rfr · GX0WRFR13 · 2010-06-29 00:00:00 — Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets seminarium Riksdagstryckeriet, , 2010 Infrastrukturinvesteringar inom transportområdet är oftast ekonomiskt mycket omfattande. De kräver i många fall långa planeringsperioder och de påverkar samhället för . Att resurserna används effektivt är därför av betydelse. I detta sammanhang spelar s.k. samhällsekonomiska kalkyler en viktig roll när det gäller att prioritera mellan olika investeringsprojekt. Sådana kalkyler kan också användas för beräkning av andra åtgärder, såsom ekonomiska styrmedel, inom bl.a. transportområdet. Mot denna bakgrund höll trafikutskottet ett seminarium i ämnet . Vid seminariet gjordes stenografiska uppteckningar. Dessa har redigerats för att man lättare ska kunna ta del av innehållet i seminariet. Utskottet bedömer att det som framfördes under seminariet är av allmänt intresse och bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras de redigerade uppteckningarna samt underlagsmaterial till seminariet i form av en bakgrundspromemoria och en litteraturförteckning i rapportserie RFR. Fullständiga stenografiska uppteckningar från seminariet finns på webbplats (www. Den samhällsekonomiska kalkylmodellen det grundläggande Den samhällsekonomiska kalkylmodellen så används den i Finns det alternativ till den samhällsekonomiska kalkylmodellen? Svar på frågor från ledamöterna.................................................................. Presentationer: Föredrag 1 .......................................................................... Presentationer: Föredrag 2 .......................................................................... PM En introduktion till samhällsekonomiska kalkyler ............................ Programmet för seminariet samt förteckning över närvarande företrädare för myndigheter m.m. .................................................................. 10 Litteratur inom området samhällsekonomiska kalkyler ............................ I denna rapport återges tre föreläsningar och efterföljande diskussioner med trafikutskottets ledamöter vid utskottets seminarium om samhällsekonomisk kalkylering . Den första föreläsningen är i huvudsak inriktad på teorin bakom modellen för samhällsekonomisk kalkylering. Inledningsvis definieras begreppet såsom ett beslutsunderlag som syftar till att belysa nyttor av och kostnader för en åtgärd för alla medborgare i ett samhälle. Distinktionen mellan en samhällsekonomisk kalkyl och en samhällsekonomisk analys redovisas. Det slås fast att målet med modellen är att uppnå en ökad effektivitet. Inom transportsektorn kan olika slags åtgärder analyseras såsom investeringar, drift- och underhållsprojekt, regleringar och ekonomiska styrmedel. De sex olika stegen i kalkylen redovisas: ange vilka personer som bedöms bli berörda av den planerade åtgärden, identifiera, kvantifiera och värdera effekterna av åtgärden, diskontera de framräknade värdena och göra en känslighetsanalys. Den andra föreläsningen tar sin utgångspunkt i konkreta exempel, bl.a. från den aktuella nationella planeringen för infrastrukturåtgärder i transportsystemet (den s.k. åtgärdsplaneringen). En genomgång av hur man ska läsa en kalkyl och vilka fallgropar man ska undvika görs för såväl personsom godstransporter. Vidare redovisas vilka faktorer som ska räknas in i en kalkyl (t.ex. effekter av trängsel) och vilka som inte ska räknas in (t.ex. effekter av intrång). Den nya metoden samlad effektbedömning av lönsamheten för varje objekt presenteras. Denna metod används nu i åtgärdsplaneringen och omfattar ca 600 PM, ett för varje studerat projekt. Det förs också ett resonemang om hur stor roll som kalkylresultaten spelar för prioriteringen. I den tredje föreläsningen söker man besvara frågan vilka alternativ som finns till den samhällsekonomiska kalkylmodellen (eller begreppet cost-benefit-analysen, som föredragshållaren använder). Det finns emellertid inte något bra eller komplett alternativ, sägs det. Däremot behövs kompletteringar. En sådan är en intressentanalys med svar på frågorna om vem som påverkas av projektet och på vilket sätt. Vidare måste rättviseaspekten som inte ingår i kalkylen lyftas fram. Slutligen betonas vikten av att tala klarspråk och inte t.ex. hävda att ett projekt är lönsamt trots att det inte är det; det är bättre att erkänna om det är olönsamt men ange att det finns andra starka skäl (t.ex. solidaritet och rättvisa) att genomföra projektet i fråga. Som slutord sägs att man inte kan få en politik som bygger på en fullständig rationalitet eller ett perfekt beslutsunderlag. Samhällsekonomisk kalkylering referat från trafikutskottets seminarium Med tanke på de omfattande investeringar som görs inom infrastrukturområdet och som påverkar samhället är en effektiv resursanvändning av stor betydelse. Samhällsekonomiska kalkyler spelar därför en viktig roll vid prioriteringen av investeringar i trafikens infrastruktur. höll mot denna bakgrund ett seminarium om samhällsekonomisk kalkylering med följande experter som inledningstalare. Statens väg- och trafikforsk- len det grundläggande arbetssättet ningsinstitut (VTI) samt (KTH), len så används den i trafikverkens (KTH), Ordförande i en trafik- miska kalkyler i åtgärdspla- Finns alternativ till den samhällseko- Det följande referatet är baserat på de stenografiska uppteckningar som fördes och de presentationer som visades vid seminariet. För att söka nå ökad läsförståelse har mellanrubriker lagts in i presentationerna. Dessutom har viss textmässig redigering gjorts. 2 Den samhällsekonomiska kalkylmodellen det grundläggande arbetssättet Syfte, definitioner och principer Syftet med föreläsningen är att ge en grundläggande kunskap om teorin bakom modellen med samhällsekonomisk kalkylering och om forskningsarbetet med bl.a. metodutveckling och beräkning av effekter. Samhällsekonomiska kalkyler är ett av flera slags underlag för beslut om offentlig verksamhet, ofta inom transportsektorn. Kalkylen ska belysa vilken nytta och vilka kostnader som är en följd av tänkta projekt. Ju billigare en anläggning beräknas vara och ju fler personer som använder den desto mer sannolikt är det att åtgärden är samhällsekonomiskt lönsam. Kalkylen ska omfatta alla medborgare i ett samhälle, och utgångspunkten ska vara de berördas egna värderingar. Skillnaden mellan samhällsekonomisk kalkyl och samhällsekonomisk analys är inte knivskarp. En kalkyl är det som man räknar på. Det som man inte kan räkna på men ändå försöker fånga upp i beslutsunderlaget behandlas i stället i en samhällsekonomisk kostnads-/intäktsanalys. Projekten eller åtgärderna har konsekvenser för olika berörda: för alla som använder anläggningarna, dvs. vägtrafikanter, järnvägsresenärer och transportörer för dem som bor i närheten av det man funderar på att bygga för samhället som helhet. Frågan är hur beslutsfattarna ska prioritera mellan dessa olika projekt eller åtgärder, dvs. ges lite lägre prioritet. Det finns också olika utmaningar som kan vara förknippade med de offentliga åtgärderna. De kan handla om undernäring, handel, sjukdomar, global uppvärmning, vattenfrågor m.m. 2 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN DET GRUNDLÄGGANDE ARBETSSÄTTET 2009/10:RFR13 Vad är då ett lönsamt projekt? Ju billigare ett projekt är och ju fler som an- vänder anläggningen, desto mer sannolikt är det att en åtgärd är samhällseko- Anförandet är upplagt enligt följande. Vilka typer av åtgärder ska analyseras Beräkningen de sex (teoretiska) analytiska stegen Från teori till praktik Vad kännetecknar lönsamma projekt? Vad vi ska tro på när vi ser resultaten? Målet med analysen är ökad effektivitet Ökad effektivitet ger mer resurser att fördela; kakan blir större. Med effektiv resursanvändning menas alltså att man får ut maximalt med nyttigheter av de resurser man har tillgång till/ har satt upp som gräns. Om analysen av en tänkt åtgärd visar att nyttan av att genomföra den är större än kostnaden ökar effektiviteten i samhällets resursanvändning. Men det är inte bara ökad effektivitet som kan sättas som mål. Ett annat mål kan gälla fördelningen av resurserna. finns det ett oändligt antal innebörder av detta begrepp. Det kan t.ex. gälla boende eller regional tillhörighet kön eller ålder. Det vanligaste är att redovisa resultatet av kalkylen med avseende på effektivitet, men det går också att redovisa det med avseende på fördelningskonsekvenserna. Vilka slags åtgärder är det som ska analyseras? Inom transportsektorn finns olika styrmedel, t.ex. regleringar (t.ex. om hastighet, säkerhetsbälten) ekonomiska styrmedel (km-skatt, trängselavgifter). Inom transportsektorn har man också satt upp en princip för analys av behovet av en åtgärd, den s.k. fyrstegsprincipen. I stället för att besluta om en investering gör man en analys i olika steg och ser om det finns enklare och billigare sätt att lösa problemet: 1.åtgärder som kan påverka transportbehovet och val av transportsätt 2009/10:RFR13 2 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN DET GRUNDLÄGGANDE ARBETSSÄTTET 2.åtgärder som ger effektivare utnyttjande av befintlig infrastruktur eller fordon 4.större ombyggnadsåtgärder eller nyinvestering. Om man väljer alternativet att inte göra en nyinvestering nu har man kvar möjligheten att göra den senare, dvs. man har en option och har därmed kvar sin handlingsfrihet. Dessutom är det så att ekonomiska styrmedel kan vara både ett substitut till (ersättning för) och komplement till (förstärkning) investeringar. Vid en investeringsanalys måste man jämföra med något alternativ och mäta skillnaden i effekter. Ett alternativ kan vara att jämföra med hur det skulle bli om man inte genomförde någon åtgärd alls (nollalternativ). Vanligen jämför man med en åtgärd (investering) som är billigare. Man kan jämföra med en åtgärd i form av styrmedel. Konstruktionen av kalkylerna och valet av vilket jämförelsealternativ man använder sig av har ofta en stor betydelse för vilka resultat man får. De sex stegen i den samhällsekonomiska kalkyleringen De analytiska stegen i beräkningarna är följande: Ange vilka som ska räknas Normalt räknas alla medborgare i landet. Men det finns politikområden där en sådan avgränsning inte räcker, t.ex. miljöfrågor och fiskefrågor. Identifiera de effekter som uppstår om man genomför en åtgärd. I transportsektorn är det vanligt att åtgärder kostar, sparar tid och minskar antalet olyckor. Man får hålla ordning på det faktum att många effekter uppstår både med och utan åtgärden. Ett exempel är tillväxt i trafiken; det är då bara skillnaden i trafiktillväxt som ska fångas upp i analysen, vilket kan vara svårt. Det handlar här om att mäta vad det kostar i antalet arbetstimmar att bygga, antalet timmar i tidsbesparing, samt reducerade kostnader för minskat antal olyckor och mindre utsläpp. Vad är den faktiska konsekvensen för olycksrisken om vi ersätter en fyrvägskorsning med en cirkulationsplats? Steget åt- gärdeffekt-sambandet rör många och stora områden, där det ständigt pågår forskning inom olika discipliner, och där förutsättningarna ständigt förändras. 2 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN DET GRUNDLÄGGANDE ARBETSSÄTTET 2009/10:RFR13 Värdera effekterna och hantera dem som inte kan värderas Syftet är att man ska göra det möjligt att väga samman alla de kvantifierade mängderna till ett enhetligt mått. Om det finns fungerande marknader kan marknadspriset användas. Om det inte finns, får man försöka mäta hur de som är berörda värderar effekterna. Ett indirekt sätt är att observera beteendet för att avslöja människors värderingar, t.ex. deras betalningsvilja. Standardexemplet är när man låter personerna välja mellan att ta en väg där det går ganska snabbt men där man måste betala en avgift eller en annan väg som är gratis men tar . Ett direkt sätt är att fråga människor om deras värderingar. På så sätt har forskarna fått fram många à-priser att använda i kalkylerna. För att värdera utsläpp av CO2 gör man en indirekt beräkning baserad på beslut att minska utsläppen till CO2 till 2012. Genom baklängesräkning skulle detta innebära att man värderar minskningen av utsläpp till 1,50 per kilo. De effekter som inte kan kvantifieras eller värderas kännetecknas ofta av att de är specifika för olika projekt, och de kan handla om en speciell landskapsbild och intrång i en viss miljö eller om regional utveckling. Med hjälp av analysen kan man tvinga fram en strukturering av beslutsproblemet, t.ex. genom att klargöra innebörden av begränsningarna. Diskontera de framräknade värdena De flesta människor föredrar att få något nu i stället för . Därför bör man värdera sådana kostnader och nyttoeffekter som uppstår framåt i tiden lägre än om samma nytta och kostnader uppstår . Det är svårt att ge ett bestämt svar på frågan om vilken ränta som ska användas. Till exempel använder företag en högre ränta än vad man gör inom offentlig verksamhet eftersom företagen möter större eller annorlunda risker. Gör en känslighetsanalys och presentera rekommendationer Eftersom framtiden är osäker är det viktigt att variera antagandena i kalkylen, t.ex. om förväntad trafiktillväxt. Dessutom bör de varieras både uppåt och nedåt, t.ex. , och ). En samlad effektbedömning är en standardiserad promemoria med en sammanfattande bedömning av lönsamheten för varje enskilt objekt (den samhällsekonomiska kalkylen och övriga effekter). I slutändan kan man ställa de objekt som vi har kunnat räkna på mot de objekt som vi eventuellt inte har kunnat räkna på. 2009/10:RFR13 2 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN DET GRUNDLÄGGANDE ARBETSSÄTTET Skarven mellan teori och praktik Två kriterier är viktiga vid forskning, nämligen transparens och replikerbar- Publicering av ett vetenskapligt resultat förutsätter att det i någon mening är något nytt; ingen annan ska ha tänkt på det tidigare. Resultatet av forskningen och de erfarenheter som har byggs upp tas tillvara i den praktiska användningen vid infrastrukturplanering (bl.a. inom Asek, Arbetsgruppen för samhällsekonomiska kalkyler). Trots detta kommer forsk- ningsresultaten inte alltid till användning. är det viktigt att vara lite konservativ och inte ändra metodik eller andra förutsättningar för ofta och därmed riskera jämförbarheten. Samhällsekonomisk kalkylering började användas . som använder denna modell är följande: genomför alltid samhällsekonomiska kalkyler för alla sina investeringar. Även EU använder den här tekniken i olika versioner. Ska vi/ni tro på det här? Själva modellen med samhällsekonomisk kalkylering som sådan har knappast ifrågasatts men däremot de ingående värdena. Vissa andra modeller kan ses som komplement till eller ersättning för samhällsekonomiska kalkyler, t.ex. följande. Multikriterieanalys, som innebär att man avstår från att försöka värdera alla effekter. Den nya ekonomiska geografin är en ny teoribildning som säger att moderna ekonomier i högre grad är regionala än nationella. Dessutom hävdas att fasta kostnader och skalfördelar spelar en avgörande roll för hur man kan förklara ekonomisk tillväxt och lokalisering. har fört fram denna teori. Consensus är en analysmetod med expertutlåtanden i två olika steg och i ett tredje steg en panel som gör prioriteringen. En paradox i sammanhanget är att politiker och andra beslutsfattare inte bara har rätten utan även skyldigheten att fatta de beslut som de tycker är rätt. Detta gäller oavsett när det gäller investeringar om projekten är samhällsekonomiskt lönsamma eller inte. På motsvarande sätt är forskarens eller expertens uppgift att granska och vid behov ifrågasätta politikernas beslut. 3 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN SÅ ANVÄNDS DEN I TRAFIKVERKENS PLANERING 3 Den samhällsekonomiska kalkylmodellen så används den i trafikverkens planering Det är inte svårt att läsa en samhällsekonomisk kalkyl Den praktiska hanteringen av samhällsekonomisk kalkylering kräver till skillnad mot teorin att man förenklar. Det är svårt att forska om kalkylering och svårt att göra en kalkyl. Däremot är det inte svårt att läsa en sådan kalkyl, även om det är viktigt att upptäcka om den som har upprättat kalkylen försö- ker lura genom att presentera en kalkyl där t.ex. jämförelsealternativet är dåligt eller missvisande den underliggande trafikprognosen är fel eller missvisande den används till sådant som metoden inte alls är avpassad för. Syfte och fördelar med samhällsekonomisk kalkylering I gruppen för genomförande av trafikprognoser och samhällsekonomiska kalkyler i åtgärdsplaneringen tittar vi på investeringar och andra åtgärder i transportsektorn. Nästan allt som görs medför diverse kostnader: olyckor, intrång, utsläpp och liknande. De nyttor som man får av en åtgärd, t.ex. i form av tillgänglighet, ger i sin tur ökad handel och allmänt välstånd. När man sedan ska väga ihop resultaten är det svårt att hålla många variabler i huvudet. Man tenderar att förenkla genom att använda anekdoter, överdriva en viss aspekt, generalisera och önsketänka för att bevisa att man har rätt i sin ståndpunkt. Kalkylens syfte är ge en rangordning av åtgärder och objekt. Men eftersom den funkar som beslutsverktyg har man många objekt att jämföra. I åtgärdsplaneringen fanns det en kandidatlista på 600700 föreslagna objekt. Den samhällsekonomiska kalkylen ger en struktur för att sammanfatta och överblicka problem. Poängen är alltså att man kan jämföra olika åtgärder och objekt på vissa sätt. Om man har flera sådana tabeller framför sig kommer man att se att vissa objekt står ut och verkar vara särskilt mycket bättre än de andra, och samma sak gäller det som är negativt. Man får också hjälp att bedöma effekters storleksordningar, t.ex. att kortare restider kan vara en stor post medan en minskning av hälsofarliga utsläpp kan vara en ganska liten. De som tycker att hälsofarliga utsläpp är viktigt kan då förorda åtgärden, trots att den ger en liten effekt. 2009/10:RFR13 3 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN SÅ ANVÄNDS DEN I TRAFIKVERKENS Värderingen av olika effekters relativa vikt är ofta kontroversiell. kan vissa effekter saknas eller underskattas. Därför ska man veta vad som ingår och vad som inte ingår. Vilka effekter ingår och vilka ingår inte eller underskattas? Det är framför allt följande fyra effekter som ingår: 1.Resande och trafik (kortare restider, lägre resekostnader, mindre förseningar, ökat resande). 3.Olika typer av utsläpp (koldioxid, partiklar från vägbanan m.m.). 4.Offentliga kostnader och intäkter (t.ex. drifts- och underhållskostnader, investeringar och biljettintäkter). Följande effekter ingår inte enligt nuvarande kalkylmetoder: 1.Intrång i natur- och kulturmiljö (t.ex. dra spår genom en skog). 2.Effekter på stadsmiljön (syftet är att minska trafiken). 3.Effekter på arbetsmarknad och tillväxt underskattas (på grund av att man dels har samma tidsvärdering för alla kortare resor i hela landet, dels inte tar hänsyn till nettoskatteintäkterna). En viss snedvridning uppkommer till de mest specialiserade och mest produktiva regionernas nackdel. 4.De riktigt långsiktiga effekterna på lokalisering och bilinnehav. Vad påverkar rangordningen mellan objekten? Vissa parametrar i kalkylen förändrar inte rangordningen av objekt speciellt mycket. Däremot flyttas det s.k. nollstrecket för vad som är lönsamt och vad som inte är lönsamt. Det gäller bl.a. diskonteringsräntan. Det är viktigt att använda standardiserade metoder och förutsättningar för att man ska kunna rangordna rättvist. Man får inte ändra grundparametrarna i enskilda kalkyler även om de kan vara kontroversiella. Då förstör man jämförbarheten mellan olika objekt, och det var det som var en av poängerna. Den rena kalkylen måste kompletteras med uppgifter om följande: 1.Vilka de mest osäkra faktorerna är och hur stora är de. 2.Vilka ofullständigheter som finns, dvs. ange vad som ligger utanför kalkylen och försöka ange hur stora dessa effekter är. 3.Vilka överväganden utanför kalkylerna som har gjorts. 3 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN SÅ ANVÄNDS DEN I TRAFIKVERKENS PLANERING Vissa faktorer eller effekter är bortdefinierade i kalkylen men är ändå relevanta. kan sådana faktorer vara överlappande. 1.Fördelningseffekter, främst geografiska. 2.Rättighetsperspektiv, t.ex. funktionshindrades tillgänglighet till transporter. Eftersom det handlar om en rättighet ska den inte bedömas efter om den är lönsam eller inte i en samhällsekonomisk kalkyl. Vill man ta hänsyn till t.ex. visionen Hela ska leva får detta tas om hand utanför kalkylen. Kalkylerna används oftast för investeringar, men de borde i större utsträckning användas för även andra åtgärder, såsom Kalkylering av denna typ av åtgärder görs oftast för sent i planeringsprocessen, dvs. när beslutsfattarna redan har låst upp sig för en viss lösning. Hur man bygger upp en samhällsekonomisk kalkyl De olika stegen i kalkylmodellen En kalkyl byggs upp stegvis enligt följande modell med fyra steg, som åskådliggörs med olika boxar enligt följande bild. Så här går det till Befolkning, inkomster, taxor, Beräkning av resande/transporter per start/målpunkt, ärende, färdmedel, soc- Beräkning av effekter på utsläpp, Resande, restider, 2009/10:RFR13 3 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN SÅ ANVÄNDS DEN I TRAFIKVERKENS Förutsättningar (de tre övre, större boxarna i grön färg) Man startar med att bestämma målår (t.ex. 2020) och övriga förutsättningar såsom inkomster, bränslepriser och vilka tidtabeller som gäller i kollektivtrafiken. Dessa uppgifter stoppar man därefter in i en trafikprognosmodell. Då beräknar man hur många som kommer att resa per färdmedel och per start- och målpunkt osv. Man jämför ett objekt eller projekt med ett nollalternativ, dvs. alternativet inget nytt objekt eller projekt. Man tittar alltså på skillnaden, hur en resa förändras med ett visst objekt. Resultatet stoppas in i en modell för effektsamband. Effekter (de fyra boxarna i horisontell linje i rosa färg) Sådana effekter kan gälla trafiksäkerhetseffekter, miljöeffekter och ekonomiska effekter (t.ex. biljettintäkter) samt resande, restider och resekostnader. Genom boxarna som visar effekter kan man jämföra olika trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder direkt med varandra och se vilka åtgärder som sparar flest liv per krona, men utan att man lägger in några kronor per liv. Värdering av effekterna (heldragen box i gul färg) Det är nu kalkylen börjar bli kontroversiell. För att kunna sammanfatta alla fyra boxarna behövs en gemensam valuta, i det här fallet i kronor. Man tar det värdet genom den heldragna box som kan sägas utgöra ett värderingsfilter och lägger ihop allt. Då får man en samhällsekonomisk kalkyl med ett nettoresultat. Detta säger visserligen en hel del, men det säger så mycket mer att läsa hela kalkylen. 3 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN SÅ ANVÄNDS DEN I TRAFIKVERKENS PLANERING Några exempel på hur man ska läsa en kalkyl Exempel som gäller investering i en väg Nuvärde [Mkr] -27.6 DSS/10 år Exemplet visar att man får i nuvärde (+) för en investeringskostnad på (). En nytta är att man får en tillgänglighetsvinst, en minskad restid på , vilket multiplicerat med (ett standardiserat) restidsvärde alltså ger i nuvärde (+). En annan nytta är ökad trafiksäkerhet. Den är lika stor som antalet sparade timmar (dvs. minskad restid), även här får man ca i nuvärde (+). Utsläppen till följd av en ny väginvestering beräknas öka, t.ex. när det gäller koldioxid och kväveoxider. Detta innebär en minuspost ( ), men bara med . Slutsatsen är att detta är ett olönsamt objekt, det finns andra som ger fler insparade restimmar, bättre trafiksäkerhetseffekter och kanske även bättre miljöeffekter. Men några säger kanske: Detta är jätteviktigt för vår region. Och det kan mycket väl vara sant, men det är bara lönsamt för dem om det inte är regionen som betalar. 2009/10:RFR13 3 DEN SAMHÄLLSEKONOMISKA KALKYLMODELLEN SÅ ANVÄNDS DEN I TRAFIKVERKENS Exempel som gäller investering i en järnväg (för godstransport) Längst till höger anges transportkostnaden till . För att se investeringskostnaden får man läsa näst längst ned: ( ).