eunbil · GX0N23DAF4 · 2010-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: Fifth meeting of the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties (COP/MOP 5) to the Protocol on Biosafety (, , 11 to 15 October 2010) Adoption of Council Conclusions Dokument: 9380/1/10 behandlad vid samråd med : Ej tidigare behandlad i samråd med . Rådslutsatser inför Cartagenaprotokollets fjärde partsmöte antogs vid miljörådet och behandlades i . Rådsslutsatserna som förväntas antas på miljörådet ska fungera som förhandlingsmandat vid förhandlingarna vid Cartagenaprotokollets femte partsmöte i , . Kommissionen har dessutom ett förhandlingsmandat för förhandlingarna om en ansvarsordning för protokollet. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet reglerar internationell handel med GMO. Ett viktigt motiv för protokollets tillkomst var att av världens länder saknade nationella regler för GMO (siffran är ). Bristen på nationella regelverk gäller i första hand . Även inom EU och övriga i-världen, som ofta hade nationella regler kring GMO, saknades ännu regler för gränsöverskridande transporter/internationell handel med GMO. En av utgångspunkterna för arbetet med protokollet var därför att det skulle stödja länder utan egen lagstiftning på GMO-området. I korthet omfattar protokollets regelverk följande områden: Reglerna för hantering av GMO harmoniseras på global nivå vilket underlättar för både forskning och industri. Kärnan i protokollet är reglerna om att en importerande part i förväg skall få information om en planerad transport av GMO från exportören och därmed skall ha möjlighet att välja om man vill ta emot denna transport (den informerade förhandsöverenskommelsen). Importörens beslut skall baseras på nationell lagstiftning. Ett syfte med denna konstruktion är att undvika att en GMO, som inte är riskbedömd för ekosystemen i det aktuella landet, släpps ut av misstag. Innesluten användning och transit av GMO är undantagna från protokollets regler om att export skall anmälas i förväg och beslut inväntas. Däremot skall mottagarlandets regelverk och ev. krav på riskbedömning och prövning respekteras. Protokollet anger en miniminivå för vad som krävs av nationella regler. Protokollet är helt genomförda inom EG:s lagstiftning, främst genom direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av GMO samt förordningarna om gränsöverskridande transporter av GMO, spårbarhet och märkning av GMO samt förordningen om GMO i livsmedel och foder. EU:s lagstiftning går på vissa områden längre än de krav som Cartagenaprotokollet ställer. Cartagenaprotokollet ger indirekt förutsättningar för att upprätta system för spårbarhet och märkning av GMO och GMO-produkter. Detta genom att protokollet ger möjlighet att ställa krav på information, på segregation mellan GMO och icke-GMO från de exporterande länderna. Protokollet innehåller regler för internationellt informationsutbyte kring beslut om export/import av GMO, men även om nationella regelverk, om vilka GMO som godkänts för utsättning i miljön (fältförsök resp. kommersiell odling), för nyttjande av GMO i livsmedel, foder och för bearbetning mm. För att stödja informationsutbytet har ett förmedlingscentrum för biosäkerhet (, BCH) inrättats vid protokollets sekretariat. Information publiceras på BCH:s hemsida. Därigenom görs den även tillgänglig för allmänheten. Motsvarande nationella BCH har inrättats i många länder. I protokollet finns även regler för oavsiktliga respektive illegala gränsöverskridande förflyttningar, om socioekonomiska överväganden samt om utvecklingen av internationella regler för ansvar av skador i samband med GMO. Cartagenaprotokollet behandlar i övergripande termer stöd för kapacitetsuppbyggnad gällande GMO och bioteknik, i synnerhet i utvecklingsländer och länder med övergångsekonomier. Även finansieringsmekanismer och finansiella resurser för denna kapacitetsuppbyggnad och för uppfyllandet av protokollet behandlas. Allmänhetens tillgång till information och deltagande i beslut som rör GMO är omfattade av reglerna. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med enhällighet. Svensk ståndpunkt Rådsslutsatserna är generellt hållna och uttrycker EU:s vilja att nå resultat vid partsmötet. kan stödja detta förslag. inställning Yttrar sig inte om dessa rådsslutsatser. Para 2 Liability and Redress Uttrycker att EU ska verka för att en ansvarsordning kan antas vid det femte partsmötet. Para 3 Genomförande av protokollet Vikten av genomförande av protokollet och den roll som genomförandekommitténs stödjande gren kan innebära. Para 4 Specifikt inför COP/MOP 5 a) Strategiska planen. Att en strategisk plan med bra och operativa mål för Cartagenaprotokollet ska kunna antas. b) Risk assessment och risk management. Att hitta vägar att genomföra resultatet av arbetet genomfört av den särskilda arbetsgruppen som har tittat på strategier för risk värdering och riskhantering. [Två medlemsstater vill här ha en referens till särskilda förhållanden i regioner och länder.] Uppmuntra till mer användning av förmedlingscentret för biosäkerhet, . d) Budget. Att en realistiskt och tillräcklig budget ska kunna antas. e) Financial Mechanism . Säkerställa en effektiv finansiell mekanism för protokollet. f) Non-Parties. Uppmuntra fler icke-parter att ansluta sig till protokollet. Para 5 Kapacitetsuppbyggande insatser Uttrycker vikten av kapacitetsuppbyggande insatser i utvecklingsländer. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Berörs ej. Cartagenaprotokollet är genomfört inom EU genom en totalharmoniserad GMO-lagstiftning. Protokollet anger en miniminivå för vad som krävs av nationella regler. Protokollet är helt genomförda inom EU:s lagstiftning, främst genom direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av GMO samt förordningarna om gränsöverskridande transporter av GMO, spårbarhet och märkning av GMO samt förordningen om GMO i livsmedel och foder. EU:s lagstiftning går på vissa områden längre än de krav som Cartagenaprotokollet ställer. Ekonomiska konsekvenser Inga ekonomiska konsekvenser av rådsslutsatserna.