eunbil · GX0N235058 · 2010-01-01 00:00:00 — Rubrik: International Biodiversity Beyond 2010 dokument: st 16588, st17013 behandlad vid samråd med : nej Bakgrund Den strategiska planen för Konventionen om biologisk mångfald (CBD) och det s k 2010-målet (att signifikant minska förlusten av biologisk mångfald globalt ) antogs vid sjätte partskonferensen 6 2002. 2010-målet bekräftades senare av värsldstoppmötet i och har haft stor betydelse för utvecklingen av policy globalt, i EU och nationellt. COP 9 2008 beslutade att den strategiska planen ska uppdateras vid COP 10 och att en global långsiktig vision eller mål för biologisk mångfald bör ingå i denna plan. Utvärderingen av 2010-målet är nästan färdig och det står klart att målet att signifikant minska förlusten av biologisk mångfald inte kommer att nås, mer än inom begränsade områden. Den globala trenden är fortsatt negativ. beslutade att en ny vision eller mål för EU:s egen biologiska mångfald ska antas . Beslutet ska bygga på och bidra till den globala diskussionen, vilket var ett svenskt krav. Slutsatserna sätter ramar och anger ett globalt sammanhang för det EU-interna målet. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser antas med enhällighet. Svensk ståndpunkt har verkat för att den nya strategiska planen ska utveckla incitament och ser en förstärkning av kunskapsunderlaget som strategiskt viktigt. Den pågående studien of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), som sattes igång på initiativ av G8 ger ett underlag för att skapa positiva incitament för att nyttja ekosystemen hållbart, och skapar en medvetenhet om de vinster för samhället och enskilda som möjliggörs genom investeringar i naturkapital och bevarande av biologisk mångfald samt de kostnader som är förknippade med ohållbart nyttjande av ekosystemen. Rådslutsatserna syftar till att ge EU en väl underbyggd och politiskt förankrad ambitiös position för förhandlingarna om en ny global vision och mål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster efter 2010, och en god grund för att en kraftfull strategisk plan för CBD beslutas på högsta politiska nivå . Ett viktigt mål för ordförandeskapet är att EU ska enas om att värdet av ekosystemtjänster bör integreras fullt ut i samhällsplaneringen, samt att detta ska bli en väsentlig komponent i den globala strategin som antas vid CBD COP 10. Det är också viktigt att peka på betydelsen av biologisk mångfald för att undgå katastrofala miljöförärändringar som t ex klimatförändringar och ekosystemkollaps med följder för försörjning och ekonomiskt välstånd. vill med rådslutsatserna bidra till att EU:s egen målsättning, som ska beslutas , utvecklas med de globala problemen för ögonen, och att EU visar ledarskap genom att göra åtaganden att förbättra för svårt utsatta länder och minska sin egen globala påverkan. inställning - Förslaget Rådet uttrycker oro över att 2010-målet inte tycks uppnås, och över de följder en fortsatt degradering av ekosystemen kommer att medföra för mänsklighetens ekonomiska och sociala välstånd. Rådet pekar särskilt på risker för snabba, oväntade och oåterkalleliga förändringar i ekosystemens funktion, vilket riskerar att försvåra arbetet mot klimatförändringen och för uppfyllandet av FN:s millenniemål för fattigdomsbekämpning. Diskussioner har förts i rådsarbetsgruppen om etiska överväganden och hur en hänvisning till biodiversitetens inneboende värden ska göras. Rådet anser att en ny vision och strategisk plan för Konventionen om biologisk mångfald (CBD) behövs för att skapa politiskt tryck, och anser att denna vision måste återspegla kopplingarna mellan biologisk mångfald och andra ödesfrågor för mänskligheten. Rådet är överens om att framtida målsättningar bör leda till att den ekonomiska utvecklingen sker inom välmående ekosystems kapacitet att leverera nödvändiga tjänster och att mänskligheten lever av naturkapitalets avkastning utan att tära på själva kapitalet. Rådet uttrycker medvetenhet om vikten av att värdera naturkapital och säkra leverans av ekosystemtjänster genom att väga in dessa värden i sektorer och samhällsplanering. Studien of Ecosystems and Biodiversity välkomnas och medlemsstaterna uppmuntras att använda dess resultat och gripa tillfället att investera i naturkapital. Rådsarbetsgruppen har diskuterat betydelsen av begreppet naturkapital, och några länder har varit oroliga för att en betoning av ekonomiska aspekter kan leda till kortsiktigt nyttjande. Ordföranden har stött sig på och i andra paragrafer tydliggjort att EU bör sträva mot långsiktig hållbarhet (se förra stycket). De genetiska resursernas betydelse för livsmedelssäkerhet betonas och medlemsstaterna uppmuntras att genomföra FAO-fördraget om växtgenetiska resurser för mat och jordbruk. Rådet är fast beslutet att öka ansträngningarna för att även slutföra förhandlingarna om vinstdelning från genetiska resurser under CBD. Rådet pekar även på betydelsen av skyddade områden för att säkra havens naturresurser. Rådet anser att finansieringen av global biologisk mångfald måste förbättras, bl a genom innovativa mekanismer och förbättrade incitament och genom att EU:s biståndsmål uppfylls. Möjligheten att dra nytta av finansiering under Klimatkonventionen erkänns, bl a genom REDD-mekanismer. Rådet pekar allämänt på möjligheter till synergier mellan de avtal som träffats angående biologisk mångfald. Inför Coreper är en hänvisning till utvecklingen av en , dvs ett globalt marknadsbaserat system som inbegriper betalning för ekosystemtjänster, utestående. Effekten av EU:s konsumtion och produktion uppmärksammas och behovet av åtgärder för att minska EU:s ekologiska fotavtryck, bl a genom effektiva åtgärder inom relevant sektorer, betonas. Rådet är överens om att aktivt arbeta för att en effektiv mekanism för för utbyte mellan vetenskap och politik etableras . Inför Coreper är ett förslag om att mötet för att etablera en sådan mekanism bör äga rum utestående. Det internationella uppmärksammas som ett viktigt tillfälle att öka medvetenheten om biodiversitetens betydelse. Rådet är enigt om ett antal strategiska principer för förhandlingen om CBD:s strategiska plan och framtagandet av en ny vision och globala mål: - Planen ska innehålla en långsiktig vision (t ex till 2050) och ett antal mer kortsiktiga mål (t ex till 2020), varav ett av övergripande karaktär (enmission). Målen ska vara mätbara och möjliga att uppnå. Diskussioner har förts i rådsarbetsgruppen om det är lämpligt att slå fast ett förslag till måldatum. Textförslaget ger ett exempel som ger stöd till förslag. - Visionen och mission bör anammas på högsta politiska nivå, och tydliggöra problemens omfattning för att mana till samfällt agerande inom det civila samhället. - Planen bör främja framtagande av särskilda mål och åtgärder för relevanta sektorer. - Tydliga indikatorer behövs för att följa framsteg med beaktande av behovet att förbättra övervakningssystemen. - Strategin ska kunna anpassas till lokala förhållanden och tillämpas genom lärande organisationer. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget är i överensstämme med gällande svenska regler. Ekonomiska konsekvenser Förslaget bedöms inte ha några direkta budgetära konsekvenser. Om åtar sig finansiering i samband med en eventuell etablering av en mekanism för utbyte mellan vetenskap och politik, ska detta finansieras inom relevant utgiftsområde, vilket bör bero på vilka beställarna av kunskap är. Ett eventuellt deltagande i eventuella framtida, frivilliga, innovativa finansieringsmekanismer bör vid behov beredas på ett senare stadium, tillsammans med berörda sektorer. Utgångspunkten är dock att eventuella framtida innovativa finansieringsmekanismer ska finansieras inom befintliga anslagramar. Beredning av GEF-påfyllnaden sker separat.