eunbil · GX0N2350B3 · 2010-01-01 00:00:00 — Rubrik: Årliga konsultationer med - meningsutbyte behandlad vid samråd med : Inför rådets möte samt inför förra årets förhandlingar inför rådsmötena samt . Bakgrund EU förhandlar med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . äger förhandlingarna med rum , i Bergen samt i . Rådsmötet sammanfaller med av den första förhandlingsrundan. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemen-samma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att komma överens med om en gemensam hållbar förvaltning av bestånden i eftersom man delar ansvaret. Vidare är Regeringens övergripande målsättning är att tillse att den gemensamma fiskeripolitikens regelverk följs. Det gäller inte minst grundförordningens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning baserat på välgrundade vetenskapliga råd och gradvist införande av ekosystemansatsen. ICES rådgivning ska således vara vägledande för förvaltningsbesluten. Långsiktiga förvaltnings- och återuppbyggnadsplaner bör noga följas alternativt upprättas i enlighet med försiktighetsprincipen. Bedömningar av KOM, och i förekommande fall av de regionala rådgivande nämnderna ska noga beaktas. För svensk del ligger de största fiskeintressena inom ramen för (ursprungligen ett avtal mellan NO, SE och DK) samt det så kallade som omfattar svenskt fiske i norsk zon samt i och som förvaltas av gemenskapen. Fiskemöjligheterna i är fastställda enligt en förutbestämd fördelningsnyckel och har mer karaktären av en matematisk uträkning. har sagt upp som gäller . Förhandlingar om ett nytt avtal kommer att påbörjas först . I övrigt utgör sillfisket i och en viktig del av svenskt fiske. Regeringen anser att sillen i /dels bör bli föremål för nya förvaltningsplaner, dels bör få en biologiskt försvarbar kvotminskning som inte avviker väsentligt från de separat beslutade kvotminskningarna i de två ingående bestånden. inställning - Förslaget Förslag saknas då dagordningspunkter avser ett meningsutbyte om pågående förhandlingar. Vid ministerrådsmötet avser kommissionen att rapportera från den första förhandlingsrundan och förhoppningsvis kunna ge en tydligare bild av kärnfrågorna inför den sista förhandlingsrundan. För tillfället förefaller de svåraste frågorna i årets förhandling handla om makrill och balansen i utbytet av fiskemöjligheter. Kvoten för makrill fastställs genom en kuststatsöverenskommelse mellan EU, och medan tillträdet för detta fiske bestäms bilateralt mellan och . Ett av skälen till att parterna inte lyckats enas om någon kvot är att NO och gemenskapen har olika tolkningar om huruvida har rätt till ytterligare tillträde i EU zon för makrill. Gemenskapen anser att har fiskat upp sin kvot i EU zon och har därför stängt det norska fisket. Gemenskapen är beredd att ge tillträde mot skälig motprestation. Detta i kombination med att tog en unilateral nordlig kvot av makrill har bidragit till att relationen mellan parterna är kylig inför årets förhandlingar. Huvudfrågorna som normalt ska diskuteras är dock: - Förvaltning av sju gemensamma bestånd (nordsjötorsk, kolja, rödspotta vitling, sill, makrill och sej) inklusive fastställandet och fördelningen av TAC:er. - Förvaltning av gemensamma bestånd i och - Överenskommelse om utbyte av fiskemöjligheter - Kontroll och andra tekniska åtgärder av gemensamt intresse. Förvaltning för delade bestånd i och TAC:er för de gemensamma bestånden, torsk, kolja, rödspotta, vitling, sill, makrill och sej, som bestäms gemensamt av parterna. Alla bestånd utom vitling och rödspotta omfattas av förvaltningsplaner som överenskommits mellan parterna varför TAC:er inte förväntas bli föremål för diskussion. För rödspotta har gemenskapen en egen förvaltningsplan, vilken inte vill acceptera eftersom den beslutats för ett bestånd som gemenskapen delar med . ICES har dessutom bedömt att EUs plan har ett antal tillkortakommanden. EUs förvaltningsplan för rödspotta ska revideras och parterna kommer sannolikt söka nå enighet om en gemensam plan i samband med detta. Ordförandeskapets målsättning är att anta TAC:er i linje med etablerade förvaltningsplaner och KOMs fastställda policymeddelande. I policymeddelandet delas bestånden in i ett antal kategorier, beroende på beståndsstatus, kunskapsläge och natur. För de olika kategorierna föreslår KOM en regelmässig, maximal eller minimal ändring i TAC och effort. Förvaltningsåtgärder för delade bestånd i och Liksom för fastställer parterna TAC:er för delade bestånd i . I gäller det torsk, kolja, rödspotta, vitling, makrill, räka, sill och skarpsill. Torsk, kolja och sej lyder under samma förvaltningsplaner som för . Rödspotta, vitling och skarpsill sätts enligt separat rådgivning från ICES. Sill i /är utgörs av en blandning av sill från beståndet i och från det i västra (område 22-24), ICES väger samman bestånden och ger ett antal alternativ för /. Ordförandeskapets målsättning är att anta TAC:er i linje med etablerade förvaltningsplaner och KOM:s fastställda policymeddelande. I policymeddelandet delas bestånden in i ett antal kategorier, beroende på beståndsstatus, kunskapsläge och natur. För de olika kategorierna föreslår KOM en regelmässig, maximal eller minimal ändring i TAC och effort. Överenskommelse om utbyte av fiskemöjligheter Avtalet innehåller ett utbyte av fiskemöjligheter mellan parterna. En del av detta byta är ett erbjudande från om arktisk torsk, som de enligt ska erbjuda EU. EU kompenserar för detta genom andra fiskemöjligheter, traditionellt i första hand arter inom och blåvitling - i första hand utanför . har det blivit allt svårare att finna betalningsmedel till då kvoten för arktisk torsk ökat och kvoten för blåvitling minskat. är första gången som gemenskapen inte tar emot hela erbjudandet av torsk. Balansen är en svår och känslig fråga där i första hand små MS menar att de får betala ett orimligt högt pris för torsk som bara kommer stora MS till del. menar att de redan betalat för detta historiskt då fått marknadstillträde genom , och att MS bör tänka vad som kommer EU till stort till del. Ordförandeskapet bör eftersträva en för samtliga MS så balanserad överenskommelse som möjligt. Tekniska regleringar, kontroll- och övriga åtgärder En gemensam arbetsgrupp om kontroll är etablerad mellan EU, och . Arbetsgruppen kommer vanligen med rekommendationer som behandlas i överläggningar med och där relevant med övriga kuststater. En arbetsgrupp som etablerats i syfte att föreslå harmoniserade tekniska åtgärder i och kom med en rapport . Syftet enligt var att anta regleringar efter rekommendation från arbetsgruppen. Flera av är inte beredda att komma överens med om tekniska regleringar innan man beslutat om detsamma inom EU i samband med revidering av 850/98 (som f.ö. är föremål för politisk överenskommelse under rådsmötet ). KOM delar denna uppfattning givet att gemenskapen också påbörjat sin interna översyn av den gemensamma fiskeripolitiken. Under förhandlingarna överenskoms dessutom ett antal åtgärder för att minska utkast. I första hand införde EU åtgärder som t.ex. införandet av ett förbud mot att uppgradera fångsten samt ett system med realtidsstängningar kvartalsmål för kvoten och relaterade selektivitetsåtgärder som återfinns i kommissionens reviderade förslag till tekniska åtgärder. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa - Ekonomiska konsekvenser - Övrigt -