eunbil · GY0N244714 · 2010-11-15 00:00:00 — Industrimeddelandet industripolitik för en globaliserad tid Dokumentbeteckning Industrimeddelandet industripolitik för en globaliserad tid KOM (2010) 614 Sammanfattning I Förslaget 1. Innehåll Kommissionen tar som ansats att det är främst tillverkningsindustrin och tillhörande tjänster som ska ägnas särskild uppmärksamhet. Hela värdekedjan från råvaru- och energitillgångar till eftermarknader omfattas. Kommissionen föreslår en bas med horisontella åtgärder för näringspolitiken med skräddarsydda insatser för vissa sektorer. Detta angreppssätt ska koordineras mellan politikområden och insatser i medlemsstater. Kommissionen åtar sig också i meddelandet att rapportera på såväl EU-nivån som för medlemsländerna utvecklingen vad gäller konkurrenskraft och politik för ökad konkurrenskraft. Meddelandet innehåller 70-talet förslag. Områdena dessa förslag finns inom är följande: Analys av alla relevanta förslag avseende effekterna på konkurrenskraften. Förbättrad kapitaltillgång för företag marknaden och IPR Infrastruktur (energi, transport och IT) Standardisering Industriinnovation Kompetensförsörjning Internationell andel och regleringar Tillgång till råmaterial Resurs-, energi- och utsläppseffektivitet Stimulera omställning och återhämtning av ekonomin Tillvarata drivkraften som finns i näringslivets sociala ansvar Det finns i meddelande särskilt utpekade sektorer där Kommissionen menar att det finns skäl att uppmärksamma dessa. Exempel på dessa är rymd, hållbar mobilitet, hantering av sociala utmaningar genom satsning på läkemedel och sjukvård, kulturella och kreativa näringar. Förslagen på hur dessa sektorsinitiativ ska se ut handlar huvudsakligen om att samla relevanta aktörer för att diskutera sektorns utveckling. Kommissionen menar också att ett antal sektorer genomgått strukturomvandling och att man måste följa utvecklingen för att tillse att nya affärsmöjligheter kommer fram. Exempel på denna typ av sektorer är textil, läder och klädindustrin, jordbruk och livsmedel, säkerhetsindustrin samt byggsektorn. pekar Kommissionen att vissa sektorer kan bidra till omställningen till en mer resurseffektiv ekonomi och det därför finns skäl att satsa på dessa tillsammans med att arbeta med att förutsättningarna för energiintensiv industri i är gynnsamma. Slutligen föreslår Kommissionen ett antal indikatorer för att mäta utvecklingen av näringspolitiken. De indikatorer som föreslås handlar om internationell konkurrenskraft mätningar av produktivitet och kostnader för arbetskraften jämfört med konkurrentländer, antal skapade jobb i industrin och industrirelaterade tjänster, produktivitetsökning särskilt i gröna sektorer samt utvecklingen av högteknologiska tillverkningssektorer. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa För de 70-talet förslag som finns i meddelandet kommer detaljerade åtgärder tas fram, i vissa fall kommer lagstiftning att komma ifråga. Dock behöver de förslag som finns i meddelandet konkretiseras och förtydligas före det att de genomförs. Budgetära konsekvenser Förslagens effekter på EU-budgeten och statsbudgeten beror på den slutliga utformningen av enskilda förslag. Kommissionen har inte heller presenterat de förväntade effekterna på EU-budgeten. Flera av förslagen bedöms kunna få ekonomiska konsekvenser om de genomförs. Ett genomförande kräver dock att kommissionen konkretiserar förslagen ytterligare och regeringen kommer att återkomma med beräkningar och bedömningar av de ekonomiska effekterna i de sammanhangen. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Kommissionens meddelande om industripolitiken för en globaliserad tid har som ansats att det endast omfattar tillverkningsindustrin med tillhörande tjänster. hade välkomnat en bredare ansats som tydligare beaktar tjänstesektorn som ju står för en betydande andel av såväl ekonomisk tillväxt som sysselsättning. har som utgångspunkt att näringspolitiken på EU-nivå endast ska ge ramverk för den nationella nivån. Därav följer att horisontella ambitioner ska vara vägledande. Exempel på sådana är omställning till grön / resurseffektiv ekonomi "tänk småskaligt först principen", samt att statligt stöd och handelspolitik ska ge förutsättningar för likvärdig konkurrens mellan företag och sektorer. Satsningar inom olika sektorer måste vara förenliga med denna plattform och det europeiska mervärdet av särskilda sektorssatsningar måste påvisas. Denna horisontella ansats är relativt väl belyst i meddelandet, dock pekas ett antal sektorer ut som Kommissionen anser behöver särskild uppmärksamhet. Härvidlag är det inte tydligt vad Kommissionen avser att göra för att stödja dessa. Därför kommer regeringen att även efter det att rådslutsatserna är antagna fortsatt vara uppmärksamma på initiativ som strider mot principerna ovan. Det är viktigt att EU:s genom sin näringspolitik visar öppenhet gentemot omvärlden. Genom influenser från andra skapas förutsättningar för innovation och förbättrad konkurrenskraft. Det är också genom samarbete inom EU och med andra ekonomier förutsättningar för grön ekonomi skapas. Ekonomisk nationalism och protektionism ska undvikas. I detta arbete är företagens samhällsansvar (Corporate Social Responsibility) en viktig komponent och en prioriterad fråga för främjandet av svensk näringspolitik. Förutsättningarna för grön ekonomi är väl beskrivet i meddelandet, däremot hade regeringen önskat starkare skrivningar om vikten av öppenhet. En annan viktig fråga för SE är små och medelstora företag. Strukturella förändringar har ökat den relativa betydelsen av dessa. Små och medelstora företag utgör drivkrafter för innovation, produktivitet, fler arbetstillfällen och strukturella förändringar. Entreprenörskap ska ses som ett naturligt karriärval för alla medborgare i EU, entreprenörskapsdriven innovation är nyckeln till många nya framtida lösningar. Det är vidare viktigt med ett fortsatt, intensifierat arbete för att åstadkomma smart lagstiftning för att nå målen i 2020-strategin. III Övrigt 1. Fortsatt behandling av ärendet Under planerar det belgiska ordförandeskapet att rådslutsatser ska antas utan diskussion. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 6 b) samt 173.