ordförandeskap samt som utgående ordförandeskap. EU-ordförandeskapet representeras vid mötet av kabinettssekreterare . Den grekiska delegationen kommer att ledas av alternate minister . Droustas. Samarbetsråd med är den högsta nivån av politisk dialog mellan och . Möten äger rum på ministernivå en gång , . hålls istället en samarbetskommitté på tjänstemannanivå. är inrättat genom EU:s Partnerskaps- och samarbetsavtal med . Dess huvuduppgift är att granska alla större frågor som uppkommer inom ramen för detta avtal, och alla andra frågor av ömsesidigt intresse, i syfte att uppnå avtalets mål. får också göra rekommendationer efter överenskommelse mellan de två parterna. Mötet äger rum i . Den kazakiska delegationen leds av biträdande premiärminister . Ordförandeskapet representeras av kabinettssekreterare . På dagordningen står , avtalsrelationen mellan och , energisamarbete, politiska reformer, mänskliga rättigheter, kommande ordförandeskap i , regionalt samarbete samt andra internationella frågor. Gemensam session utrikesministrar och försvarsministrar Diskussioner kommer att föras om fortsättningen av EU:s militära insats, Operation , i ljuset av den politiska utvecklingen i Bosnien (BiH). Diskussionen förväntas fokusera på den framtida utvecklingen av insatsen. Diskussionen kan även förväntas beröra vägen framåt för EU:s och gemensamma initiativ, i syfte att vända den negativa politiska utvecklingen i BiH. Slutsatser om Operation ingår i utkastet med samlade ESFP-rådsslutsatser. Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) rådsslutsatser om ESFP, inklusive deklaration om ESDP Diskussions- och beslutspunkt Som brukligt förväntas rådet anta ett samlat dokument med slutsatser om ett antal aktuella frågor inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Slutsatserna behandlar såväl civila som militära aspekter av samarbetet. I slutsatserna noteras arbetet som har genomförts för att utveckla ESFP och bekräftas unionens fortsatta engagemang för pågående och planerade ESFP-insatser liksom för arbetet med förmågeutvecklingen och samarbetet med andra partners/organisationer. Rådsslutsatserna om ESFP innehåller delar som även kommer att behandlas under separata dagordningspunkter (Försvarsministrarna: , militär förmågeutveckling, Operation inkl. bredare engagemang i ; Försvars- och utrikesministrarna: om ESFP, /Operation ; Utrikesministrarna: förmågor). Slutsatserna står på dagordningen som en falsk B-punkt, inga diskussioner förväntas vid mötet. Som del av slutsatserna förväntas Rådet även att anta en deklaration om den framtida utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, mot bakgrund av de senaste tio årens erfarenheter på detta område. Deklarationen bör även ses i ljuset av det svenska ordförandeskapets ambition att stärka EU som global aktör och i ljuset av ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Det svenska ordförandeskapet kommer att introducera deklarationen. Någon längre diskussion förutses inte. Gemensam informell session för utrikes- och försvarsministrar tillsammans med NATO:s generalsekreterare NATO:s generalsekretare kommer att delta i en gemensam session med EU:s utrikes- och försvarsministrar, där aktuella gemensamma utmaningar på krishanteringens område kommer att diskuteras. Militär förmågeutveckling/Europeiska försvarsbyråns aktiviteter rapport från chefen för till rådet Informationspunkt Chefen för den Europeiska försvarsbyrån (), , kommer att redogöra för sin rapport om EDA:s verksamhet . Rapporten kommer att noteras. Ingen diskussion förutses. Slutsatser om EU:s militära förmågeutveckling samt EDA:s verksamhet återfinns även i det samlade utkastet med ESFP-rådsslutsatser. Slutsatserna förväntas välkomna det pågående arbetet med att utveckla militära förmågor och avhjälpa kapacitetsbrister, vilket möjliggjorts bl.a. genom ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och ökad koordinering med . Regeringen ställer sig positiv till verksamhet som syftar till att komma tillrätta med kapacitetsbrister och som stärker EU:s samlade förmåga att hantera kriser. Regeringen stödjer EDA:s verksamhet och anser att spelar en viktig roll i att främja och stödja utvecklingen av militära förmågor inom EU. Regeringen understryker vikten av samordning mellan civila och militära förmågeutvecklingsprocesser samt en flexibel användning av EU:s militära förmågor, däribland EU:s stridsgrupper. Insatser Operation och bredare engagemang i Diskussionspunkt Fokus för diskussionerna förväntas ligga på såväl planering inför Operation förlängning , som EU:s förutsättningar för att genomföra insatser inriktade på ett bredare engagemang i . Rådsslutsatser förväntas antas om Operation samt , som en del av de samlade ESFP-rådsslutsatserna. Regeringen anser att Operation är viktig och nödvändig, och välkomnar därför förlängningen av insatsen . Regeringen ser positivt på ett eventuellt vidgat och mer övergripande EU-engagemang i , så att den lokala kapaciteten kan stärkas. I samband med mötet kommer försvarsministrarna att ha en informell arbetslunch. Vid lunchen kommer försvarsministrarna att ha en första diskussion om de försvarsrelaterade aspekterna av Lissabonfördraget. I anslutning till mötet Europeiska försvarsbyråns styrelsemöte i försvarsministerformat Europeiska försvarsbyrån () sammanträder i försvarsministerformat i anslutning till rådets möte. i försvarsministerformat syftar till att diskutera och fatta beslut kring frågor som rör EDA:s verksamhet. Frågorna som behandlas rör förmågeutveckling, försvarsmaterielsamarbete, försvarsforskning och industri. Vid mötet kommer man bl.a. att diskutera europeiskt samarbete inom strategiska flygtransporter samt tillvägagångssätt för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor på den europeiska försvarsindustrimarknaden. Trojkamöte på försvarsområdet med kandidatländer samt europeiska allierade som ej är EU-medlemmar I anslutning till rådsmötet träffar det svenska ordförandeskapet, tillsammans med och Kommissionen, kandidatländerna , och , samt , och (europeiska allierade som ej är EU-medlemmar). Syftet är att informera om frågorna som avhandlats av försvarsministrarna vid rådsmötet. Gemensam session utrikesministrar och biståndsministrar inom ramen för demokratistöd i EU:s externa relationer Diskussionspunkt FN:s särskilde representant i , , kommer att delta. Diskussion med utgångspunkt i den av EU antagna Plan för stärkande av EU:s insatser i och . Frågor i gränslinjen mellan utrikespolitik och bistånd förväntas diskuteras, t.ex. behovet av insatser som involverar flera politikområden, former för samarbete mellan EU:s olika insatser, samt vikten av samarbete mellan EU och insatser som medlemsstaterna genomför bilateralt. Diskussionen sker vidare mot bakgrund av utkastet till rådsslutsatser om demokratistöd, som syftar till att utveckla ett mer effektivt gemensamt förhållningssätt till demokratistöd. Rådsslutsatserna innebär även att EU antar en handlingsplan som omfattar tillämpliga normer och policy-dokument och identifierar ett antal konkreta områden där samstämmigheten i användandet av EU:s olika verktyg behöver förbättras. Budgetstöd är en effektiv stödform för att bekämpa fattigdom och stärka förvaltningar när rätt förutsättningar föreligger. är budgetstöd, precis som andra stödformer, kopplat till flera utmaningar, bl.a. svaga förvaltningssystem i samarbetsländerna och möjligheten att koppla resurser till konkreta resultat. EU ser behov av att stärka koordineringen runt enskilda EU-länders och Kommissionens budgetstöd. I de planerade rådsslutsatserna om biståndseffektivitet (se vidare under punkten nedan) görs exempelvis ett konkret åtagande om att inleda en politisk dialog om en EU-koordinerad ansats för budgetstöd. Det svenska ordförandeskapet vill lägga grunden för detta arbete genom att föra upp frågan för diskussion på politisk nivå. Målet för diskussionen är att skapa möjlighet för denna stärkta och samordnade ansats genom att tydliggöra förväntningar och kommande steg. Det handlar bl.a. om att stärka EU:s politiska dialog om budgetstöd, vidareutveckla programfinansieringsformer i sviktande stater liksom möjligheten att öka gemensamt analytiskt arbete och resultatrapportering. Biståndseffektivitet Diskussions- och beslutspunkt De åtaganden för biståndseffektivitet som gjordes i och i har ännu inte fått fullt genomslag i praktiken. Vid slutuppföljningen av Parisdeklarationen för ökad biståndseffektivitet som sker 2011 i måste EU, som samlat ansvarar för av det globala biståndet, visa på goda resultat. Ordförandeskapet och Kommissionen har därför tillsammans initierat rådsslutsatser som syftar till att påskynda genomförandet av de åtaganden som gjorts. Det operativa ramverket, som bifogas rådsslutsatserna, innehåller konkreta åtgärder inom tre områden. Det gäller arbetsfördelning (genomförande av EU:s uppförandekod), användande av samarbetsländernas förvaltningssystem och tekniskt samarbete för kapacitetsutveckling. Klimat och utveckling Diskussions- och beslutspunkt Kopplingen mellan klimatförändringar och utveckling är en viktig och högprioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet. Klimatförändringarna har en direkt koppling till utvecklingen i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna. Den övergripande målsättningen med rådsslutsatserna är att integrera klimatfrågan i utvecklingssamarbetet i ett medel- och långsiktigt perspektiv. Rådsslutsatserna baseras på en gemensam rapport från Kommissionen och ordförandeskapet. Rådsslutsatserna fokuserar på klimatanpassning i de fattigaste länderna utifrån ett perspektiv bortom . Den mänskliga dimensionen och det lokala perspektivet betonas liksom vikten av att även stödja integrering av anpassningsåtgärder i samarbetsländernas nationella utvecklingsstrategier och budgetar. Även styrningsfrågor (governance) behandlas i rådsslutsatserna, genom att de t.ex. tar upp att ansvar för och insatser mot klimatförändringarna behövs på alla nivåer. Subsidiaritetsprincipen lyfts fram och särskilt den lokala nivån betonas. Rådsslutsatserna lyfter även fram klimatfinansiering och biståndets roll, särskilt när det gäller stöd till anpassning. Rådet emotser slutligen en rapportering från Kommissionen () om hur arbetet med dess rekommendationer i rådsslutsatserna fortskrider. Samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development, PCD) Diskussionspunkt EU har ett fördragsbundet åtagande att säkerställa samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Development, PCD) och har ett ramverk för ändamålet. Arbetet omfattar arbets- och beslutsformer, rapportering och uppföljning inom medlemsstaterna och i EU:s institutioner inom 12 utvalda politikområden. Även om framsteg har gjorts visar erfarenheten att EU:s arbete med PCD saknat tydligt politiskt ägarskap utanför utvecklingspolitiken samt att roller och arbetets status har varit oklar. Det svenska ordförandeskapet har därför initierat rådsslutsatser för ett mer operativt PCD-arbetsprogram. Programmet ska tas fram av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna för . Slutsatserna utgår i delar från ett kommissionsmeddelande om PCD som presenterar förslag om hur EU:s arbete kan utvecklas. Slutsatserna återbekräftar EU:s åtagande om att målen för utvecklingspolitiken ska tas i beaktande i politikutformning på andra berörda områden. Rådet betonar att ytterligare arbete behövs för att göra arbetet mer fokuserat, funktionellt och resultatorienterat och på så sätt mer effektivt. Ett arbetsprogram för PCD ska tas fram som fokuserar på viktiga processer inom områdena, handel och finanspolitik, klimatförändringar, livsmedelssäkerhet, migration och säkerhet. Syftet med programmet är att stärka utvecklingsdimensionen i berörda politikområden, processer och instrument, att politiskt momentum ska skapas kring de utvalda områdena, och att mål och indikatorer ska identifieras. Syftet är även att samarbetsländerna ska involveras i dialog kring områdena. Rådsslutsatser i denna fråga antogs på GAERC då medlemsstaterna återbekräftade gjorda ODA-åtagandena . Rådet beslutade att återkomma till frågan på GAERC . EU bör sända en stark signal till resten av världen om vikten av att leva upp till gjorda biståndsåtaganden. Att EU håller sina löften härom är centralt för att bidra till uppfyllandet av millenniemålen . Vid översikten av FN:s millenniemål finns förväntningar på att EU ska ta ledarskap i frågan. Ansträngningarna med att nå de individuella och kollektiva målen behöver dock öka. Det mesta pekar nu på att EU:s gemensamma mål om att nå 0,inte kommer att nås.