rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — Att hänvisa till Kravs regler vid en offentlig upphandling kan innebära att svenska producenter gynnas mer än andra, vilket strider mot reglerna för den offentliga upphandlingen. Att ställa krav på geografisk närhet och regionala krav m.m. vid upphandlingar står i strid med de gemenskapsrättsliga principerna, vilket bl.a. framgår av en dom från . Av domen framgår att föremålet för ett offentligt kontrakt inte får utformas så att målet eller resultatet blir att endast inhemska företag kan delta och anbudsgivare från andra länder stängs ute. samma skäl är det inte heller tillåtet att generellt gynna korta transportavstånd.192 Möjligheten att vid offentlig upphandling särskilt gynna lokal handel har varit föremål för utredning och bedömning av den statliga upphandlingskommittén. I propositionen Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. anförs att en upphandlande enhets möjligheter att ställa upp villkor för deltagande i en upphandling eller tillämpa utvärderingskriterier som innebär att den tar lokala hänsyn i den enskilda upphandlingen är mycket begränsade, eftersom detta torde strida mot såväl huvudregeln om affärsmässighet som diskrimineringsförbudet i EU-fördraget.193 har pekat på att det till skillnad från vad som gäller för upphandling av ekologiska livsmedel som regel inte är möjligt att kräva lokalproducerade varor. Ett krav på att en produkt ska vara lokalproducerad strider mot en av de grundläggande principerna inom den europeiska unionen den fria rörligheten för varor och tjänster. Begreppen lokalproducerat och närodlat är vidare inte officiellt definierade, varken i eller i övriga världen.194 191Förordning (EG) nr 834/2007. 192EU-domstolens dom 243/89 (Store Baelt). 2001/02:142. 194Konkurrensverkets webbplats: . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 5.4 Konsumtion av ekologiska livsmedel 5.4.1 Försäljningen av ekologiska livsmedel i Försäljning av ekologiska livsmedel inom svensk handel De ekologiska livsmedlens andel av den totala försäljningen av livsmedel fortsätter att öka. ökade den totala försäljningen av livsmedel och drycker i med jämfört med . Enligt SCB beror denna uppgång både på att volymen sålda livsmedel och drycker ökade och att priserna på dessa steg. Försäljningen av ekologiska varor ökade jämfört med . Av all försäljning av livsmedel och alkoholfria drycker i kom från ekologiska varor 2009, vilket kan jämföras med 2008 då motsvarande andel uppgick till och 2007 då andelen var 2,6 %.195 Andelen ekologisk försäljning var störst inom varugruppen mejerivaror, där den uppgick till . Den ekologiska försäljningen av kaffe, te och chokladdryck var den näst största varugruppen och uppgick till av varugruppens försäljning. Även varugrupperna frukt samt grönsaker har en relativt hög andel ekologisk försäljning. Lägst andel ekologisk försäljning återfinns inom varugrupperna socker, sylt, honung, choklad och konfektyr som hade ekologisk försäljning samt kött som har ekologisk försäljning.196 195SCB 2010, Statistiska meddelanden HA 24 . 196SCB beräknade avseende försäljningen av ekologiska livsmedel och drycker. Beräkningarna görs därmed för sjätte gången. SCB:s kartläggning bygger till stor del på den information som livsmedelskedjorna tillhandahåller. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL ANDEL EKOLOGISK FÖRSÄLJNING AV LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA DRYCKER INOM HANDELN I 20042009 Bröd och övriga spannmåls- Mjölk, ost och ägg Socker, sylt, honung, choklad, Kaffe, te och chokladdryck Mineralvatten, läskedrycker, Källa: SCB, officiella statistik, statistiska meddelanden, HA 24 , korrigerad 2009-12- 15, e-brev från SCB och HA 24 . En jämförelse som SCB har gjort visar att alla varugruppers ekologiska andel, förutom vad gäller kött, har ökat . Till de varor som dessutom har ökat kraftigt hör bl.a. kaffe, te och chokladdrycker, grönsaker samt mineralvatten, läskedrycker och frukt- och grönsaksjuicer. Enligt SCB kan försäljningsökningen av ekologiska varor i viss mån bero på att andelen ekologiska varor har ökat i det totala varuutbudet. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL ANDEL EKOLOGISK FÖRSÄLJNING AV LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA DRYCKER INOM HANDELN 2004 OCH 2009 Källa: SCB, HA 24 . Enligt statistik som Ekoweb197 har sammanställt från ett 100-tal företag i branschen, detaljhandelskedjorna, grossister och återförsäljare ökade den ekologiska livsmedelsförsäljningen i detaljhandel och storhushåll med sammanlagt . Enligt den försäljningsprognos Ekoweb beräknat förutspås en fortsatt högre ökningstakt i , om än i lägre takt än 2009, för konsumtionen av ekologiska livsmedel jämfört med konventionella livsmedel. Ekoweb bedömer att försäljningen kommer att öka med 8 . En anledning till att ökningstakten stannar av ytterligare är, enligt Ekoweb, att invägningen av ekologisk mjölk inte kommer att öka . Mejerivaror utgör mer än en tredjedel av den ekologiska försäljningen, och den försäljningen kan inte öka mer än den ekologiska råvara som kommer in till mejerierna. Enligt Ekoweb fortsätter företagen att jobba med förädling, men totalt sett kommer det färre stora produktlanseringar under 2010.198 I budgetpropositionen pekar regeringen på att försäljningen av ekologiska livsmedel ökade och att företagen inom livsmedelssektorn har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel.199 Jordbruksministern har tidigare uppmärksammat att efterfrågan på ekologiska produkter är stor men att inte tillräckligt mycket produkter kommer ut på marknaden. 2007 bjöd ministern in näringen till en diskussion om hur näringen ser på problemet och hur det kan lösas.200 197Ekoweb är en oberoende webbplats som bevakar den ekologiska marknaden i och andra stora marknader i t.ex. , och . Webbplatsen drivs av och finansieras genom prenumerationsavgifter och annonsering. 198Konferensdokumentation från Ekowebs marknadsseminarium på webbplatsen: , . 2010/11:1, utgiftsområde 23. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 Svensk import och export av ekologiska livsmedel Enligt statistik från uppgick försäljningsvärdet av ekologiska livsmedel i till ca under 2009.201 Enligt Ekowebs sammanställning utgjordes ungefär hälften av försäljningen av ekologiska produkter i av import, varav en stor andel varor är sådana som inte kan odlas här, t.ex. kaffe och bananer. skedde en import av varor som skulle kunna odlas och framställas i om det fanns tillräckligt med råvara. Intresset för att exportera ekologiska livsmedel har varit begränsat då den svenska hemmamarknaden varit god. Enligt Ekowebs beräkningar uppgick den svenska exporten av ekologiska produkter till ca . , och utgjorde de viktigaste länderna för denna export.202 Som jämförelse kan nämnas att totalt sett importerar nästan dubbelt så mycket jordbruksprodukter och livsmedel jämfört med vad som exporteras. importerar bl.a. frukt, grönsaker, kött och drycker som t.ex. vin och öl medan exporten framför allt består av spannmål och bröd, drycker och olika slags förädlade livsmedel. var importen värd 88 miljarder kro- nor och exporten . Både importen och exporten ökar varje år.203 Enligt Ekomatcentrum har det svenska utbudet av ekologiska livsmedel inte kunnat möta den ökande efterfrågan. Den kraftigt ökade efterfrågan från offentlig sektor har bidragit till att importen av ekologiska livsmedel ökar och att ungefär hälften av värdet på den totala ekologiska livsmedelsförsäljningen utgörs av importerade produkter. nästan fördubblades () den svenska importen av ekologiska livsmedel från Danmark.204 5.4.2 Användning av ekologiska livsmedel i offentlig sektor Det har inte genomförts någon uppföljning i statlig regi av målet om att av den offentliga konsumtionen ska vara ekologisk 2010. I skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 redovisas en enkätundersökning som genomförts av den ideella föreningen för ekologiska produkter, nuvarande Ekomatcentrum. Undersökningen visade att utgjorde andelen ekologiska livsmedel av den totala offentliga konsumtionen av livsmedel bland kommunerna.205 En motsvarande enkätundersökning har genomförts 1999, 2001 och 2003 och därefter . Undersökningens syfte är att visa intresset för ekologiska livsmedel i landets kommuner och landsting samt hur intresset förändras . Det finns ingen motsvarande officiell statistik. 201SCB, HA 24 . 202Webbplatsen: , . 203Jordbruksverkets webbplats: , . 204Ekomatcentrum 2010, Ekologiskt i offentliga storhushåll 2010. 2005/06:88. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Ekomatcentrum noterar i sin rapport för 2009206 att alla kostnader för inköp av ekologiska livsmedel inte fångas upp av undersökningen samt att flera kommuner och landsting inte har kunnat uppge hur mycket ekologiska produkter de köper in eftersom de saknar dokumentation och statistik om detta. Erfarenheterna av insamlande av data visar dock att antalet kommuner och landsting som har mycket god kontroll på såväl konventionella som ekologiska livsmedelsinköp har ökat, enligt föreningen. Ekomatcentrum har fått statliga projektmedel för att utveckla det uppföljningsinstrument som används för att följa upp den offentliga ekologiska konsumtionen. Om föreningen hade haft större resurser för att genomföra uppföljningarna hade man kunnat öka kvaliteten i undersökningarna genom att t.ex. gå ut med fler påminnelser och förbättra kvalitetssäkringen av inrapporterade uppgifter.207 Offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel i förhållande till inriktningsmålet Den offentliga sektorns inköp av ekologiska livsmedel fortsätter att öka i . utgjordes i genomsnitt av kommunernas och landstingens livsmedelskostnader av ekologiska livsmedel, vilket kan jämföras med 2005 då motsvarande andel uppgick till . har fem kommuner och landsting redovisat att andelen ekologiska livsmedel överstiger . Högst andel har och läns landsting, som var de första att passera regeringens uppsatta mål om en ekologisk andel på 25 %.208 Enligt Ekomatcentrum kommer uppskattningsvis ett tiotal kommuner och landsting att uppfylla målet. Den offentliga sektorns konsumtion kan ställas i relation till den privata konsumtionen av ekologiska livsmedel i detaljhandeln som uppgick till under . Försäljningen av ekologiska livsmedel till offentliga storkök, restauranger och hotell uppgick till ca , och av den totala ekoförsäljningen gick till storhushållen.209 Kommuner och landsting köpte ekologiska livsmedel för , vilket andelsmässigt motsvarar av den totala försäljningen av livsmedel till storkök, restauranger och hotell.210 En av de orsaker som Ekomatcentrum tar upp till att målet inte nås är att det trots en kraftigt ökad efterfrågan på marknaden, och trots att efterfrågan på ekologiska livsmedel överstiger den inhemska produktionen, finns en tröghet i omställningen till ekologisk produktion hos konventionella lantbru- 206I enkätundersökningen tillfrågades 18 landsting, 2 regioner, 290 kommuner och 21 stadsdelar i om inköp av livsmedel och ekologiska livsmedel. Svarsfrekvensen för enkäten uppgick till . Statliga offentliga verksamheter ingick inte i undersökningen. Resultaten av undersökningen har sammanställts i en rapport. 207Uppgift från Ekomatcentrum . 208Ekomatcentrum 2010, Ekologiskt i offentliga storhushåll 2010. 210Ekologiskt forums uppföljning av Aktionsplan 2010, informationsbrev nr 1 . 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 En annan förklaring som Ekomatcentrum pekar på är att den offentliga sektorn inte är villig att lägga mer pengar på offentligt finansierade måltider. I tabellen nedan visas de kommuner och landsting som redovisat den högsta andelen ekologiska livsmedel 2009. KOMMUNER OCH LANDSTING SOM UNDER 2009 UPPNÅTT MÅLET OM EKOLOGISKA LIVSMEDEL Källa: Ekomatcentrum, Ekologiskt i offentliga storhushåll 2010. Totalt har 18 kommuner och landsting redovisat en andel om ekologiska livsmedel , medan 33 kommuner och landsting redovisade en andel om . Av enkätundersökningen framgår att andelen kommuner och landsting som har ekologiska livsmedel fortsätter att öka, medan andelen med fortsätter att minska. redovisade en tredjedel av kommunerna och landstingen en inköpsandel om ekologiska livsmedel vilket är en ökning . ANDEL AV LIVSMEDELSINKÖPEN SOM UTGÖRS AV EKOLOGISKA Andel (%) Inget svar/vet ej Källa: Ekomatcentrum, Ekologiskt i offentliga storhushåll 2009 samt Ekologiskt i offentliga storhushåll 2010. En länsvis jämförelse visar att läns kommuner med ett genomsnitt på hade störst andel ekologiska livsmedel. Därefter följde (), (12,), (11,), (11,), (10,) och (10,). De län där kommunerna redovisade lägst genomsnittlig andel ekologiska livsmedel var (4,), (5,) och (5,). I de undersökningar som har genomförts av Ekomatcentrum har mejerivaror visat sig vara det ekologiska produktslag som köpts in mest av kommuner och landsting. Andra stora produktgrupper var enligt undersökningen cerealier, fisk och grönsaker. Undersökningen visar att den offentliga sektorn i relativt stor utsträckning köper ekologiska livsmedel från alla produktgrupper. På frågan om ekologiska livsmedel fanns med i kommunernas och landstingens upphandlingsavtal uppgav av de svarande 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL att detta fanns. I undersökningen framkom vidare att antalet upphandlade produkter har ökat samt att det är vanligast att det finns mellan 11 och 50 ekologiska produkter med i avtalen. blir det även allt vanligare att kommuner har fler än 100 ekologiska produkter i sina avtal. Kommuner som har avtal med många ekologiska produkter har en högre inköpsandel av ekologiska livsmedel jämfört med kommuner som har en lägre andel av ekologiska livsmedel att erbjuda köken. Offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel i och Som en jämförelse till utvecklingen av den svenska offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel kan nämnas att uppnådde ekologiska livsmedel i de offentliga köken 2004.211 Enligt Agenda 21-planen för 20082011 ska andelen ekologiska livsmedel utgöra av den mat som serveras i köken och kantinerna i vid utgången av 2009 och vid utgången av 2011.212 För att hjälpa skolor, ålderdomshem, dagis och personalmatsalar att lägga om till ekologiskt i sina kök har kommunen avsatt ca . Resurserna har använts till utbildning och rådgivning; däremot ökades inte anslagen för råvaruinköp. Varje kök har i stället fått använda samma budget som tidigare men fått lära sig att planera och laga maten på ett annat sätt, t.ex. hushålla bättre, använda fler basvaror och laga mer säsongsanpassat.213 UTVECKLING AV ANDELEN EKOLOGISKA LIVSMEDEL INOM KÖPEN- HAMNS KOMMUNS INSTITUTIONER OCH KÖK 20052009 kommuns institutioner och kök Källa: kommune, miljøregenskab på webbplatsen //Miljoe/Miljoeregnskab/.aspx. har målet satts till ekologiska livsmedel. Flera daghem i Kö- penhamn har redan nått 90-procentsmålet. För att klara målet inom budgetramen kommer att ställa krav på storköksgrossisterna. Ett sådant är att grossisterna inom varje varugrupp ska kunna erbjuda rabatter om på ekologiska produkter som bl.a. potatis och morötter.214 Enligt utredningstjänsten vid den finländska finns det inte någon undersökning som ger ett entydigt svar frågan om mål om att ekologisk eller säsongsbetonad mat ska serveras i statsförvaltningens kök och måltidsservice minst en gång och minst kommer att nås. Enligt utredningstjänsten visar de tre 211Ekologiska Lantbrukarna 2008, Ekolantbruks nyhetsbrev och Ökologisk Jordbrug 409. 212Københavns kommune, miljøregenskab på webbplatsen . 2006/06:88. 214Ekologiska Lantbrukarna 2008, Ekolantbruks nyhetsbrev och Ökologisk Jordbrug 409. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 studier som de tagit del av att målen inte kommer att nås och att det också är högst osäkert om målen kan nås. En undersökning riktad till kommunala kök i visade att av köken använder ekologiska livsmedel , minst en gång och mer sällan.215 En annan undersökning, , riktad till 700 största storkök (både privata och offentliga) visade att av köken använder ekologiska livsmedel , minst en gång och mer sällan. svarade att de inte alls använder ekologiska livsmedel, och svarade inte på frågan.216 I en enkätundersökning inom programmet för främjande av finländsk matkultur som riktades till de offentliga mattjänsterna inom både stat och kommun tillfrågades köken bl.a. om användningen av ekologiska livsmedel. Svarsprocenten var lägre än , och resultatet var svagt: ekologiska livsmedel stod för av de totala råvaruinköpen bland dem som svarade. Av dem som besvarade enkäten bedömde att de kommer att öka andelen ekologiska råvaror. I de ovannämnda undersökningarna anges som den främsta orsaken till att inte mer ekologiska livsmedel används att utbud och efterfrågan inte möts. Det handlar dels om volymer, att köken ofta upphandlar fleråriga kontrakt med stora grossister, vilket leder till att mindre ekoproducenter har svårt att kunna leverera önskad volym, dels om att de produkter som erbjuds inte är lämpliga för storkök och dels om kostnader (inklusive logistik). Av undersökningarna framgår även att det är få mattjänster som har gjort upp särskilda strategier eller lagt upp särskilda mål för att öka användningen av ekologiska livsmedel. Dessa brister försöker man att åtgärda i enlighet med den strategi som godkändes 2006217 samt olika program och projekt. Samarbete mellan ekoproducenterna men också mellan samtliga aktörer inom livsmedelskedjan är av stor vikt. Det handlar om bättre samarbete inom produktion, förädling, logistik och produktutveckling samt marknadsföring. 5.4.4 Prisskillnader mellan ekologiska och konventionella livsmedel Ekologiska livsmedel dyrare än konventionella Det har inte gjorts någon systematisk insamling av uppgifter som kan belysa skillnader i pris för ekologiska livsmedel i förhållande till konventionella livsmedel. Därmed finns det inte heller någon tillförlitlig statistik att tillgå som kan användas som underlag för att belysa hur mycket dyrare det är att i offentlig upphandling köpa in ekologiska i stället för konventionella 215Undersökningen genomfördes av Ecocentria som är en enhet under yrkes- och vuxenutbildningsinstitut med uppgift att utveckla mattjänsternas miljömedvetenhet. 216Undersökningen genomfördes av ett företag som gör olika marknadsanalyser, . 217Jord- och skogsbruksministeriet (). Statsrådets redogörelse om livsmedelspolitik. De strategiska målen för utveckling av eko-marknaden 20072015. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Olika studier inom området visar dock på att priserna på ekologiskt producerade livsmedel i större eller mindre utsträckning är högre än för konventionella. I en rapport från Europeiska kommissionen konstateras att det finns stora begränsningar när det gäller tillgången till uppgifter som kan belysa priserna för ekologiska livsmedel. konstateras att priset på ekologiska produkter generellt sett är högre än på konventionella produkter men att prisskillnaderna varierar beroende på land och produkt.218 Enligt en undersökning från uppgick den procentuella genomsnittliga merkostnaden för ekologiska livsmedel till . Merpriserna för ekologiska livsmedel i bedömdes som förhållandevis låga i jämförelse med andra EU-länder. I regeringens skrivelse Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 anges att priserna på ekologiska produkter normalt sett är högre än för motsvarande konventionella produkter. Som förklaringar till detta anges lägre avkastning och högre produktionskostnader i jordbruket, merkostnader till följd av särhantering i senare led samt en högre betalningsvilja för ekologiska produkter. Vidare anges att priserna emellertid varierar mycket beroende på produkt, märke och butikstyp samt att det är svårt att finna ett mönster i variationen.219 I det strategiunderlag om ekologiska livsmedel för livsmedelsbranschen som tog fram 2006 anges att ett högt pris på ekologiska livsmedel ofta används som en delförklaring till att konsumtionen inte är högre (tillsammans med dålig tillgänglighet på ekologiska matvaror i butikerna). Prisskillnaderna mellan ekologiska och konventionella matvaror varierar mycket från livsmedelsslag till livsmedelsslag. En del varor, exempelvis ekologiskt kaffe, går att få till ungefär samma pris som den konventionella motsvarigheten, medan priset kan vara mer än dubbelt så högt på andra varor.220 () genomför sedan början av 1990- talet årliga undersökningar av matpriserna. ingår Kravmärkta varor i undersökningen. Enligt resultaten års prisundersökning var priset för de ekologiska varor som ingick i varukorgen dyrare än motsvarande varor som inte var Kravmärkta. Prisskillnaden var minst på kaffe och mjölk, , och störst på vetemjöl som var nästan dubbelt så dyrt att köpa ekologiskt. Enligt undersökningen var skillnaden mellan kedjorna inte så stor vad gäller priserna för det ekologiska sortimentet.221 218Commission Européenne Direction Générale De L'agriculture et du Développement Rural, Direction G. Analyses économiques et evaluation, G.2. Analyses quantitatives, prévisions, statistiques. , 3 Novembre 2005, G2 EW - JK D(2005). Report organic farming in union facts and figures. 2005/06:88. 220Konsumentverkets rapport 2006:13. 221PRO:s webbplats: . PRO:s undersökning avser hur priserna såg ut vid ett bestämt tillfälle i ett antal angivna butiker och ger därmed inte någon heltäckande eller vetenskaplig redovisning. Prisundersökningen genomfördes och omfattade totalt 1 109 butiker. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL PRISSKILLNADER MELLAN EKOLOGISKT OCH KONVENTIONELLT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010 (KR) nad (kr) Ärtsoppa vegetarisk, 500 g Skivade rödbetor, 710 g Källa: Webbplatsen . Prisskillnaderna mellan ekologiska och konventionella varor är genomgående mindre i än i . Priset på en liter ekologisk mjölk är t.ex. lägre i än i även i de fall där mjölken kommer från samma leverantör. Det bör framhållas att utbudet av ekologiska livsmedel är betydligt större i än i Sverige.222 Enligt månadsstatistik som samlas in av SCB har prisskillnaden mellan ekologisk och konventionell mjölk (fetthalt ) ökat i . KONSUMENTPRISER FÖR EKOLOGISK OCH KONVENTIONELL MJÖLK Konsumentpriser för ekologisk respektive konventionell mjölk 1, Konventionell mjölk Ekologisk mjölk 222 Uppgift från i . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Källa: SCB, månadsstatistik. En jämförelse med visar att prisutvecklingen för mjölk ser annorlunda ut där. Enligt officiell dansk statistik har den ekologiskt producerade sødmaelken (3,) relativt sett blivit billigare i danska butiker än den konventionellt producerade sødmaelken. har dock den ekologiskt producerade sødmaelken blivit något dyrare relativt den konventionellt producerade sødmaelken. När det gäller ekologiskt producerad letmaelk (1,) har priset i de danska butikerna varit relativt i förhållande till konventionellt producerad letmaelk 2009. UTVECKLING AV RELATIVPRIS FÖR EKOLOGISKT OCH KONVENTIO- NELLT PRODUCERAD SØDMAELK OCH LETMAELK, 20052009 Konventionell sødmaelk (3,) Ekologisk sødmaelk (3,) Relativt (eko/konv) Konventionell letmaelk (1,) Ekologisk letmaelk (1,) Relativt (eko/konv) Källa: Statistik, 2010. Strategier för en ökad användning av ekologiska livsmedel som ekologiskt producerade livsmedel är dyrare än konventionella finns det olika strategier som kan användas för att hålla nere kostnaderna och på så sätt skapa utrymme för en ökad användning av ekologiska livsmedel. har konstaterat att det inte behöver bli dyrt att öka andelen ekologiska livsmedel om livsmedelsbyten görs enligt den s.k. Ät smartformeln som innebär mindre utrymme för tomma kalorier rätt köttval, rätt grönsaksval