eunbil · GY0N244B0B · 2010-11-22 00:00:00 — Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrarna) Kommenterad dagordning 1. Godkännande av dagordningen Lagstiftningsöverläggningar FISKE Icke lagstiftande verksamhet 4) Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna för för vissa djuphavsbestånd (*) (Rättslig grund föreslagen av kommissionen: artikel 43 i EUF-fördraget) Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 14628/10 PECHE 226 15994/10 PECHE 274 + ADD 1 Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Bakgrund Förslaget gäller fastställande av fiskemöjligheter för de kommersiellt viktigaste djuphavsbestånden i Nordostatlantens östra del. Detta regleras i form av totala tillåtna fångstmängder per art och område och i form av maximal fiskeansträngning. Besluten fattas och det nu aktuella förslaget avser således perioden och 2012. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen uppskattar att föreliggande förslag motsvarar principerna i om gränsöverskridande fiskbestånd och de internationella riktlinjerna för djuphavsfiske . Regeringen anser dock att djuphavsarter, hajar, rockor och andra långlivade arter bör förvaltas på ett mer enhetligt sätt. Kommissionens policymeddelande bör därför innehålla en egen kategori som styr fiskemöjligheterna för långlivade arter. Denna kategori bör möjliggöra ett fiskeförbud för särskilt känsliga arter och innehålla tydligare mekanismer för att fasa ut fiskemöjligheter om fisket inte bedrivs på ett hållbart sätt. I de fall TAC:erna (TAC står för Total Allowed Catch; dvs total tillåten fångst) gäller blandfisken bör TAC-nivån beslutas med hänsyn till det svagaste beståndet. TAC:er och effort (fiskeriansträngning; beräknas enligt formeln båtens storlek gånger fisketiden) bör vidare vara harmoniserade för att minska utkasten. Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . 5) EU/: Årlig konsultation Lägesrapport från kommissionen Diskussion Dokumentbeteckning 16027/10 PECHE 274 N 27 Rättslig grund Artikel 43.3 samt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EU med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s TAC- och kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . äger förhandlingarna med rum , i samt i Bergen . Dagordningspunkten avser en avstämning inför den sista förhandlingsrundan om eventuella utestående frågor, exempelvis avseende lämpliga fångstmängder; förhandlingsupplägg för att balansera utbyten av fiskemöjligheter osv. Då avtalet med rör fisket på viktiga gemensamma bestånd i med omgivande vatten är det väsentligt att det kan slutföras innan beslutet i rådet om 2011 års TAC:er och kvoter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att komma överens med om en gemensam hållbar förvaltning av bestånden i eftersom man delar ansvaret för dessa bestånd. Vidare är regeingens övergripande målsättning att tillse att den gemensamma fiskeripolitikens regelverk följs. Det gäller inte minst grundförordningens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning, baserat på välgrundade vetenskapliga råd och gradvist införande av ekosystemansatsen. () rådgivning ska således utgöra en grund för förvaltningsbesluten. Långsiktiga förvaltnings- och återuppbyggnadsplaner bör noga följas, alternativt upprättas, i enlighet med försiktighetsprincipen. Bedömningar av kommissionen och i förekommande fall de regionala rådgivande nämnderna ska noga beaktas. och Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . Då hölls även en särskild överläggning med MJU om denna fråga. 6) Förslag till rådets beslut om att inte ta upp 1,3-diklorpropen i bilaga I till rådets direktiv /414/EEG - Antagande Dokumentbeteckning 13450/10 AGRILEG 115 Rättslig grund Art. 8 §2 rådets direktiv /414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Direktivet är baserat på artikel 43 i EG-fördraget. Bakgrund Det har tidigare beslutats om att inte uppta 1,3-diklorpropen (1,3-D) i bilaga I till växtskyddsmedelsdirektivet. Ett upptag i bilagan innebär att produkter som innehåller ämnet kan godkännas av medlemsstaterna. Om man beslutar att inte ta upp ett ämne ska produkter som innehåller det fasas ut som fastställs i beslutetBeslutet, som togs (2007/619/EG), gäller fortfarande och innebär att 1,3-D inte längre får användas i gemenskapen. Därefter har två företag ansökt om att ompröva beslutet för att få till stånd ett upptag (resubmission). för Livsmedelskedjan och Djurhälsa, SKLD röstade återigen om ett förslag från kommissionenatt inte uppta ämnet i . Kommittén uppnådde inte kvalificerad majoritet (QMV) för förslaget (150 röster för förslaget, 154 emot och 41 avstod). Kommissionen går därför vidare med ärendet till rådet. En rad medlemsstater har lagt hård press på kommissionen att ändra i sitt beslut och göra ett restriktivt upptag, vilket kommissionen har avböjt. Vid ett attachémöte fanns inte en QMV mot kommissionens förslag. 1,3-dikloropropen är ett medel mot främst nematoder i jord, ett s.k. jorddesinfektionsmedel. Ämnet förbjöds 1988 i p.g.a. misstänkt cancerogena egenskaper och hög rörlighet i jord. Kommissionen anser att användningen av 1,3-D inte är förenligt med kraven i direktivet och stödjer sig på den bedömning som gjorts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, EFSA. Denna bedömning pekar på oacceptabla risker med 1,3-D och ett flertal (kända och okända) polyklorerade föroreningar som är farliga för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och andra icke målorganismer. För tio föroreningar finns även en oro kring långväga atmosfärisk transport. Vidare finns risk för förorening av grundvatten. EFSA säger också att underlaget var otillräckligt för att kunna slutföra konsumentriskbedömningen. Det handlar bl.a. om bedömningen av ett tiotal föroreningar (varav flera klorerade) som inte kunnat slutföras. Föroreningar i verksamt ämne brukar handla om mycket små mängder. Men eftersom rekommenderad hektardos med 1.3-D är extremt hög (upp till verksamt ämne/ha) innebär det att även föroreningarna hamnar på en extremt hög nivå (/ha). Det kan därför inte uteslutas att det blir en påverkan på människors hälsa. Det har sedan föregående prövning 2007 inte framkommit några nya uppgifter som skulle kunna ändra beslutet om att inte uppta 1,3-diklorpropen (1,3-D) i bilaga I till växtskyddsmedelsdirektivet. Förslag till svensk ståndpunkt bör rösta för kommissionens förslag att inte ta upp ämnet i annex I till direktiv /414/EG. och Frågan har inte tidigare varit föremål för information i MJU eller samråd med . 7) Rapport om huruvida det är möjligt och lämpligt att lägga fram ett lagstiftningsförslag som gör det möjligt för Efsa att ta ut avgifter Föredragning av kommissionen Diskussion Dokumentbeteckning 14198/10 AGRILEG 125 MI 335 DENLEG 96 194 CONSOM 82 RECH 311 AGRIFIN 27 Bakgrund Enligt förordning (EG) nr 178/2002, den s.k. allmänna livsmedelslagen, ska kommissionen efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA), medlemsstaterna och berörda parter, offentliggöra en rapport med sin ståndpunkt om huruvida det är möjligt och lämpligt att lägga fram ett förslag om att införa avgifter för EFSA efter myndighetens inrättande. I ett samrådsdokument, som 2006 lades ut på kommissionens hemsida, identifierades de uppgifter som skulle kunna avgiftsbeläggas, dvs. vetenskaplig bedömning av ansökningar om marknadsgodkännande av t.ex. livsmedels- och fodertillsater. Mot bakgrund av de synpunkter som inkommit under samrådet konstaterar kommissionen i sin rapport att ytterligare reflexion behövs kring de olika alternativ som kan övervägas, t.ex. schablonavgifter, olika former av graderade avgifter eller inga avgifter alls. Kommissionen anser alltså att det i detta skede inte går att dra några definitiva slutsatser och att en konsekvensbedömning först måste genomföras. Förslag till svensk ståndpunkt Den anser det viktigt att den gemensamma finansieringen av EFSA:s verksamhet säkerställs. Regeringen stöder principen att EFSA ska kunna ta ut avgifter i vissa fall, men att det är en komplex fråga som ytterligare måste studeras noggrant. Regeringen kan se en viss risk med att avgifter kan gynna stora multinationella företag och verka dämpande på innovationen. Kostnaderna och den administrativa bördan för företagen måste också hållas på en miniminivå med särskild hänsyn till små och mellanstora företag. Regeringen stöder kommissionens förslag om att en konsekvensutredning ska genomföras innan slutgiltigt beslut tas i frågan. och Frågan har inte tidigare varit föremål för information i MJU eller samråd med . 8) (ev.) Ändrat förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1234/2007 när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen Utgår 9) Meddelande från kommissionen om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 Föredragning av kommissionen Diskussion Bakgrund presenterade Kommissionen sitt meddelande om jordbrukspolitiken. Meddelandet kommer att diskuteras i rådet och särskilda jordbrukskommittén och . Det ungerska ordförandeskapet planerar rådsslutsatser senast . Parallellt med detta kommer att yttra sig i frågan. Rapportör är tyska kristdemokraten . Kommissionen kommer att presentera lagförslag som sannolikt antas . presenterades budgetöversynsmeddelandet i vilket det finns ett avsnitt om CAP som stämmer väl överens med innehållet i CAP-meddelandet. I det nu aktuella meddelandet argumenterar kommissionen för att CAP även fortsättningsvis ska bestå av en stark gemensam politik som är uppbyggd av två pelare. Den första pelaren ska bli grönare med en mer rättvis fördelning av medlen. Den andra pelaren ska fokusera på konkurrenskraft, innovation, miljö och klimat. Övergripande målsättningar för CAP är tryggad livsmedelsförsörjning inom EU och globalt, hållbart nyttjande av naturresurser samt dessutom bibehållandet av levande landsbygder, där jordbruket utgör kärnverksamheten och som skapar lokal sysselsättning. Direktstödet föreslås bestå av tre delar, en basnivå med frikopplade stöd, en grön nivå med enkla, ettåriga och generella miljöersättningar samt en regional nivå med inkomststöd riktat till jordbruk i särskilt utsatta områden. Stöd ska även riktas till aktiva brukare. Tak för att begränsa de högsta stödnivåerna (capping) föreslås införas. Därtill föreslås frivilligt kopplade stöd till specifika regioner eller sektorer. Betydelsen av marknadsstöd tonas ner ytterligare. Kommissionen föreslår dock att det även kommer att behövas ett s.k. säkerhetsnät och att sådana åtgärder kan behövas i ännu flera sektorer. Tre övergripande mål föreslås för landsbygdsprogrammet; konkurrenskraft inom jordbruket, hållbart nyttjande av naturresurser och territoriell balans. Dessa motsvarar ungefär dagens axlar inom landsbygdsprogrammet. Miljö, klimat och innovation ska vara vägledande teman under dessa tre övergripande målsättningar. Kommissionen föreslår också en gemensam EU-strategi för struktur, sammanhållnings-, landsbygdsutvecklings och fiskefonderna samt införandet av ett riskhanteringsinstrument inom landsbygdsprogrammet som syftar till att hantera inkomstrisker och prisvolatilitet. Därtill ska budgetfördelningen av landsbygdsfondens medel i större utsträckning baseras på objektiva kriterier, dock utan alltför stora förändringar i jämförelse med dagens system. Förslag till svensk ståndpunkt Den allmänna svenska linjen är att det krävs fortsatt kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till väsentligt lägre utgifter och ökad marknadsorientering. ska vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. Direktstöden ska frikopplas helt, utjämnas genom att de högsta stöden sänks och fasas ut. målsättning är att marknadsstöden bör avskaffas . Tillhandahållandet av gränsöverskridande kollektiva nyttigheter genom riktade åtgärder kommer även i fortsättningen att vara ett viktigt mål för EU och medlemsstaterna. Inom ramen för en minskning av jordbruksbudgeten förespråkar åtgärder för landsbygdsutveckling som bidrar till att tillhandahålla kollektiva nyttigheter. beklagar att kommissionens meddelande inte är mer ambitiöst vad gäller fortsatta reformer och ökad marknadsorientering. Såväl marknadsstöden som de kopplade direktstöden föreslås fortsätta, vilket inte är i linje med svensk ståndpunkt. välkomnar dock förslaget att jämna ut stödnivåerna mellan medlemsstaterna. anser också att det är nödvändigt med viss styrning av medel inom landsbygdsprogrammet, i synnerhet till miljöinsatser. saknar också kraftfulla förenklingsförslag. och Den framtida utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken har varit föremål för en rad diskussioner på såväl formella som informella rådsmöten, senast i samband med informella ministermötet i . Kommissionens meddelande om CAP presenterades och har inte tidigare varit föremål för information i MJU eller samråd med . 10) Rapport från kommissionen om systemet för jordbruksrådgivning (FAS) Föredragning av kommissionen Dokumentbeteckning Inga dokument är tillgängliga. Bakgrund Systemet för jordbruksrådgivning regleras i rådets förordning (EG) nr 73/2009 om direktstöd. Rådgivningssystemet infördes vid reformen av jordbrukspolitiken 2005 och har till syfte att hjälpa jordbrukarna att uppfylla de bestämmelser inom miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd som utgör tvärvillkor. Jordbrukare som vid en kontroll inte efterlever tvärvillkoren får avdrag på jordbrukarstöden. Medlemsstaterna är skyldiga att tillhandahålla rådgivningen men den är frivillig för jordbrukarna. Enligt rådets förordning (EG) nr 73/2009 ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av rådgivningen, vilken vid behov ska åtföljas av lämpliga förslag. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens rapport. och Frågan har inte tidigare varit föremål för information i MJU eller samråd med . 11) Övriga frågor a) Konferens om översyn av systemet för växters hälsa () Information som ordförandeskapet lämnat Rättslig grund Ej tillämpligt. Bakgrund EU:s lagstiftning inom växtskyddsområdet (skydd mot allvarliga växtskadegörare) härstammar . Efter ett antal revisioner har en process inletts, vars syfte är att göra en genomgripande översyn av lagstiftningen. Ett konsultföretag har på kommissionens uppdrag inventerat såväl medlemsstaternas som branschorganisationers syn på den nuvarande lagstiftningen och lämnat ett antal förslag till åtgärder som bör utredas närmare av kommissionen. Ordförandeskapet arrangerade i samverkan med kommissionen en konferens för att presentera konsultföretagets slutsatser för aktörer med intressen i växtskyddslagstiftningen. De olika synpunkter som framfördes från konferensdeltagarna kommer att tjäna som ett underlag för kommissionen i den konsekvensanalys över olika handlingsalternativ som ska genomföras innan en förslag till ny lagstiftning utarbetas. Exempel på frågor som ska analyseras närmare är tillämpningen av det s.k. växtpasset, eventuella krav på övervakning av förekomsten av allvarliga växtskadegörare, om lagstifningen på området även ska omfatta invasiva främmande arter, finansierings- och ersättningsfrågor vid offentliga bekämpningsåtgärder vid utbrott av växtskadegörare, samt gränsdragningen mellan växtskydds- och utsädeslagstiftningarna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets initiativ att på ett tidigt skede inleda en bred diskussion om inriktningen på den framtida lagstiftningen inom växtskyddsområdet. Regeringen ser fram emot att delta i den fortsatta processen och Frågan har inte tidigare varit föremål för information i MJU eller samråd med . b)Internationell konferens om utbildningen i djurs välbefinnande () Information som ordförandeskapet lämnat Bakgrund Kommissionen och ordförandelandet har gemensamt organiserat den första internationella konferensen om djurskyddsundervisning. Konferensen hölls i och universitet och organisationer från många olika länder var inblandade. Bl.a. deltog SLU () såväl i styrgruppen som i de olika sessionerna. Principen för konferensen anges enligt följande. Utgångspunkten för policyn när det gäller djurens välbefinnande politik är insikten om att djur är kännande varelser och bör behandlas på ett sådant sätt att de inte utsätts för onödigt lidande. Det gäller de djur som är i människans vård (t. ex. lantbrukets djur, djur under transport eller för slakt). För detta är EU fast beslutet att bredda effekterna av utbildning inom området som rör djurens välbefinnande. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar på ett generellt plan aktiviteter som kan höja nivån på djurskyddet såväl inom EU som internationellt och ser fram emot kommissionens och ordförandeskapets information. och Frågan har inte tidigare varit föremål för information i MJU eller samråd med . c) (ev.) De långsiktiga återhämtningsplanerna Information som ordförandeskapet lämnat Kommissionen har begärt att ta upp frågan om långsiktiga förvaltningsplaner som en övrig punkt på rådet. Någon ytterligare information har ännu inte kommit. Lunchdiskussion för fiskeriministrarna över temat Ytterligare information har ännu inte kommit. TAC är förkortning för Total Allowable Catch, d v s totalt tillåten fångstmängd. Rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter etc. benämns TAC- och kvotförordningen.