rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Genom senaste forskningspolitiska beslut förstärktes forskningen om miljö, energi och klimat med totalt . Forskning om hållbart samhällsbyggande utpekas i propositionen som ett prioriterat område.294 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotive- 293Tillväxtverket, brev . 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4. ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 rad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas får också finansiera utvecklingsverksamhet i begränsad omfattning. I Formas uppgifter ingår även att bl.a. nyttiggöra forskningsresultat och främja en hållbar utveckling i samhället, ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat och att bidra till popularisering av den forskning som finansieras av rådet. Formas har haft årliga utlysningar för att finansiera projekt inom stadsutveckling. Särskilda riktade utlysningar genomfördes med inriktning på stadsutveckling. Inom ramen för det europeiska samverkansprojektet finansierar Formas de svenska deltagarna i ett antal forskningsprojekt. Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten har ett särskilt ansvar inom teknikområdet samt områdena transport, kommunikation och arbetsliv. genomfördes en utlysning kring miljöanpassad teknik som bidrar till hållbar produktion och konsumtion samt hållbara transporter. Ett av delområdena är hållbar stadsutveckling. Kartläggning av forskning om städer och hållbar stadsutveckling Delegationen har låtit genomföra en kartläggning av forskning om städer och hållbar stadsutveckling. Det kan inledningsvis konstateras att det är svårt att avgränsa vad som ska räknas in i denna typ av forskning. I kartläggningen ingår bl.a. gränsöverskridande frågor, frågor med en system- och helhetssyn på stadsutveckling, samspelet mellan människa och stad, mång- och tvärvetenskapliga ansatser samt praktiknära kunskapsuppbyggnad. Kartläggningen av forsknings- och utvecklingsmiljöer visar att det finns en relativt god men fragmenterad kompetensbas i för att vidareutveckla och bygga upp de former av kompetens och ny kunskap om städer och stadsutveckling som motsvarar utmaningarna inom området. Kartläggningen visar att forskningsmiljöer för stadsutveckling finns på många lärosäten och inom näringslivet. I kartläggningen görs bedömningen att som ett resultat av tidigare satsningar från bl.a. Formas (Den uthålliga staden, Staden som livsmiljö, Det offentliga rummet) har en mer samlad kompetensbas för mång- och tvärvetenskaplig kunskapsuppbyggnad utvecklats i , /, , och . Även i , och finns individuella forskare och specialkompetenser av intresse. Genom Mistras satsning , och i synnerhet genom det arbete som gjorts av de tre huvudkandidaterna (, /och ) har kompetensbasen förstärkts ytterligare. Kartläggningen av forskningsfinansiärer visar att det, trots att det finns en stor potentiell finansieringsresurs hos berörda myndigheter, forskningsråd m.fl., är lite medel som går till forskning om hållbara städer. Enligt den bedömning som görs i kartläggningen går endast marginella summor till forskning och utveckling kring stadsutveckling, uppskattningsvis ca , vilket motsvarar av den totala finan- 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING sieringsvolymen hos de större finansiärerna. Därutöver finansieras forskning av mer inomvetenskaplig karaktär som kan ha viss relevans för stadsutvecklingsområdet. De viktigaste finansiärerna av ämnesövergripande och praktiknära forskning framgår av tabellen nedan. Systematiskt samarbete och samordning mellan finansiärerna förekommer endast i ringa omfattning inom stadsutvecklingsområdet, och under kartläggningen har endast ett fåtal exempel på gemensamma satsningar framkommit. I rapporten konstateras vidare att det i saknas en aktör med övergripande och samlat ansvar för kunskap och kompetens inom området.295 TABELL T: FORSKNINGSFINANSIÄRER INOM STADSUTVECKLINGSOMRÅDET /år (av Samhällsbyggnad, fysiska struktu- rer, arkitektur, stadsbyggnad, pro- cesser och former för samverkan. /år () Futures: Socioekonomi, kultur, urban metabolism, urban komplexi- tet, urban governance. Transportsystem i tätorter och storstäder, samhällsplanering, metoder och angreppssätt, oskydda- motiverad FoU inom järnvägsområ- /år (<1 %) Teknik, innovation, affärsmöjlighe- Miljöinnovationer, säkra och utveckling ett av flera delområden /år (<1 %) Fattigdom, utvecklingsländer. /år () Energi- och transportsystem, kli- matverktyg, vatten och sanitet. /år (<1 %) Grundläggande forskning inom alla /år () Forskning i samverkan mellan högskola och näringsliv. projekt inom stadsutveckling. /år () landskap, stadsomvandling, det moderna stadslivet och dess 295 Nolmark, Jarnhammar & Edfeldt-Sjöling, 2009. ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 /år (<1 %) Utvecklingsarbete, information och strategiska FoU-insatser för arki- tektföretagens behov och kompe- FoU, information och implemente- Landsting (SKL) ring för behov i kommuner och Ca /år () Källa: Nolmark, Jarnhammar & Edfeldt-Sjöling, 2009. är en viktig myndighet inom området men har inga egna forskningsmedel. är inte FoU-finansiär men i vissa programstöd ingår medel till kunskapsutveckling. Gemensam utlysning av forskningsmedel för hållbar stadsutveckling Formas, , , och har gemensamt utlyst medel för forsknings- och utvecklingsprojekt inom området Samordnad stadsutveckling en förutsättning för hållbarhet. Syftet med utlysningen är att stödja och främja interdisciplinära forsknings- och utvecklingsprojekt om städer och stadsutveckling som är systeminriktade och praktiknära och därmed förstärka kunskapsutvecklingen och kompetensbasen då det gäller hållbara städer. I utlysningen har Formas anslagit , , RAÄ , och för åren 20102012. Budgetramen uppgår till sammanlagt . Förutom gemensam utlysning planeras samverkan kring seminarier, forskningskommunikation m.m. där även övriga aktörer inom stadsutvecklingsområdet kan delta. Utlysningen är inriktad på följande prioriterade områden: Processer och former för lokal och regional samverkan för genomförande av strategiska fysiska förändringar. Systemlösningar inom stadsbyggande, infrastruktur och arkitektur som främjar sektorsövergripande teknikutveckling och handlingsmönster i riktning mot resurseffektivitet, minskad energianvändning och miljöbelastning. Stadsbyggande, infrastruktur och arkitektur som bidrar till att skapa attraktiva, intressanta, trygga och säkra platser för sociala och kulturella möten, för förflyttningar, handel och rekreation. Stadsplanering som bidrar till att skapa socioekonomisk och fysisk hållbarhet samt ger kunskap om segregationens drivkrafter i det landskapet och hur de kan motverkas. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING Normalstorleken på ett projekt bedöms uppgå till ca för att möjliggöra interdisciplinära projekt. Samfinansiering från näringsliv, bransch och kommun bedöms som en fördel och kan utgöras av att ett företag eller en organisation utför eget arbete i projektet. Ansökningarna bedöms i en särskild beredningsgrupp med representanter för finansiärerna, vetenskapssamhället och användarintressena. Respektive finansiär fattar beslut om finansiering . Projekten kan tidigast starta . Tvärvetenskapligt forskningscentrum om hållbar stadsutveckling (Mistra) har beviljat medel till och för ett nytt tvärvetenskapligt forskningscentrum om hållbar stadsutveckling, Mistra : for Sustainable . Det nya centrumet ska enligt Mistra bidra till storstädernas positiva utveckling socialt, miljömässigt och ekonomiskt, fungera som en plattform för kunskapsutvecklingsprocesser och ge en plattform för det internationella samarbetet.296 Det nya centrumet startade sin verksamhet och beskriver sin verksamhet på följande sätt: Mistra är ett världsledande centrum för hållbar stadsutveckling. Vi erbjuder innovativa lösningar genom förstklassig, verkningsfull och samhällsrelevant kunskap. I nära samverkan mellan praktiker och forskare tas förstklassig, verkningsfull och relevant kunskap fram. Centrumet ska bidra till att göra verklig skillnad för miljön och människors liv i världens städer. Mistra styrka är just samarbetet mellan forskningen och den praktiska tillämpningen. Centrumet ska erbjuda en arena för utveckling och överföring av kunskap, där samverkan med näringsliv, intresseorganisationer och allmänhet ska utvecklas.297 Centrumet är konsortium mellan olika institutioner i och IVL . Från centrumet har framförts att centrumet ska arbeta lokalt och globalt, med förstklassig, verkningsfull och relevant kunskap och transdisciplinär kunskapsproduktion (akademisk och praktisk kunskap) inom fyra områden: God bebyggd miljö, Utmaningar från klimat och resursknapphet, Planering och Spontan stadsomvandling. Centrumet ska arbeta med kunskapsproduktion och demonstration, kunskapshantering och kommunikation samt utbildning, kompetensutveckling och ömsesidigt lärande. genomförs fem pilotprojekt, bl.a. om beslutsprocesser för hållbar stads- och regionutveckling, klimatpåverkat byggande och förorter.298 298Forum för miljöforskning, . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 Övriga statliga insatser för forskning kring hållbar stadsutveckling Det finns flera exempel på andra statliga insatser som görs för att främja forskning som har bäring på frågor kring hållbar stadsutveckling. Ett exempel på en myndighet som arbetar med forskningsfrågor är RAÄ som i uppföljningen har uppgett att man arbetar med forskningsfrågor vad gäller hållbar stadsutveckling på två sätt: dels genom egen forskning kring exempelvis stadsarkeologi och kulturarvets roll i samhällsplaneringen, dels genom fördelning av forskningsanslag till projekt med koppling till stadsutveckling. RAÄ deltar i Formasutlysningen kring hållbar stadsutveckling och ställer delar av sitt forskningsanslag till förfogande till forskning om hållbara städer. Ett annat exempel kan hämtas från som stöder forskning på IVL för att minska byggsektorns miljöpåverkan. Här ingår bl.a. energieffektiv och klimatanpassad bebyggelse och minskad användning av farliga ämnen. Hållbar utveckling och hållbara städer Denna bilaga beskriver närmare begreppen hållbarhet och hållbar utveckling. En genomgång görs av hur forskningen ser på hur hållbar utveckling kan definieras. Bilagan är framtagen av på uppdrag av riksdagsförvaltningen. Hållbarhet, hållbar utveckling och hållbara städer I dagens debatt kring naturresurskonsumtion och miljöproblem är konceptet hållbar utveckling ett välanvänt begrepp. Flera forskare har framhållit att det ofta använda begreppet hållbarhet är oprecist och att dess frekventa användning kan bero på möjligheten till fri tolkning. innebär det att olika definitioner av hållbarhet inte nödvändigtvis överensstämmer med varandra. Första gången begreppet hållbar utveckling (sustainable development) registreras i en ordbok är i 1972. , dyker begreppet hållbar stad (sustainable city) upp i samma verk. Det var dock framför allt den s.k Brundtlandrapporten som populariserade begreppet hållbar utveckling.299 Rapporten gemensamma framtid, ofta kallad Brundtlandrapporten, skrevs av för miljö och utveckling på uppdrag av FN.300 Rapporten gav upphov till följande välanvända definition av hållbar utveckling: En hållbar utveckling är en utveckling som uppfyller dagens behov utan att förstöra möjligheterna för kommande generationer att uppfylla sina egna behov.301 Brundtlandrapporten betonar vikten av att konceptet hållbar utveckling förstås utifrån ett helhetsperspektiv ur vilket såväl ekonomiska och sociala som ekologiska aspekter beaktas. Ekonomisk tillväxt ses som en förutsättning för hållbar utveckling, men det krävs att denna blir mindre material- och energiintensiv. Den ekologiska dimensionen innebär att en hållbar utveckling måste harmonisera med det globala ekosystemet utan att utarma naturkapitalet och att detta bl.a. kräver en minimerad påverkan på luft- och vattenkvaliteten. En socialt hållbar samhällsutveckling beskrivs som en utveckling som tillgodoser mänskliga behov och leder till rättvisa möjligheter för alla samhällsgrupper och generationer. Ett avsnitt om utmaningar i Brundtlandrapporten behandlar specifikt städernas roll för en hållbar utveckling, som i rapporten beskrivs som en 299Se bl.a. , 2010. 300Kommissionen leddes av den förra norska statsministern . 301Världskommissonen för miljö och utveckling. HÅLLBAR UTVECKLING OCH HÅLLBARA STÄDER BILAGA 8 2010/11:RFR2 av sex globala utmaningar. Fokus i detta avsnitt läggs framför allt på städer i utvecklingsländer och hur dessa kan utvecklas i en hållbar riktning. En del i avsnittet behandlar även den industrialiserade världens städer i egenskap av stora resurs- och energiförbrukare samt i hög grad ansvariga för de globala miljöföroreningarna. Även städers beroende av omkringliggande landsbygd och andra geografiska områden för sin resurs- och energianvändning diskuteras. Detta innebär att städer har en indirekt social, ekonomisk och ekologisk påverkan långt utanför sin geografiska utbredning. I rapporten påpekas att många städer står inför problem med försämrad infrastruktur, miljöförstöring och en negativ spiral av social segregation. En hållbar stad framställs i kontrast till detta som en stad som svarar mot mänskliga behov och strävanden både och . Konceptuella modeller för hållbarhet Inom ramen för denna uppföljning har en genomgång gjorts av hur forskningen ser på hur hållbar utveckling kan definieras. Utifrån genomgången kan konstateras att det inom såväl forskning som praktik uttrycks ett behov av att hålla definitioner av hållbar utveckling och deras innebörd öppna och diversifierade för att man ska kunna beakta så många aspekter möjligt. är utveckling och definition av tydliga strategiska mål samt delobjektiv för att nå dessa ett viktigt hjälpmedel för att påverka utvecklingen i önskvärd riktning, vilket enligt vissa forskare skapar en inneboende paradox som kan fungera som en svaghet såväl som en styrka.302 som utvecklingen av konkreta strategier kan försvåras som en effekt av ambivalensen i begreppet, är det också detta som gör det möjligt att bryta ned konceptet till att passa praktiskt taget alla verksamheter och aktiviteter. Detta gör dock att konceptet kritiseras regelbundet. En forskare uttryckte sin kritik på följande sätt: Hållbarhet är en ambivalent kliché som alla är överens om, men i den universella legitimationsprocessen kommer ingen överens.303 Trots sådana åsikter anses hållbarhetskonceptet ändå kunna fungera som en samlande och synergistisk kraft över såväl politiska block som olika förvaltningsgränser och samhällssektorer. Det bör i sammanhanget poängteras att hållbarhetskonceptet är en normativ process snarare än ett sluttillstånd. Av den genomgång som har gjorts framgår att det finns flera grundläggande konceptuella modeller som på olika vis illustrerar och kopplar samman grunderna för en hållbar utveckling och dess aspekter. Två av de vanligaste modellerna är följande: Modell 1 visar den biofysiska sfären (den ekologiska dimensionen) och det naturkapital som den producerar som grunden för en hållbar utveckling; ekonomiska, teknologiska och institutionella aspekter är de medel 302Kates och Parris, 2005 303Mitcham, 1995. 2010/11:RFR2 BILAGA 8 HÅLLBAR UTVECKLING OCH HÅLLBARA STÄDER som står till buds som styrmedel för att lotsa utvecklingen mot en mer hållbar framtid (den ekonomiska dimensionen). Målet i en hållbar utveckling är att eftersträva mänskligt välbefinnande, inklusive jämlikhet och välfärd (den sociala dimensionen). Modell 2 illustrerar att de olika aspekterna i en hållbar utveckling måste anpassas i förhållande till varandra och systemets inneboende begränsningar; vi lever i ett slutet system som i ett längre perspektiv inte kan uppehålla den globala demografiska och ekonomiska expansion som pågår. Denna insikt medför behovet av ett tvärvetenskapligt holistiskt perspektiv i vilket de olika samhällsprocesserna och ekologiska processerna kopplas samman och rum. FIGUR 1: TVÅ MODELLER FÖR HÅLLBAR UTVECKLING Källa: Modell 1 adapterad från , 2010. Modell 2 adapterad från , 2008. I städer ställs hållbarhetskonceptet på sin spets. Det kan konstateras att städer är starkt människodominerade system som är stora konsumenter av naturresurser och producerar stora mängder avfall, som ekonomiska och sociala aktiviteter är som störst och mest intensiva i städerna. Den globala urbaniseringsprocessen sker mycket snabbt. Över hälften av jordens befolkning bor i städer. beräknas andelen av befolkningen som bor i städer till , medan den kommer att ha växt till 80 %.304 Lösningen på hållbarhetsfrågan sägs därför ligga i staden, men de egenskaper som beskrivs ovan gör också staden till den mest sårbara samhällsformen. Ekologiska fotavtryck är ett ytmått som ger en uppskattning om hur mycket vi tar i anspråk av omkringliggande natursystem.305 Måttet visar hur mycket energi och råmaterial en person eller en grupp konsumerar och återger konsumtion och avfallshantering i natursystemyta. Global handel och långväga föroreningar innebär att inte bara närområdet tas i anspråk utan även natur- 304FN:s populationsdatabas, 2007. 305Rees & Wackernagel, 1996. HÅLLBAR UTVECKLING OCH HÅLLBARA STÄDER BILAGA 8 2010/11:RFR2 system i produktionsområden på andra sidan jordklotet.306 I en studie beräknades det ekologiska fotavtrycket för 29 städer kring (inklusive , och ), vilket visade att invånarnas konsumtion av virke, papper, fibrer och mat kräver en ekosystemareal som är 200 gånger större än själva städernas yta. Detta innebär att en genomsnittlig invånare i någon av dessa städer är beroende av ett ekosystemunderhåll från skogar, jordbruksmark, hav, sjöar och våtmarker om ca 220 per år.307 Forskningen visar att de växande städerna konsumerar alltmer och därför blir alltmer beroende av större och större omkringliggande geografiska områden, vilket i förlängningen anses skapa såväl politisk och ekonomisk som ekologisk instabilitet.308 Essentiellt för en såväl ekologisk som ekonomisk hållbarhet blir därför att städernas expansion av de ekologiska fotavtrycken minskar och att städerna kan fungera genom högre grad av regional självförsörjning. Utifrån den energi- och resurskonsumtion samt avfallsproduktion som städer står för framhävs inom forskningen även städers roll som starkt drivande faktor i ekonomisk tillväxt och global handel. Ur ett lokalt perspektiv höjer den globala handeln regioners välfärd genom att höja bärkapaciteten vad gäller vissa resurser. Det finns dock ett problem ur ett ekonomiskt och ekologiskt hållbarhetsperspektiv i att detta system understöder överkonsumtion av de resurser som finns i en viss region för global export. Forskning har pekat på att denna stimulans av accelererande konsumtion av lokala överskott av naturkapital som en effekt av global efterfrågan inte fungerar i förlängningen i det slutna system som biosfären utgör, i och med att det sänker jordens globala bärkapacitet i sin helhet.309 En förlängning av detta perspektiv blir att städer i sin nuvarande form i hög grad är ekonomiskt och socialt sårbara inför förändrade förutsättningar på grund av överkonsumtion. En miljonstad som i hög grad är beroende av naturresursflöden från avlägsna källor kan snabbt få problem i sin ekonomiska stabilitet och sociala trygghet vid potentiella framtida resursbrister. Genomgången av forskningen visar att detta har skapat ett normativt ideal inom hållbarhetsforskningen om att en högre regional kapacitet till självförsörjning är önskvärd. skapar städer stora potentiella fördelar som kan vara nödvändiga för en framtida ekonomisk hållbarhet: Lägre kostnader per capita för infrastrukturinvesteringar. Större möjligheter för återvinning och återanvändning av material. Hög populationstäthet, vilket minskar behovet av mark per capita. 306Borgström, 2004. 307Folke m.fl., 1997. 308Rees, 1997. 2010/11:RFR2 BILAGA 8 HÅLLBAR UTVECKLING OCH HÅLLBARA STÄDER Hög potential för att minska utsläppen av växthusgaser genom mindre behov av fossila bränslen för bl.a. transport och uppvärmning. Den mest grundläggande definitionen av social hållbarhet kan uttryckas som ett positivt samhällstillstånd som genereras av sociala institutioner och policyer.310 Detta tillstånd är starkt kopplat till såväl ekologisk som ekonomisk hållbarhet men har i allmänhet inte forskats på och därmed inte utvecklats som begrepp i samma utsträckning. Forskare har identifierat följande egenskaper som väsentliga för en socialt hållbar stad: Jämlikhet mellan medborgare i tillgång till nyckeltjänster såsom hälsovård, utbildning, transport, boende och rekreation. Denna jämlikhet avser alla samhällsgrupper inom generationer men också mellan generationer. Ett system av kulturella relationer inom vilket positiva aspekter av disparata kulturer värderas och skyddas för social diversitet, som kulturell integration främjas. Omfattande medborgardeltagande inte bara i val, utan även i andra former av engagemang, speciellt på lokal nivå.311 I stadssammanhang har forskare på uppdrag av analyserat policyer i tio städer och identifierat sex olika nyckelområden för att uppnå ovan beskrivna tillstånd: Governance (styrning; relationer, processer och samförvaltning av samhället emellan myndigheter och medborgargrupper) Kulturella och sociala institutioner Social infrastruktur (t.ex. skolor och sjukhus) och offentliga tjänster (t.ex. vatten och elektricitet) Uppföljningens genomgång av forskning om hållbar utveckling visar att fokus inom forskning och teorier kring social hållbarhet i sammanhang ofta ligger på nödvändigheten av att arbeta med lokal, platsspecifik policyutveckling snarare än nationell sådan, delvis för att bygga upp en jämförande kunskapsbas om mer respektive mindre framgångsrika institutioner. 310Polèse & Stren, 2000. Delegationens kriterier för det ekonomiska stödet Av svaren bör tydligt framgå vad det ekonomiska stödet kan tillföra åtgärder eller processer inom projektet och som inte kommer att kunna genomföras utan sökt stöd. Uppgifter om sökande: Projektbenämning. Kommun, regionalt organ, aktiebolag, allmännyttigt bostadsföretag, privat bostadsföretag, annat (rutor att kryssa i). Bidrag söks för: Nybyggnad. Ombyggnad (rutor att kryssa i). Kvarter (rutor att kryssa i). Åtgärder rör: Energi. Annan åtgärd (rutor att kryssa i). Sekretess: Ange om ansökan innehåller information som du inte vill ska lämnas ut vid förfrågan: Ja/Nej. Projektbeskrivning: Lämna här en redogörelse för projektet och de åtgärder vilka stöd söks för. Av beskrivningen ska bland annat framgå de övergripande målen för projektet, bakomliggande resonemang och hur målen ska uppnås. Redogörelsen kan omfatta maximalt 4 000 tecken, med högst 2 000 tecken per textfält. Åtgärder i projektet: Samtliga punkter under denna rubrik ska besvaras. Uppfyllande av hållbarhetsmål: Beskriv hur åtgärderna uppfyller för projektet relevanta miljökvalitetsmål samt sociala och ekonomiska mål. Ange om möjligt nyckeltal. Stadsplanering: Beskriv för projektet relevanta aspekter. Beskrivningen kan t ex avse: Övergripande hållbarhetsidé; Hållbar tillgänglighet till nationellt, storregionalt och lokalt strategiska funktioner, särskilt med gång och cykel samt kollektiva färdmedel; Genomförbarhet och ekonomiska förutsättningar; Kvaliteter som uppnås vad avser stadsbyggnad, kulturhistoriska värden, gestaltning, miljö, social och kulturell funktion samt delaktighet; Förutsättningar för hållbar godstransportförsörjning; Utvecklingsbarhet. Integrerade tekniska system: Beskriv hur synergier tas till vara genom integrering av t ex Vattentillförsel och avloppsrening; Landskapsplanering; Avfallshantering; Arkitektur och byggnader; funktioner; Energi; Trafik och transporter inkl godstransporter.