rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Där är urban utveckling ett av fyra prioriterade områden. 279 Spelet finns på webbplatsen . 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING Från Sida uppges att fokus på det stödet har legat på hållbar förvaltning av städer och på förbättring av förhållandena för fattiga i olika former av slumupprustningsprogram. Sida är verksamt inom följande områden. policyutveckling: Bidrag till verksamhet på global, regional och lokal nivå med inriktning på samhällsplanering och styrning utifrån ett spatialt sektorsöverskridande perspektiv med frågor om boende, mark, vattenförsörjning, sanitet och avfall. Exempel på globala program är stöd till UN-Habitat, och policyutveckling vid Afrikanska . Stadsplanering: Stöd till ett holistiskt och integrerat synsätt som berör förvaltning, demokratiutveckling, klimat- och energifrågan samt bostadsförsörjning och infrastruktur. Stadsplanering är en förutsättning för socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar urban utveckling och sakområdet har en stark svensk resursbas. Ett exempel på en insats som görs är ett tioårigt stöd till tre städer i . Vatten, sanitet, avfall, el och värme: Stöd till projekt för sektor- och policyreformer, institutionell utveckling och kapacitetsbyggande. Insatser sker på olika samhällsnivåer, och projekten är ofta länkade till investeringsprogram och internationella utvecklingsbanker. Sakområdet har en stark svensk resursbas. Exempel på insatser är reningsverk i , , och . : Flera program med syftet att stärka fattiga människors och kvinnors grundläggande rättigheter till mark. Exempel på insatser är stöd till och reformer av lagstiftning i . Bostäder och närmiljö: Stöd till insatser för förbättringar av bostäder och lokal miljö. Insatserna är inriktade på att genom fattigas egen medverkan lindra den kvalitativa bostadsbristen och att skapa närmiljöer som förbättrar säkerheten och den gemensamma livsmiljön. Exempel på insatser är stöd till mikrofinansorganisationer i för lån till självbyggen, stöd till och Local Governance Program i som omfattar stöd till 40 stadskommuner för utbildning av kommunstyrelser, investeringar i infrastruktur och stöd till bostadskooperativ. transporter: Stöd till projekt för mer effektiva transporter i staden med fokus på luftkvalitet, trafiksäkerhet och klimat. Arbetet sker genom kapacitetsbyggande, sektor- och policyformulering, nätverkande och implementering av lokala handlingsplaner. Exempel på insatser är leverans av bussar till i för ett effektivare kollektivtransportsystem samt stöd till in som arbetar för effektivare kollektivtrafik i asiatiska städer.280 Sida har i uppföljningen redovisat att Sidas utbetalningar till hållbar stadsutveckling uppgick till 2009, vilket var en minskning från 280 Sida, e-brev . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 2008, som då motsvarade av Sidas utbetalningar. Enligt Sida har volymen kontinuerligt minskat då den uppgick till . Antalet insatser uppgick vid slutet av 2008 till 110 stycken.281 Till detta kan även läggas utbetalningar till insatser inom vatten och sanitet (mestadels system), transporter samt miljöskydd (luftmiljö, kemikalier). Sidas stöd till utvecklingsinsatser finansierade som garantier eller krediter är inte inräknade i ovanstående siffror. Denna typ av insatser rör ofta infrastrukturprojekt som vatten och sanitet, energi, bostäder och/eller transporter. Sida har i uppföljningen framfört att den de facto nedprioritering som har skett av infrastruktur och urbanutveckling inom utvecklingssamarbetet, inklusive Sida, har fått negativa konsekvenser för möjligheterna för att ha en hög internationell profil. Sida menar att denna nedprioritering riskerar att marginalisera som internationell aktör från att ha varit en ledande dialogpart i flera internationella organisationer och processer som har stor betydelse för urbanutveckling. Enligt Sida har detta skett dels genom Sidas omorganisation, dels genom den struktur av fokusområden, prioriteringar och policyer som regeringen beslutat om. insatser för hållbar stadsutveckling Staten gör ett antal olika insatser inom transportområdet för att uppnå en hållbar stadsutveckling. En central myndighet inom området är som inom ramen för verkets regionala arbete arbetar med bl.a. trafiklösningar i tätort och med att förbättra förutsättningarna för att välja gång-, cykel- och kollektivtrafik. Detta arbete sker i samspel med kommunerna och den kommunala planeringen enligt PBL. ska tillhandahålla underlag för regional och planering enligt PBL och . När det gäller uppgiften att delta i den kommunala planeringsprocessen menar verket att man kan medverka till det långsiktigt hållbara samhället genom att trafikstrukturen i tätorterna utvecklas så att den gynnar effektiva enskilda persontransporter, en attraktiv kollektivtrafik, säkra gång- och cykelnät och vackra gatumiljöer.282 har i uppföljningen betonat att en viktig del i arbetet är att främja att trafikkonsekvenser bedöms i tidiga skeden av all lokaliseringsplanering, även från näringsliv och exploatörer. vill förbättra stöd och verktyg för sådana konsekvensanalyser. Samarbetet med kommunerna kan enligt uppgift vara olika djupt och ha olika varaktighet i tiden. 281Uppgifterna om utbetalningar rör följande sex delområden som ingår i urban development enligt /Dacs och Sidas terminologi: i) urban development and management, ii) reconstruction housing policy and management, iii) low-cost housing, iv) multisector aid for basic social services, v) waste management/disposal, vi) construction policy and management. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING kommelser om samarbete har träffats med ett stort antal kommuner för att påverka och underlätta människors val av färdmedel m.m. och öka andelen resor med gång-, cykel- och kollektivtrafik. har i uppföljningen uppgett att man gör även andra insatser, bl.a. genom forsknings- och utvecklingsprojekt som ibland även har demonstrationsinslag. har exempelvis ett samarbetsprojekt drivits tillsammans med och några kommuner, vilket bl.a. har resulterat i förslag till enkla mått för grad av tillgänglighet inom tätorter. Möjligheterna att få en bredare tillämpning för att jämföra tätorter undersöks efter samråd med Trafikanalys. En utgångspunkt är att information om tillgänglighet bör vara ett naturligt underlag för kommun, medborgare och näringsliv inför lokalisering av boende och verksamheter. Vidare har ett flertal utvecklingsaktiviteter genomförts när det gäller samordning och effektivisering av godsdistribution till butiker och företag i tätorter. Tydliga problem och hinder finns i många tätorter för smarta och hållbara lösningar, men det finns även enstaka fall med framgång. har pekat på att det behövs en statlig satsning på kompetenshöjning i fråga om att beakta trafikaspekter i stadsplanering. Det finns behov av ökad kunskap och förståelse om att staden och dess trafiksystem är något som alla gemensamt måste handskas med, ta ansvar för, använda på ett hänsynsfullt sätt, korrigera och utveckla: I varje stad bör diskussioner föras om hur den önskvärda egna staden/tätorten bör se ut och fungera för att vara attraktiv och bidra till en hållbar utveckling. Medvetenheten bör öka på alla nivåer i samhället om att även rena, tysta och energisnåla bilar tar plats och en tät och transporteffektiv stad kan inte ha obegränsad plats för bilar och biltrafik. Viss trängsel i tätortstrafik, inkl kollektivtrafik, är något som vi måste hantera och leva med. I storstäderna måste medvetenheten öka om att det inte är hållbart att en ytterkommun planlägger och beviljar bebyggelse som bi- drar till ökad trängsel på storstadens infartsleder och övriga huvudleder.283 staden är ett samarbetsprojekt mellan , , kommuner och landsting samt kommunerna . Projektet syftar till att gemensamt utveckla kunskap om och metoder för arbete med stadsutveckling och trafiksystem. Projektet arbetar med aktuella planeringsfrågor utifrån ett antal delprojekt i de tre kommunerna. Ambitionen är att genom samarbete utveckla gemensam kunskap och erfarenhet inom området stadsutveckling och transporter, för att ta sig förbi hinder och svårigheter. Projektet har utgått från konkreta delprojekt och har där identifierat kunskapsbehov. Seminarier och kunskapsrapporter är viktiga för att sprida den kunskap som projektet har genererat. SKL har betonat att projektet ska skapa förståelse för vad som möjliggör utveckling mot ett attraktivt och långsiktigt hållbart samhälle. 283 , e-brev . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 Målet är att finna kreativa lösningar i samhällsbyggande och stadsutveckling och att skapa förståelse för hur man kan utveckla ett attraktivt och långsiktigt hållbart samhälle. Den goda staden utgår från ett tjugotal kommunala samhällsplanerings- och stadsbyggnadsprojekt i de tre medverkande kommunerna. har i uppföljningen uppgett att projektet innefattar dokumentation och spridning av . En särskild utvärdering av den första etappen 20052007 har genomförts av en högskola och genomförs en utvärdering av hela projektet. Parallellt tas en slutrapport fram som förutom utvärdering av de kommunala projekten även tar upp de rapporter och inspel som gjorts. Dessutom sker djupare analys av erfarenheterna, bl.a. om statliga myndigheters roll i förhållande till kommuner, i form av ett forskningsprojekt som avses resultera i en doktorsavhandling. I uppföljningen har från SKL framhållits att arbetet i projektet har gått mycket bra och att kommunerna har varit mycket engagerade.284 Exempel på andra statliga insatser Förutom de insatser som görs av kan även ett antal andra exempel på statliga insatser nämnas. har tagit fram en väglednings- och inspirationsskrift för planering av cykelparkering vid stationer och resecentrum. Skriften syftar till att inspirera och vara ett praktiskt stöd i utvecklingen av den goda cykelparkeringen. menar att förbättrade och utökade cykelparkeringar är en viktig del i kollektivtrafikens infrastruktur och en förutsättning för att det kollektiva resandet ska kunna öka och miljöbelastningen minska. Ett annat exempel är strategi för minskad miljöpåverkan från energi och transporter. Strategin syftar till att minska transport- och energisektorernas utsläpp till luft, minska buller och övrig miljöpåverkan samt att öka energieffektiviteten och användningen av förnybara energikällor. menar att det krävs flera åtgärder för att anpassa stadsmiljön mer till människan än till motorfordon, bl.a. att bygga ut kollektiv- och järnvägstrafiken, att minska biltrafiken i centrala delar av samhället och att införa hastighetsdämpande åtgärder.285 har i uppföljningen konstaterat att städernas transportfrågor inte är lösta. Här behövs en helhetslösning där man inte enbart ser till enskilda stadsdelar eller städer utan där man borde se till regioner eller helst hela . Från Energimyndigheten uppges att man genomför många insatser kring transporter, drivmedel etc. men när det gäller planering av trafik görs dock inte så mycket. har börjat upparbeta kontakter med och betonar att det också är viktigt med goda kontakter med kommunerna i detta arbete. Dessutom kan nämnas att Transportstyrelsen har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet, vilket innebär att myndigheten ska verka för att alla 284 , e-brev , SKL, intervju och webbplatsen . 285 , 2010e och webbplatsen . 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING relevanta miljökvalitetsmål uppnås inom sin sektor, bl.a. målet om en god bebyggd miljö. arbetar med frågan om brottsförebyggande inom stadsbyggnad och utformning av byggnader. har beskrivit att arbetet med dessa frågor kan ske på minst två olika sätt. I de nordiska länderna är traditionen att arbeta med inriktning mot öppna gator, bostadsområden och stadsdelar, medan man i en del andra länder ofta arbetar med fysiska säkerhetsspärrar och övervakning, bl.a. genom s.k. gated communities. presenterade regeringen ett nationellt brottsförebyggande program där det betonades att brottsligheten skulle angripas med en bred ansats och att det krävdes ökad medvetenhet om vikten av förebyggande insatser inom alla samhällsområden, bl.a. vid ny- och ombyggnad av boendemiljöer. tog bl.a. fram rapporter i ämnet.286 pågår ett standardiseringsarbete kring brottsförebyggande stadsplanering utifrån den europeiska standardiseringskommittén Prevention of crime by urban planning and design. Den svenska kommittén drivs genom en teknisk kommitté vid (). I arbetet har bl.a. varit aktivt, och 2008 presenterades en rapport på svenska i form av en guide.287 har fått i uppdrag från regeringen att på nationell nivå, leda och samordna och i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Arbetet ska slutredovisas . I uppdraget ingår fyra delar: kunskapsuppbyggnad, metodutveckling, regionala seminarier och konferenser samt stöd till kommunala insatser och andra projekt. Stödet till kommunala insatser och andra projekt är en del i regeringens satsning på att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Det ska gå till insatser som syftar till att skapa tätortsmiljöer som både kvinnor och män upplever som trygga. Stöd har kunnat sökas av kommuner, landsting, huvudmän för kollektivtrafik, fastighetsbolag, föreningar, kommunala samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Stödet har varit uppdelat i två ansökningsomgångar, där länsstyrelserna har fördelat av medlen och . I den första omgången (för 20082009) fördelades till 70 projekt. I den andra omgången () fördelades till 64 projekt. Projekten är spridda över hela landet och det finns enligt minst ett projekt i varje län. konstaterar att trygghet i det offentliga rummet är ett av de områden som är 286Ds 1996:59, , 1998 samt BRÅ, och , 2002. 287Trygghet och säkerhet, webbplatsen . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 mest uppmärksammat i arbetet med jämställdhet i fysisk planering. Erfarenheterna från projekten sprids på tre seminarier under hösten 2010.288 Kulturmiljö, formgivning och arkitektur Regeringsuppdrag till fyra myndigheter om hållbar stadsutveckling Regeringen beslutade att ge fyra myndigheter, , , () och , ett samarbetsuppdrag om hållbar stadsutveckling. Uppdraget är ett gemensamt initiativ från miljöministern och kulturministern för att knyta samman miljö- och kulturpolitiken. Ett syfte med uppdraget är att visa vilka möjligheter som finns för att förbättra stadsdelar och förorter med utbrett utanförskap, både fysiskt, socialt och med minskad klimatpåverkan. Att involvera boende i arbetet är centralt. Arkitekturens roll för en hållbar stadsutveckling ska särskilt lyftas fram. I uppdraget ingår att långsiktigt arbeta för att större hänsyn ska tas till såväl miljöaspekter som kulturmiljö, arkitektur och formgivning inom stadsplanering. Goda erfarenheter ska spridas av att arbeta med en helhetssyn, där aspekter som miljö- och klimatpåverkan vägs samman med sociala och kulturella aspekter för att nå hållbara samhällen. Som ett del i arbetet med regeringsuppdraget deltog de fyra myndigheterna på i . Där visades sociala och kulturella aspekter på hållbar stadsutveckling i . Vid forumet användes en specialdesignad modul med två skärmar och taktila knappar där användaren kunde bygga en ny stad utifrån en gammal. Modulen hade som syfte att inspirera och stimulera till diskussion om vad som är viktigt när man planerar en stad, om man vill skapa en god livsmiljö för människor som ska bo där. och broschyren Unfolding the landscape delades ut till besökarna. Enligt RAÄ var efterfrågan stor. Tillsammans ska de fyra myndigheterna också bidra till aktiviteter om hållbart samhällsbyggande under 2010 i . Aktiviteterna ska enligt regeringsuppdraget skapa internationell uppmärksamhet för svensk hållbar arkitektur och stadsplanering. deltog myndigheterna på högnivåveckan och höll en workshop i den svenska paviljongen. Även planeras aktiviteter utanför utställningsområdet av myndigheterna. De fyra myndigheterna lämnade tillsammans, samt i viss mån i samråd med Delegationen för hållbara städer, in en delrapport över utfört och pågående arbete. En rapport där myndigheterna redogör för hur de långsiktigt ska samverka och hur man ska kunna ta till vara myndigheternas olika perspektiv i det fortsatta arbetet för en hållbar stadsutveckling kommer i enlighet med uppdraget att lämnas senast den 1 mars 2011.289 288Regeringsbeslut (dnr M2008/3813/H). , 2009d och webbplatsen . 289Regeringskansliet, 2009a. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING Samverkan om gestaltning av offentliga miljöer Regeringen har angett att samverkan kring gestaltning av den offentliga miljön ska stärkas. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. För att stärka en helhetssyn i gestaltningen av offentliga miljöer som i högre grad förmår att väga samman olika perspektiv och för att stärka konstens och andra gestaltningsområdens roll i samhällsutvecklingen ska , RAÄ och utveckla sitt samarbete med . Genom samverkan mellan myndigheterna ska goda exempel spridas på hur platsspecifik konstnärlig utformning och en medveten arkitektur kan ingå i och bidra positivt till en helhetsplanering av offentliga områden, platser eller byggnader. I uppdraget ligger att etablera samarbeten mellan planerare, arkitekter, antikvarier, formgivare, designer och konstnärer och med de professioner som arbetar med utvecklingen av den fysiska miljön samt en bred samverkan med berörda kommuner och fastighetsägare. Boende och andra som ska nyttja de aktuella miljöerna ska få möjlighet att komma till tals. Särskild hänsyn ska tas till ett barn- och ungdomsperspektiv.290 Kulturarvet och den hållbara stadsutvecklingen Kulturarvet är en resurs för både samtiden och framtiden och därmed en viktig fråga i arbetet med samhällsplanering och hållbar stadsutveckling. Från RAÄ har betonats att det är viktigt att i planeringen tidigt uppmärksamma frågor om kulturarvet och andra värden i landskapet och bebyggelsen. Konsekvenserna för dessa värden om planerna genomförs ska också bedömas och beskrivas. Tillväxt och utveckling i storstäder Från statens sida har flera olika insatser gjorts som handlar om tillväxt och utveckling i storstäderna. inledde regeringen sitt arbete med en nationell storstadspolitik. Denna har senare kommit att ersättas av den utvecklingspolitiken och det utvecklingsarbetet som syftar till att finna effektiva metoder för att bryta utanförskapet i stadsdelar med hög arbetslöshet, otrygghet och ohälsa. Utgångspunkten för det utvecklingsarbetet är att minska antalet stadsdelar i med ett utbrett utanförskap samt att förbättra förutsättningarna för städernas bidrag till landets konkurrenskraft. I de stadsdelar där en hög andel invånare upplever ett utanförskap genom arbetslöshet, långvarigt beroende av försörjningsstöd, otrygghet eller ohälsa finns det skäl för staten och de berörda kommunerna att gemensamt finna effektiva metoder för att bryta utanförskapet. Det utvecklingsarbetet ska bidra med att hitta 2009/10:3 och regleringsbrev för . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 former för samordning och samverkan kring det långsiktiga förändringsarbetet i stadsdelar med ett utbrett utanförskap. Särskilt fokus läggs på frågor som rör arbete, utbildning, trygghet och tillväxt. Grunden för en lokal samverkan i arbetet med urban utveckling läggs framför allt genom de lokala utvecklingsavtal (LUA) som träffas mellan staten och de berörda kommunerna. Ett annat redskap i arbetet med urban utveckling är att samla in kunskap både nationellt och internationellt genom uppföljning, utvärdering och analys. trädde förordningen om urbant utvecklingsarbete i kraft.291 Förordningen, som gäller t.o.m. , har som syfte att bl.a. identifiera de frågor som står i fokus i statens och kommunernas gemensamma arbete med urban utveckling. Den ska också tydliggöra vilket ansvar som stat respektive kommun har för olika frågor i detta arbete. För perioden 20082010 har 21 kommuner tecknat lokala utvecklingsavtal om ett urbant utvecklingsarbete i 38 stadsdelar. De lokala utvecklingsavtalens roll är att möjliggöra för de berörda kommunerna att bilda lokala partnerskap med statliga myndigheter och aktörer inom den privata och ideella sektorn. Polismyndigheterna, och Arbetsförmedlingen har i uppdrag att ingå i de lokala partnerskapen. och har därutöver i uppdrag att stödja de lokala partnerskapen. SCB har i uppdrag att redovisa registerstatistik för att följa utvecklingen i stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. gör regeringen tillsammans med kommuner med lokala utvecklingsavtal en avstämning av hur det utvecklingsarbetet bedrivs.292 Ett annat exempel är storstadsprogram som pågick och hade som utgångspunkt att synliggöra storstadsregionernas särskilda egenskaper, inneboende dynamik och betydelse för den nationella ekonomiska tillväxten. Syftet med programmet var att söka mer kunskap om storstadsregionernas betydelse för en hållbar tillväxt i hela landet och utifrån ett tillväxtperspektiv strategiskt arbeta med ett antal storstadsspecifika utmaningar. har i uppföljningen redovisat följande slutsatser från programmet: Storstäderna är centrala för den nationella tillväxten. Mer än hälften av produktionen sker i storstäderna och en ännu större andel av tillväxten kommer därifrån. Det finns ett fortsatt stort behov av att lyfta in det som upplevs som storstadsspecifika frågor på den nationella politiska agendan, i första hand integrationsfrågor, bostadsfrågor och infrastrukturfrågor. Det är viktigt att olika samhällsplaneringsfrågor kopplas ihop och ses i ett sammanhang. I en tillväxtorienterad samhällsplanering är det väsentligt att se till de synergier som kan uppnås genom sektorsövergripande samverkan. 291Förordning (2008:348) om urbant utvecklingsarbete. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING I takt med storstädernas tillväxt blir gränserna mellan storstadsregionerna och andra regioner mindre tydliga. Det är tillväxten och tillväxtförutsättningarna snarare än typen av regioner som bör stå i centrum. Behovet av att stärka och stödja olika typer av samverkan är stort: samverkan mellan aktörer inom komplexa regioner, att bidra till att utveckla det regionala ledarskapet, att stärka och utveckla formerna för samverkan mellan storstadsregionen och omkringliggande regioner.293 genomför även ytterligare insatser som har bäring på en hållbar stadsutveckling även om detta inte är huvudfokus för insatserna. Två exempel är programmen Lokalt och regionalt tillväxtarbete och Miljödrivna marknader. medfinansierar bl.a. arbetet i projektet som syftar till att utveckla en innovativ metod med perspektivet stads- och landsbygdsutveckling för hållbar tillväxt. Projektets mål är bl.a. att skapa en gemensam prioriteringsgrund för Umeåregionen i det strategiska regionala utvecklingsarbetet med en gemensam helhetsbild och strategi för hållbar utveckling och med tydlig ansvarsfördelning mellan de medverkande aktörerna. Social välfärd och folkhälsa Staten vidtar ett flertal åtgärder som har koppling till den hållbara stadsutvecklingen och dess sociala dimension. Dessa görs bl.a. genom och som i uppföljningen har redovisat ett antal insatser som har betydelse för en hållbar stadsutveckling. Från framförs att det finns flera beröringspunkter mellan verksamhet och insatser för hållbar utveckling. Som exempel nämns arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, uppdraget att utveckla kunskap om hemlöshetens omfattning och metoder för att motverka hemlöshet, boendesegregationen i storstadsområden samt arbetet med t.ex. inomhusmiljö i städer. Forskning om hållbar stadsutveckling