rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Delegationen har tagit initiativ till kontaktetablering mellan de tre investeringsprojekt som fått stöd med syftet att de ska samverka kring erfarenhetsutbyte och informationsspridning. En broschyr har tagits fram av kansliet för spridning till en bred målgrupp. I broschyren beskrivs de projekt som fick ekonomiskt stöd 2009 och kontaktuppgifter anges. I flera projekt har det pekats på vikten av studiebesök för att överföra kunskap om de projekt som har fått bidrag. Exempelvis har i uppföljningen redovisat att det kommer delegationer på studiebesök till , där även den inkluderande planeringsmodellen är av intresse. Det stora intresset kring skapar vissa svårigheter då stadens exploateringskontor inte har någon vana att hantera sådana situationer; det finns ett stort behov av fler informatörer och kommunikatörer. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER Det kan vara svårt att överföra erfarenheter mellan kommuner En fråga som har tagits upp gäller om små kommuner kan tillgodogöra sig resultaten av projekt som genomförs i stora kommuner. Här är bilden från uppföljningen inte entydig. Från delegationens kansli har framförts att resultat och erfarenheter från projekten bör kunna överföras till andra stadsutvecklingsinsatser, även i små kommuner. SKL har pekat på att en svårighet är att ingen kommun kan kopiera en annan kommuns arbete rakt av. SKL menar att även små kommuner kan lära av exempel från större kommuner, men att det är särskilt svårt när det gäller den sociala dimensionen. Till exempel kan erfarenheter från projekt rörande integration i stora kommuner vara svåra att överföra till små kommuner. Även andra aktörer har betonat att det är svårare att sprida resultat mellan t.ex. kommunerna när det gäller den sociala dimensionen. En av forskarna menar att det går att exportera vad som har byggts, men det är svårare att förmedla sociala värden. När olika delegationer kommer till t.ex. är det byggnader som man studerar, inte sociala kontakter. Den minsta kommunen som har ingått i uppföljningen, , anser att erfarenheter från större städers insatser för hållbar stadsutveckling är överförbara även till mindre kommuner. kommun menar däremot att de erfarenheter som kommer att göras i t.ex. antagligen kommer att bli mer relevanta för mellanstora städer med miljonprogramsområden än för små kommuner nära . Det kommunala bostadsbolaget menar dock att erfarenheter och lärdomar från bör kunna spridas även till mindre kommuner eftersom projektet inte är så storskaligt som en del andra demonstrationsprojekt. vid SLU är exempel på ett projekt som enligt projektledaren även små kommuner kan lära mycket av. Svårt att genomföra pilotprojekt i större skala Det finns en risk för att pilotprojekt inte blir genomförda i större skala, vilket kan ha olika orsaker. Syftet med pilotprojekt är ofta att spränga gränser och väcka intresse. Ett problem är att det sedan kan upplevas som oglamoröst att omvandla pilotprojektet till normal verksamhet. När det gäller t.ex. byggande kan det vara svårt att gå från utvecklingsprojekt till standardproduktion. Det kan också finnas olika hinder för kontinuitet i utvecklingsprocesser, t.ex. att förändringar görs i stödsystemen och att konjunkturförändringar sker. Pilotprojekt drivs ofta av eldsjälar där projektet är i fokus, inte ekonomin. Flera har pekat på att bidrag därför ofta är nödvändiga för pilotprojekt inom stadsplanering. Från delegationens kansli har framförts att möjligheten att kunna genomföra det som har framkommit i projekt i större skala har varit ett av kriterierna för att få bidrag. I ansökan skulle bl.a. förutsättningar för miljöteknikexport och kunskapsspridning anges. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 5.6 Regeringens resultatredovisning av satsningen Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen till redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. pågår ett utvecklingsarbete kring ekonomisk styrning inom både och . Som ett led i detta arbete har miljö- och jordbruksutskottet följt upp och analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Inom både det livsmedelspolitiska området (utg.omr. 23) och det miljöpolitiska området (utg.omr. 20) har i de senaste budgetberedningarna gett en tydlig återkoppling till regeringen om hur redovisning och bedömning av uppnådda resultat bör utvecklas när det gäller både det faktiska innehållet och strukturen för redovisningen. Synpunkterna har handlat bl.a. om valet av indikatorer och deras koppling till av beslutade mål, behovet av att tydliga tidsserier redovisas för samtliga indikatorer, behovet av uppföljningar av olika statliga insatsers resultat och bedömningar av hur insatserna bidrar till att nå målen samt önskemål om att resultatredovisningen tydligare inriktas på att redovisa och analysera resultat i stället för att redovisa nya insatser. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor. Regeringen lämnar sin resultatredovisning till både under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Regeringen konstaterade i sin resultatredovisning att städer och stadsutveckling har en avgörande inverkan på bl.a. ekonomisk utveckling, social sammanhållning och miljö. Regeringen hänvisade bl.a. till satsningen på hållbara städer som inleddes . Regeringen angav att det ekonomiska stödet och delegationens arbete har mött ett stort intresse. Flera välbesökta seminarier uppgavs ha genomförts. En första ansökningsomgång för det ekonomiska stödet genomfördes under 2009.125 I sin resultatredovisning redovisar regeringen under utgiftsområde 20 att delegationen har fördelat ca till tre investeringsprojekt i , och samt nära till olika planeringsprojekt. Regeringen refererar delegationens bedömning att projekten ger väsentliga klimateffekter och uppfyller krav på helhetsperspektiv med olika aspekter på hållbarhet. Projekten kan också utgöra goda skyltfönster för svensk miljöteknik och svenskt miljökunnande. Regeringen refererar delegationens bedömning att stödet generellt bidrar till att främja utvecklingen av hållbara projekt för stadsutveckling, även bland dem som inte söker stöd. Dessutom refereras KI:s utvärdering av satsningen på hållbara städer. Under utgiftsområde 18 konstaterar regeringen att hållbar utveckling av städer och tätorter bidrar till att motverka klimatförändringar och andra miljöhot och uppnå hållbar tillväxt och goda livsvillkor.126 2009/10:1 utg.omr. 2010/11:1 utg.omr. 20 och 18. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 5.7 Iakttagelser kring fortsatt arbete för hållbara städer Det är viktigt att en aktör tar över efter delegationen. Det kan vara svårt att överföra kunskap från delegationen. Regeringen föreslår att satsningen förlängs för att säkerställa uppföljning och kunskapsspridning. Regeringen föreslår att satsningen förlängs två år Satsningen på hållbara städer pågår under . När delegationens uppdrag upphör ska ta över hanteringen, uppföljningen, utvärderingen, utbetalningen och eventuella återkrav av bidraget. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsningen på hållbara städer fortsätter , främst för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljning av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas till vara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Regeringens förslag innebär att anslaget 1:15 Hållbara städer tillförs 20112012 för att fasa ut verksamheten. Viktigt att en aktör tar över efter delegationen De olika aktörerna har uttryckt en undran över vad som kommer att hända efter satsningens slut. Flertalet aktörer har framfört att det är viktigt att någon aktör tar vid när delegationen avslutar sin verksamhet så att arbetet med hållbar stadsutveckling fortsätter. Flertalet aktörer har uttalat förhoppningar om fortsatta insatser från statens sida när den nuvarande satsningen avslutas. Flera har även pekat på vikten av att en aktör håller ihop det fortsatta arbetet och ges ett preciserat uppdrag. Från har framförts att det är tydligt att ska ta över vissa uppgifter kring hanteringen av bidraget men att det är oklart vem som ska ta över de övriga, mer främjande delarna av delegationens arbete. har uppgett att ska ta över bl.a. arbetet med intressanta exempel och ta hand om de erfarenheter som delegationen har vunnit. Flera aktörer har framfört att det finns behov av en fortsatt dialog kring hållbar stadsutveckling. Bland annat i län har betonat att det är mycket viktigt att det finns en plattform för samtal och att det finns en inspiratör, och har betonat behovet av att någon håller samman hållbarhetsfrågorna och lyfter fram städernas och regionernas roll i den hållbara utvecklingen. Flera har fört fram att en sådan möjlig aktör är , men konstaterat att inte täcker alla frågor som handlar om hållbar stadsutveckling. Flera menar att när ska ta över frågorna kommer verket antagligen att hantera frågorna på ett annat sätt än delegationen. Det konstateras att varje myndighet har sin egen historia och sin egen instruktion när man närmar sig hållbar stadsutveckling. Svårt att överföra kunskaper från delegationen Flera aktörer har pekat på att det finns en osäkerhet kring vad som kommer att hända med de erfarenheter som har gjorts i satsningen och kunskapen om resultaten av delegationens bidragsgivning. Delegationen har under sina samlat ihop erfarenheter som kan vara svåra att överföra till en annan myndighet. I uppföljningen har frågan ställts vad som händer med resultaten när delegationen avvecklas. Bland annat Swentec har dessutom pekat på vikten av att de projekt som får bidrag från delegationen också har möjlighet att generera en fortsatt utveckling efter att projekten avslutats. Flera aktörer har framfört att behöver få ett resurstillskott för att kunna ta över delegationens uppgifter 2011. Flera menar att det inte går att lägga in detta arbete i ordinarie verksamhet om man verkligen vill kunna dra erfarenhet av det arbete som har gjorts. Arkitekter formulerar sina farhågor på följande sätt: Arkitekter ser med viss oro på att delegationen läggs ner och att frågorna ska överföras till . Det är dock vår förhoppning att detta ska fungera då trovärdigheten i att staten har ett långsiktigt och allvarligt menat engagemang i hållbar utveckling är avhängig att överföringen lyckas. Arkitekter vill framhålla att viktiga förutsättningar för att överföringen ska vara framgångsrik är att ett tydligt uppdrag ges och att tillräckliga resurser och kompetens avsätts för att arbeta med frågorna.127 127 Arkitekter, e-brev . 6 Andra insatser för en hållbar stadsutveckling 6.1 Exempel från olika politikområden Förutom de särskilda insatserna inom ramen för satsningen som har beskrivits i de föregående avsnitten genomför staten en rad olika insatser i syfte att främja en hållbar stadsutveckling. I detta avsnitt lämnas några exempel på sådana insatser. En närmare genomgång görs i bilaga 7. Inom miljöområdet vidtar staten insatser som på olika sätt påverkar möjligheten att uppnå en hållbar stadsutveckling. Som exempel kan nämnas att länsstyrelserna och deltar i arbetet med efterbehandling av förorenade områden. En annan del i miljöarbetet handlar om städernas vatten och avlopp, där bl.a. rening av farliga ämnen och avfallsfrågor uppmärksammas. avsatte till stöd för lokala investeringsprogram (LIP). Totalt beviljades bidrag till drygt 1 800 projekt i 211 investeringsprogram. De sista programmen avslutades och slutrapporterades . Totalt investerades det mer än i miljö- och klimatprojekten. Bidragen gick till bl.a. energi- och klimatprojekt, avloppsprojekt, projekt i stora bostadsområden och trafikprojekt. ersattes LIP av klimatinvesteringsprogrammen (Klimp). Det nya stödet fokuserade på projekt som minskar utsläppen av växthusgaser och projekt för att minska energianvändningen. Sammanlagt avsattes till Klimp. Syftet har varit att stimulera kommuner, företag och andra aktörer att göra långfristiga investeringar som minskar miljöbelastningen samt att uppmuntra lokalt engagemang och lokala initiativ. Beslut om bidrag till klimatinvesteringsprogram fattades i fem omgångar . Sammanlagt har fördelats till 913 projekt i 126 program och 23 fristående projekt. hade en fjärdedel av programmen genomförts och fått sina slutrapporter godkända av . De sist beviljade programmen kommer att vara genomförda 2012 (se vidare bilaga 7). Byggandet och boendet spelar en stor roll när det gäller möjligheten att nå en hållbar stadsutveckling. är central myndighet inom området. har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet och ska samverka med 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING 2010/11:RFR2 kommunerna i deras planläggning, medan har den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i riket. En särskild satsning med bäring på hållbar stadsutveckling har varit Byg- ga-bo-dialogen, vars sekretariat har funnits vid . Det gemensamma målet för företag, kommuner, myndigheter och regering har varit att till 2025 nå en hållbar bygg- och fastighetssektor, främst inom områdena hälsosam innemiljö, effektiv energianvändning och effektiv resursanvändning. upphörde dialogen men delar av det arbete som bedrivits lever vidare genom bl.a. och Delegationen för hållbara städer. Samarbetsavtalen fortlever, och har i uppdrag att ansvara för dialogens kompetensutvecklingsprogram för hållbart byggande och förvaltande . Staten har även vidtagit olika insatser när det gäller t.ex. frågor om byggande i trä. Här kan nämnas Nationella träbyggnadsstrategin som 20052008 arbetade för att främja samverkan med intressenterna inom området och för att åtgärder skulle vidtas som främjade utvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigt hållbara alternativ. Målet med träbyggnadsstrategin var att trä ska bli ett självklart alternativ i allt byggande, även i stora konstruktioner och att av alla nya byggnader har trästomme . startade Trästad 2012 som ett samarbete mellan staten, kommuner och . har staten genom gett stöd till kommunerna inom ramen för arbetet med programmet Uthållig kommun. Uthållig kommun startade som ett femårigt pilotprogram med fem kommuner, men efterhand har programmet anpassats så att fler kommuner kan delta. Det nya energieffektiviseringsprogrammet 20112014 innebär att alla 290 kommuner och 21 landsting ska ingå. ger stöd till kommunernas egna pågående processer, nätverk och kluster, anordnar seminarier och workshoppar samt arbetar med goda exempel. Vidare kan bl.a. nämnas att ger finansiellt stöd till kommunernas energirådgivning; kan alla kommuner och landsting söka stöd för strategiskt arbete och åtgärder för energieffektivisering. Staten gör ett antal olika insatser inom transportområdet för att uppnå en hållbar stadsutveckling. Som exempel kan nämnas att arbetar tillsammans med kommunerna och den kommunala planeringen med bl.a. trafiklösningar i tätort och med att förbättra förutsättningarna för att välja gång-, cykel- och kollektivtrafik. ska tillhandahålla underlag för regional och planering enligt PBL och . gör även andra insatser, bl.a. genom forsknings- och utvecklingsprojekt. Ett annat exempel är staden som genomförs i samarbete mellan , , Kommuner och Landsting (SKL) och tre kommuner. Projektet syftar till att gemensamt utveckla kun- 2010/11:RFR2 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING skap om och metoder för arbete med stadsutveckling och trafiksystem. Projektet arbetar med aktuella planeringsfrågor utifrån ett antal delprojekt i de tre kommunerna. Ambitionen är att genom samarbete utveckla gemensam kunskap och erfarenhet inom området stadsutveckling och transporter för att ta sig förbi hinder och svårigheter. arbetar med frågan om brottsförebyggande inom stadsbyggnad och utformning av byggnader. presenterade regeringen ett nationellt brottsförebyggande program där det betonades att brottsligheten skulle angripas med en bred ansats och att det krävdes ökad medvetenhet om vikten av förebyggande insatser inom alla samhällsområden, bl.a. vid ny- och ombyggnad av boendemiljöer. pågår ett standardiseringsarbete kring brottsförebyggande stadsplanering. Vidare kan nämnas att har fått i uppdrag att leda och samordna och i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Arbetet ska slutredovisas . I uppdraget ingår kunskapsuppbyggnad, metodutveckling, regionala seminarier samt stöd till kommunala insatser och andra projekt. Stödet till kommunala insatser och andra projekt är en del i regeringens satsning på att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. I den första omgången (för 20082009) fördelades till 70 projekt. I den andra omgången () fördelades till 64 projekt. Kulturmiljö, formgivning och arkitektur Regeringen gav , , () och ett samarbetsuppdrag om hållbar stadsutveckling. Ett syfte med uppdraget är att visa vilka möjligheter som finns för att förbättra stadsdelar och förorter med utbrett utanförskap, både fysiskt, socialt och med minskad klimatpåverkan. I uppdraget ingår att långsiktigt arbeta för att större hänsyn ska tas till såväl miljöaspekter som kulturmiljö, arkitektur och formgivning inom stadsplanering. Som en del i arbetet har de fyra myndigheterna deltagit på i och 2010 i . En rapport där myndigheterna redogör för hur de långsiktigt ska samverka och hur man ska kunna ta till vara myndigheternas olika perspektiv i det fortsatta arbetet för en hållbar stadsutveckling ska lämnas senast . Bland andra insatser inom kulturområdet kan nämnas att har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. Dessutom arbetar staten genom länsstyrelserna och RAÄ för att kulturarvet ska uppmärksammas i arbetet med samhällsplanering och hållbar stadsutveckling. 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING 2010/11:RFR2 Tillväxt och utveckling i storstäder Från statens sida har flera olika insatser vidtagits som handlar om tillväxt och utveckling i storstäderna. inledde dåvarande regering sitt arbete med en nationell storstadspolitik, vilken senare har kommit att ersättas av den utvecklingspolitiken och det utvecklingsarbetet som syftar till att finna effektiva metoder för att bryta utanförskapet i stadsdelar med hög arbetslöshet, otrygghet och ohälsa. Grunden för lokal samverkan i arbetet med urban utveckling läggs framför allt genom de lokala utvecklingsavtal (LUA) som träffas mellan staten och berörda kommuner. Ett annat exempel på en statlig insats är storstadsprogram som pågick och hade som utgångspunkt att synliggöra storstadsregionernas särskilda egenskaper, inneboende dynamik och betydelse för den ekonomiska tillväxten. Social välfärd och folkhälsa Staten vidtar ett flertal åtgärder som har koppling till den hållbara stadsutvecklingen och dess sociala dimension. Dessa görs bl.a. av och (se bilaga 6). Det finns flera beröringspunkter mellan verksamhet och de insatser som staten i övrigt gör för hållbar utveckling. Som exempel kan nämnas arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, uppdraget att utveckla kunskap om hemlöshetens omfattning och metoder för att motverka hemlöshet, boendesegregationen i storstadsområden samt arbetet med inomhusmiljö i städer. Forskning om hållbar stadsutveckling Staten medfinansierar forsknings- och utvecklingsinsatser med bäring på hållbara städer. En av dessa finansiärer är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) som har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas får också finansiera utvecklingsverksamhet i begränsad omfattning. En annan aktör är Verket för innovationssystem () som har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. har ett särskilt ansvar inom teknikområdet samt områdena transport, kommunikation och arbetsliv. Hållbara städer var tema för bl.a. Forum för miljöforskning och årskonferens . Formas har haft årliga öppna utlysningar för att finansiera projekt inom stadsutveckling. Särskilda riktade utlysningar har genomförts 2006 med inriktning på stadsutveckling. Inom ramen för det europeiska samverkansprojektet finansierar Formas de svenska deltagarna i ett antal forskningsprojekt. genomförde en utlysning kring miljöanpassad teknik som bidrar till hållbar produktion och konsumtion samt hållbara transporter. Ett av delområdena är hållbar stadsutveckling. 2010/11:RFR2 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING har Formas, , , och gemensamt utlyst medel för forsknings- och utvecklingsprojekt inom området samordnad stadsutveckling. I utlysningen har Formas anslagit , , RAÄ , och för åren 20102012. Budgetramen uppgår till sammanlagt . Utlysningen var bl.a. en följd av delegationens arbete men det anges också i forskningspropositionen att Formas ska samverka med bl.a. . Vidare uppges att Formas forskarråd hade beslutat att stödja riktade satsningar med inriktning på nationell samordning. Tre aktörer kom inte att ingå i utlysningen. är inte med i den gemensamma utlysningen eftersom man genomförde en utlysning kring miljöinnovationer, där ett av delområdena var hållbar stadsutveckling. SKL är inte heller med, även om deras FoU-råd inledningsvis var positivt till att delta med för kommunikationsinsatser. I slutskedet konstaterades att de inte hade resurser för att delta. har inte egna forskningsmedel, men samverkan har skett genom deltagande i beredningsprocessen som bedömare av samhälls- och sektorsrelevans. skulle ansökningarna vara inne. Det kom in totalt 62 ansökningar om sammanlagt ca . Dessa har beretts av en beredningsgrupp bestående av fem experter och fem användare. Formas menar att det är första gången så många parter är med i en gemensam utlysning inom området, vilket ger stor bredd. Ett beslutsförslag togs fram , där sex projekt ingår. fattades beslut i Formas forskarråd om vilka projekt som får forskningsmedel. Bland ansökningarna ingick bl.a. forskning kring trafikfrågor, kulturminnesfrågor, miljöfrågor och frågor kring stadsbyggnad. De fem myndigheterna kommer att stå gemensamt bakom alla projekt. Av administrativa skäl varierar finansieringen av varje enskilt projekt. Formas betonar att myndigheten utgår från att den bästa forskningen ska ha stöd och att den kan inte fördela medel utifrån t.ex. vilka ämnesområden som projekten tillhör. Detta uppges vara en skillnad mot hur andra myndigheter kan fördela sina forskningsmedel. Delegationen har hoppats att några ansökningar om forskningsmedel skulle vara kopplade till de projekt som har fått bidrag från Delegationen för hållbara städer. Formas kan konstatera att ett antal av ansökningarna är det, bl.a. en av de sex som ingår i beslutsförslaget. kommer en gemensam konferens att anordnas för att sprida kunskaper om projekten och ge synergieffekter. anordnar en konferens i . Där presenteras de forskningsprojekt som har fått stöd inom ramen för Uthållig kommun tillsammans med de sex projekt som får stöd genom den gemensamma utlysningen. I sammanhanget kan även nämnas att (Mistra) har beviljat medel till och för ett nytt tvärvetenskapligt forskningscentrum om hållbar 6 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING 2010/11:RFR2 stadsutveckling, Mistra . Det nya centrumet startade sin verksamhet och ska enligt Mistra bidra till storstädernas positiva utveckling, socialt, miljömässigt och ekonomiskt och fungera som en plattform för kunskapsutvecklingsprocesser i det internationella samarbetet. Delegationen har låtit genomföra en kartläggning av forskning om städer och hållbar stadsutveckling. Kartläggningen visar bl.a. att forskningsmiljöer för stadsutveckling finns på många lärosäten och inom näringslivet. En mer samlad kompetensbas för mång- och tvärvetenskaplig kunskapsuppbyggnad har utvecklats i , /, , och .