rfr · GX0WRFR9 · 2010-03-05 00:00:00 — Tillräckliga ekonomiska resurser för att kunna organisera och bedriva kvalificerat socialt arbete Därför behövs olika slags kunskaper (och mycket annat) för att förbättra rättssäkerheten inom . Vilka kunskaper behövs i ? Flera olika kunskapstyper behövs, men vilken som är den bästa är svårt att säga på förhand, det beror på situationen. Kunskapsbasering är mer än evidensbasering! Nödvändigt med kunskapsbasering som omfattar flera olika kunskapstyper och kunskaper om det sociala arbetets samtliga aspekter (villkor, processer och resultat). Evidensbaserad praktik (som primärt fokuserar på vissa insatsers effekter), kan inte ersätta annan kunskapsutveckling. Nödvändigt att landets samtliga socionomutbildningar håller en hög kvalitet och ger likartade kunskaper. F.n. varierar innehåll och kvalitet för mycket. Personal på alla nivåer inom behöver återkommande kvalificerad vidareutbildning på högskolenivå. Otillräckligt med grunda internutbildningar. Fler socialarbetare och klienter bör bli producenter i utvärdering, forskning och utvecklingsarbete. Otillräckligt att betrakta socialarbetare och klienter som enbart kunskapskonsumenter eller objekt för utvärdering och forskning. Minska avståndet mellan praktik och forskning i : -Samverkan: fler socialarbetare och forskare (och klienter) bör arbeta, utvärdera och forska tillsammans -Kombinationstjänster: forskande socialarbetare och kliniskt verksamma forskare -FoU-enheter är viktiga kopplingspunkter mellan praktik och forskning , FoU i Väst Lokala och regionala FoU-enheter Infrastruktur för lärande och kunskapsutveckling Mötesplats forskning & praktik Lokala/regionala uppdrag Samarbete landsting/region och kommun Kompletterande studier och samarbete Webbaserat och interaktivt lärande Kompetens och kunskap viktiga faktorer för rättssäkerhet (och kvalité) Förläng grundutbildningen till 4 år Professionens villkor och förutsättningar Är det dags att fundera över; Var ska gränsen gå för det demokratiska inflytandet i enskilda ärenden? Vad ska styra valet av insatser? Socialtjänstlagen med fokus på dess utformning och tillämpning inom Plats: Skandiasalen () Välkomna till ett seminarium med syftet att belysa socialtjänstlagen och dess tillämpning ur ett forskningsperspektiv. Tre forskare och en representant för en FoU-enhet kommer att hålla korta anföranden med efterföljande diskussion. Föredragshållarna presenteras närmare på sidan 4. Bland annat kommer följande frågor att belysas: Bör socialtjänstlagen göras mer detaljerad? Bör man lyfta ut vissa grupper ur den nuvarande lagstiftningen och samla dem i en egen detaljerad lag (exempelvis en lag om stöd och skydd för barn och unga)? Behöver socionomutbildningen förändras för att stärka kompetensen hos socialarbetare (t.ex. för att ge djupare kunskaper i juridik och införa en legitimation)? Hur kan man förstärka FoU-enheternas roll i kunskapsuppbyggnaden? Hur kan man säkerställa en långsiktig kompetensuppbyggnad? har låtit genomföra en inventering av forskning som berör socialtjänstlagen (SoL) och kompletterande regelverk. Det övergripande syftet med inventeringen var att ge socialutskottet en bild av pågående och avslutad forskning som berör socialtjänstlagen och angränsande regelverk. Utskottet konstaterar att flera forskare pekar på brister och problem när det gäller tillämpningen av gällande regelverk på området. Utskottet har valt att anordna ett seminarium inom två ämnen som tas upp i rapporten: Ramlag kontra detaljlagstiftning och Kompetens och kunskap viktiga faktorer för rättssäkerhet. Flera forskare anser att den nuvarande utformningen med SoL som ramlag är den mest ändamålsenliga. En fördel med SoL:s öppna konstruktion är att en handläggare kan skapa bra helhetslösningar för individen om resurserna finns tillgängliga. En mer detaljerad lag begränsar insatserna till det som nämns i lagen. Andra förespråkar en mer detaljerad lagstiftning och är kritiska till hur kommunernas interna riktlinjer har påverkat arbete. De menar att kraven behöver höjas förslagsvis genom en mer detaljerad lagstiftning. Kompetens och kunskap viktiga faktorer för rättssäkerhet har utvecklingen gått mot en kunskapsbaserad socialtjänst även om det fortfarande till stor del saknas forskning om och utvärdering av effekten av insatser. Socialarbetarnas kunskaper om rättskällor, grundläggande juridisk argumentation och metod och rollen som myndighetsutövare är ofta alltför svaga och nedprioriterade i förhållande till kunskaper om socialt arbete. Problem med rättsosäkerhet kan till viss del lösas genom att socialarbetarnas kunskap och kompetens förstärks. 9.30-9.35 Öppnande, , socialutskottets ordförande 9.35-9.50 Att förena juridik, politik och social kunskap, Socialtjänstlagstiftningen karakteriseras av individuella rättigheter, självstyrelse och social professionalism. Hur kan man förena rättssäkerhet, lokal anpassning och professionalitet för att uppnå socialpolitiskt definierade mål? -Erfarenheter och tankar om framtiden. 9.50-10.05 Socialtjänstlagen - ett vägval!, Valet av lagstiftningsstrategi har betydelse för hur orsaker till sociala problem identifieras och kan lösas. Legitimiteten i beslutsprocessen och hur den kan stärkas är ett annat centralt tema som kommer att belysas. 10.05-10.15 Reflektioner av , jurist, och , vice ordf., Föreningen 10.35-10.50 Kaffe och smörgås 10.50-11.05 Socialt arbete i vilken typ av kunskap behövs? Socialt arbete i är en komplex verksamhet som i praktiken påverkas av mycket mer än bara sociallagstiftningen. Vilka faktorer påverkar arbete? Vilken sorts kunskaper behövs, och hur kan kunskapsuppbyggnaden inom påverka rättssäkerheten? Vad kan förbättras och hur? 11.05-11.20 Kompetens och kunskap - infrastruktur för regionalt lärande, En introduktion ges till FoU-verksamheter för i med fokus på deras spridning, intentioner och ekonomi. Exempel på innehåll i ett FoU-projekt ges med belysning på dess nätverk och resultat. Slutligen ges en vision om FoU-enheternas utvecklingsmöjligheter samt hur samarbetet mellan berörda parter och den nationella infrastrukturen för lärande kan utvecklas. 11.20-11.30 Reflektioner av , ordförande, och , barnombudsman 3 deltog ej i seminariet på grund av att han fick förhinder att komma. , professor i rättsvetenskap med inriktning på socialt arbete vid . forskning är inriktad på olika socialrättsliga frågor vid gränsen till andra ämnesområden, främst socialt arbete. har hon ägnat en stor del av sin forskning åt studier av barnets rättsliga ställning inom olika rättsområden. En central fråga i hennes forskning är att klargöra barns ställning i olika rättsliga situationer, bl.a. barnets rättsliga ställning i socialtjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). , professor i rättssociologi vid . har bl.a. forskat på de rättsliga förutsättningarna för, och kraven på, de aktuella aktörernas arbete rörande barn som brottsoffer med syfte att belysa förhållandet mellan den rättsliga regleringen och aktörernas agerande. Resultat visar exempelvis att förändringar som införs, t.ex. i form av ny lagstiftning, riskerar att bli verkningslösa om de inte åtföljs av insatser i form av bl.a. tillräckliga resurser som möjliggör för aktörerna att ta till sig och följa lagstiftningen. , professor i socialt arbete vid . forskning har tre huvudinriktningar: organisering och klientarbete; utvärdering, kunskapsbildning och verksamhetsutveckling i socialt arbete; socionomers lärande och kunskapsanvändning. Samtliga inriktningar bottnar i en gemensam frågeställning: bedriver man socialt arbete så att det bäst gagnar socialt utsatta människor? För att ta sig an den frågeställningen har studerat hur socialt arbete bedrivs inom ramen för olika organisationsmodeller. , chef för i Väst/GR (). fick 1999 i uppdrag att bygga upp en FoU-verksamhet för GR-kommunerna. Hon har erfarenhet av kunskapsstöd och kunskapsutveckling inom alla områden, dvs. äldreomsorg, handikappomsorg och individ- och familjeomsorg. arbetar för ett mer ömsesidigt erfarenhetsutbyte och samarbete mellan universitet, kommuner och landsting genom de regionala FoU-verksamheterna. FoU i Väst bedrivs utifrån en nätverksbaserad tanke och är en verksamhet som utvecklas genom samspel med andra. har i sitt arbete alltid varit engagerad i kompetensutvecklingsfrågor och samverkansfrågor och har även samarbetat med . Inbjudna organisationer och myndigheter för arbetsliv och socialvetenskap