eunbil · GX0N24204B · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Lagstiftningsöverläggning (ev.) godkännande av a-punktslistan (Offentlig överläggning enligt artikel 7 i rådets arbetsordning) 3. Icke lagstiftande verksamhet - (ev.) godkännande av a-punktslistan JORDBRUK Coreper-frågor Icke lagstiftande verksamhet 4. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och om medlemsstaternas fria rätt att fatta beslut om odling av genetiskt modifierade grödor - Meningsutbyte Dokumentbeteckning doc. 13511/10 ENV 569 AGRILEG 116 317 MI 300 DENLEG 86 Rättslig grund Förslaget grundas på artikel 114 i EUF-fördraget, som behandlar åtgärder för att upprätta den inre marknaden. Beslut fattas med ordinarie lagstiftningsförfarande (artikel 294 EUF-fördraget). Bakgrund presenterade Europeiska kommissionen (kommissionen) ett förslag till en EG-förordning som tillfogar en art 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier, även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna artikel 26b eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt artikel 26b ska också vara i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Genom att gå vissa medlemsstater till mötes i frågan om att begränsa odling av GMO hoppas kommissionen att dessa medlemsstater i högre grad kan förmås att rösta för att godkänna GMO för odling när en riskvärdering visat att den är säker för människa, djur och miljö. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. kommer förslaget att diskuteras i en ad hoc-arbetsgrupp som har sitt första möte . Huvudansvaret för direktiv /18/EG, i vilket en ändring nu alltså föreslås, ligger på miljörådet. Ändringen i rättsakten ska genomföras genom ordinarie lagstiftningsförfarande, vilket innebär att rådet och ska behandla förslaget och enas om ett beslut. Vid rådsmötet ges jordbruksministrarna möjlighet att ha ett meningsutbyte om kommissionens förslag. Ordförandeskapet har skickat med två frågor som ska ligga till grund för diskussionen: Vilka ekonomiska effekter och vilka konsekvenser för den inre marknaden kan dessa nya förslag från kommissionen ha? Hur kan man garantera att kommissionens förslag är förenliga med WTO:s och den inre marknadens regler? Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar möjligheten för jordbruksministrarna att diskutera dessa viktiga frågor. Detta eftersom det är nödvändigt att belysa alla alternativ för att förbättra genomförandet av . värnar den inre marknaden och lägger stor vikt vid att det internationella regelverket efterföljs. Det är därför av central betydelse att frågeställningarna analyseras grundligt innan beslut fattas. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Punkter från särskilda jordbrukskommittén Icke lagstiftande verksamhet 5. Situationen på marknaden för mjölk -antagande av rådsslutsatser Dokumentbeteckning doc. 11758/10 254 AGRIORG 19 doc. 11935/10 260 AGRIORG 21 doc. 13570/10 321 AGRIORG 27 Bakgrund I samband med det allmänna prisfallet på jordbruksprodukter och av 2009 sjönk priset på mjölkråvara kraftigt. Under denna s.k. mjölkkris debatterades kortsiktiga åtgärder för sektorn i Jordbruks- och fiskerådet. För att utarbeta mer långsiktiga åtgärder inrättade kommissionen en högnivåexpertgrupp, vars huvudsakliga fokus kom att vara konkurrensrättsliga frågor, såsom standardkontrakt och vertikala och horisontella samarbeten. Arbetsgruppen lämnade sin slutrapport . I denna rekommenderas kommissionen att vidta ett antal åtgärder, bland annat att se över möjligheten till ökade horisontella samarbeten och införande av formkrav för kontrakt med mjölkproducenter. Kommissionen har uttalat att ett paket med förslag till åtgärder för att stärka konkurrenskraften för mjölkproducenterna kommer att presenteras . I syfte att ge så mycket vägledning som möjligt till kommissionen i dess arbete med åtgärdspaketet så anser det belgiska ordförandeskapet att rådet bör försöka enas kring rådsslutsatser om åtgärder för att stärka den långsiktiga konkurrenskraften i sektorn. Dessa rådsslutsatser ska baseras på rapporten från högnivågruppen för mjölk. Förslag till svensk ståndpunkt anser att de europeiska mjölkproducenternas konkurrensförmåga bäst stärks genom att produktionen marknadsanpassas och effektiviseras. För SE är det viktigt att rådsslutsatserna inte ges ett innehåll som föregriper den förestående budgetöversynen och inte försvårar fortsatta reformer av den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Rapporten från högnivåexpertgruppen för mjölk var föremål för samråd i . Sakfrågan behandlades dessutom inför presentation av kommissionens kvartalsrapport om mjölkmarknaden på Jordbruks- och fiskerådet . De föreslagna rådsslutsatserna har inte tidigare varit föremål för samråd med . Lagstiftande verksamhet 6. Reviderat förslag till ändringar i rådets förordningar (EG) nr 1290/2005 och (EG) 1234/2007 om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter i samband med distribution av livsmedel till de fattigaste i gemenskapen Dokumentbeteckning -13435/10 312 AGRIORG 25 CODEC 798 (saknas) Rättslig grund -Artikel 37 i EG-fördraget, beslut i rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från Parlamentet inhämtats (nu artikel 43 FEUF, ordinarie lagstiftningsförfarande). Bakgrund EU har , inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, ett årligt program för att förmedla mat till behövande inom unionen. Programmet startades på begäran av välgörenhetsorganisationer då det fanns stora lageröverskott. Situationen har förändrats i och med utvidgningen och en reformerad jordbrukspolitik. Marknadsuppköp har inkluderats i programmet för att komplettera användningen av interventionslager. Interventionslagren är i princip tömda (förutom för socker vars intervention avskaffas innevarande år). Prognoser tyder på att det inte kommer att byggas upp några lager inom en överskådlig framtid. Regelverket har förändrats så att intervention för flera produkter helt har avskaffats eller återgått till att fungera som ett säkerhetsnät vid markanta prisfall. har inte deltagit i programmet. Inte heller , , , , , , och deltar i programmet . De nya medlemsstaterna utnyttjade av budgeten . Huvuddelen av budgeten () fördelades mellan , och . Kommissionen menar i sitt förslag att det finns behov för ett program på . Det saknades tidigare en budget för kommissionens förslag eftersom den ska behovsanpassas. Kommissionen angav vid jordbruksrådet att stödet ska vara frivilligt att tillämpa och att ska finansieras från den gemensamma budgeten och resterande del från medlemsländerna. De länder som utnyttjar programmet har kraftfullt protesterat mot införande av medfinansiering från medlemsländerna. Det har framkommit att vissa medlemsländer förespråkar 100 procentig EU-finansering. Kommissionen däremot hävdar att en nationell medfinansiering kan lösa vissa av de brister som funnits när det gäller programmets effektivitet. Frågan om livsmedelsprogrammen diskuterades ihärdigt på rådsnivå , efter att kommissionen föreslagit ett permanent treårigt livsmedelsprogram, som byggde enbart på marknadsuppköp. En minoritet bestående av , , , , och blockerade sedan förslaget i jordbruksrådet , delvis på grund av ifrågasättande av den rättsliga grunden för förslaget. Övriga tveksamma medlemsländer är , och . Enligt en analys av den rättsliga grunden, publicerad av rådets rättstjänst underkändes artikel 37 i EG-fördraget som rättslig grund för förslaget. I stället borde enligt rättstjänsten artikel 308 i EG-fördraget vara den rättsliga grunden för förslaget. Beslut fattas av rådet med enhällighet efter att ha hört . Inget dokument med ett nytt förslag finns ännu tillgängligt. Kommissionens revideringar är därför inte kända. Det är troligt att det belgiska ordförandeskapet genom kommissionens reviderade förslag nu har för avsikt att testa styrkan i den blockerande minoriteten som finns mot förslaget. Förslag till svensk ståndpunkt anser att detta är en socialpolitisk och inte en jordbrukspolitisk fråga. Regeringen är kritisk till kommissionens förslag. Det har länge varit den uppfattning att avsättningsfrämjande stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska avskaffas. Kampen mot fattigdom och utslagning i samhället bör ske inom det sociala området och vara varje medlemslands ansvar enligt subsidiaritetsprincipen. Regeringen ansåg 2008 att artikel 37 i EG-fördraget inte kunde tillämpas utan att det istället var artikel 308 i förra EG-fördraget (nu artikel 352 FEUF) som borde vara den rättsliga grunden för förslaget. har för övrigt väckt talan mot kommissionen angående giltigheten av den förordning om livsmedelshjälp som avser . har invändningar mot den rättsliga grunden för programmet. har intervenerat på sida och anser att det är principiellt viktigt att frågan om jordbruksbudgeten kan användas till denna typ av åtgärd prövas. Frågan var föremål för samråd med inför jordbruksråden . Förslag angående regelverket (EU) till och rådet om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden - Presentation av Kommissionen och utbyte av åsikter angående en första rapport rörande effekterna av reform av åtgärder för POSEI Dokumentbeteckning 13575/10 323 POSEICAN 10 POSEIDOM 10 POSEIMA 10 13576/10 324 POSEICAN 11 POSEIDOM 11 POSEIMA 11 Rättslig grund Artiklarna 42, 43 och 349 i -fördraget (tidigare artiklarna 36, 37 och 299.2 i EG-fördraget). Beslut fattas av rådet och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294 (tidigare artikel 251). Beslutsfattande med kvalificerad majoritet tillämpas generellt i rådet där det ordinarie lagstiftningsförfarandet används. Bakgrund Ett grundläggande regelverk om de särskilda åtgärder som ska tillämpas i de yttre randområdena antogs genom rådets förordning /EG) nr 247/2009. Enligt denna förordning ska Kommissionen överlämna en allmän rapport till och rådet med en redogörelse för verkningarna av de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna förordning, vid behov åtföljd av lämpliga förslag. Det här är den första rapporten som presenteras. Ett antal ändringar i förordningen har det dock tidigare fattats beslut om i rådet. Förslag till svensk ståndpunkt Rapport och förslag har ännu inte presenterats. Frågan har inte tidigare varit uppe på , eftersom det här är den första rapporten som presenteras som en uppföljning av förordningen. Övriga frågor 8. Makrillfiske - information och meningsutbyte på begäran av kommissionen Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. Bakgrund Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EU med övriga kuststater om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i Nordostatlanten. mellan EU, och om gemensam förvaltning av makrill löstes upp . Skälet var att parterna inte var överens om krav på en högre andel av beståndet. Förvaltningen av makrillbeståndet i Nordostatlanten har fått en problematisk utveckling. Från att ha varit ett bestånd under god förvaltning och gynnsam beståndsutveckling råder en dragkamp mellan tidigare kuststater, EU, å ena sidan och å andra sidan samt med som vill uppnå status som kuststat. och har fastställt unilaterala kvoter motsvarande flera över andelarna enligt det tidigare kuststatsavtalet medan EU och bibehållit sina relativa andelar. EU har i ett pressmeddelande från kommissionär uttryckt sitt starka missnöje med detta agerande och låtit förstå att både och äventyrar såväl makrillbeståndet som sina bilaterala avtal med EU om utbyte av fiskemöjligheter. har också svarat genom att inte längre tillåta Färöiskt makrillfiske i norsk zon. Under rådsmötet avser kommissionen informera om de bilaterala konsultationer som äger rum mellan EU och samt mellan och . Kommissionen avser också ställa ett antal frågor till medlemsstaterna som vägledning inför höstens kuststatsförhandlingar om makrill. Förslag till svensk ståndpunkt Dagens situation är ett allvarligt hot mot beståndet. bör stödja alla ansträngningar från kommissionen att nå en överenskommelse mellan parterna i makrillfrågan, så att de höga fångsterna från och kan minskas. SE vill verka för att ett avtal mellan parterna ska finnas på plats och att detta avtal avspeglar en ansvarsfull hållning från alla parter så att ett hållbart fiske kan uppnås. SE anser att en fortsatt stark allians mellan och i frågan är av betydelse för en gynnsam utveckling i förhandlingarna. Frågan var senast föremål för samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet i samband med TAC- och kvotförordningen. Lunchdiskussion: Finansiering av djurhälsa Bakgrund Bekämpning av allvarliga djursjukdomar är i hög grad harmoniserad inom EU. Det finns ett antal rättsakter som föreskriver vilka åtgärder som ska vidtas vid utbrott av bl.a. mul- och klövsjuka, svinpest, fågelinfluensa m.fl. djursjukdomar. Medlemsstaternas kostnader för att ersätta lantbrukare vid utbrott ersätts delvis av EU-medel. initierade kommissionen en översyn av djurhälsopolitiken, vilket resulterade i ett meddelande om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen (20072013) enligt principen "Det är bättre att förebygga än att behandla", som presenterades . Ett av syftena med den nya strategin var att förhindra framtida stora sjukdomsutbrott och minska gemenskapens kostnader. Meddelandet följdes upp med en handlingsplan som bl.a. innehöll en tidplan för kommissionens arbete med att genomföra den nya djurhälsostrategin. Enligt handlingsplanen ska en ny djurhälsolag utarbetas och ett nytt EU-system för ansvarfördelning och uppdelning av kostnader för djursjukdomar ska utformas. Frågan om finansiering av djurhälsa ska diskuteras vid lunchen i samband med ministerrådet . Det belgiska ordförandeskapet har skickat ut två frågor: Vad är er position när det gäller kostnadsdelning mellan myndigheter och näringen? och Är det nödvändigt att harmonisera systemet på EU-nivå? Förslag till svensk ståndpunkt anser att grundregeln bör vara att kostnader för att förebygga och bekämpa djursjukdomar ska bäras av lantbrukarna. Det finns dock omständigheter som innebär att det kan vara motiverat att finansiera åtgärder med statliga medel, t.ex. ersättning till lantbrukare då djur måste avlivas för att förhindra spridning av allvarliga sjukdomar. I är området föremål för en statlig utredning () som ska lämna sin rapport före slutet av 2010. anser att utgångspunkten bör vara att harmonisering på EU-nivå endast bör ske om det är det från samhällsekonomisk synpunkt effektivaste sättet att uppnå syftet att minska smittspridning och därmed de totala kostnaderna inom EU för djursjukdomar. anser att det är viktigt att kommissionen gör en genomgripande översyn av området när det gäller finansiering av djurhälsoåtgärder. Frågan var föremål för samråd med inför antagandet av rådsslutsatser. skedde överläggningar med Miljö- och jordbruksutskottet i frågan.