eunbil · GY0N244B0C · 2010-11-22 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2010/672/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Någon A-punktslista har ännu inte presenterats. Det belgiska ordförandeskapets program när det gäller asyl och migration Laglig migration Olaglig migration Asyl Avsikten med behandlingen i rådet Information. Det belgiska ordförandeskapet förväntas vid mötet redogöra för rådsarbetet på områdena för laglig migration, olaglig migration och asyl . Laglig migration På området för laglig migration är tre direktiv aktuella; direktivet om säsongsarbetare, direktivet om företagsintern förflyttning av personal (ICT) och direktivet om rättigheter och ansökningsförfarande för arbetstagare från tredje land (ramdirektivet). Ordförandeskapet kommer sannolikt även att informera rådet om den konferens om laglig migration som äger rum i . Kommissionens direktivförslag om säsongsarbetare respektive ICT presenterades som ett led i skapandet av en EU-gemensam politik för laglig migration. Förhandlingar om de båda direktiven har inletts på rådsarbetsgruppsnivå. Ramdirektivet har förhandlats och behandlas i RIF-rådgivarkretsen där ordförandeskapet söker mandat från medlemsstaterna inför fortsatta förhandlingar med . Enligt direktivförslaget om säsongsarbetare ska ett särskilt förfarande införas för inresa och vistelse i EU för säsongsarbetare från tredje land. Direktivförslaget innehåller även bestämmelser om att säsongsarbetare ska garanteras vissa arbets- och anställningsvillkor enligt nationella regler och/eller kollektivavtal samt att dessa personer ska åtnjuta likabehandling med medlemsstatens egna medborgare vad gäller vissa sociala och ekonomiska rättigheter. Direktivförslaget innebär att medlemsstaternas behov av säsongsarbetare fortsatt ska avgöras av medlemsstaterna själva. Direktivförslaget om ICT syftar till att underlätta företagsintern förflyttning av kompetens både till och inom EU för att därigenom stärka EU:s konkurrenskraft och ekonomi. Förslaget innehåller villkor för inresa och vistelse till EU för företagsinternt förflyttade personer. Förslaget innehåller även bestämmelser om arbets- och anställningsvillkor, rörlighet mellan medlemsstaterna för förflyttningen, likabehandling avseende sociala och ekonomiska rättigheter samt möjlighet för familjemedlemmar att flytta med. Förslaget till ramdirektiv innebär att en ansökan om att arbeta och vistas på medlemsstatens territorium ska avgöras i ett enda ansökningsförfarande som resulterar i ett kombinerat tillstånd som ger rätt till både vistelse och arbete. Beslut ska meddelas skriftligen och ska kunna överklagas. Vidare innebär direktivförslaget att alla tredjelandsmedborgare som omfattas av direktivet och som vistas lagligen i en medlemsstat ska åtnjuta likabehandling med medlemsstatens egna medborgare när det gäller t. ex. arbetsvillkor, föreningsfrihet, socialförsäkringar, utbetalning av intjänade pensioner vid flytt till tredje land och skatteförmåner. Olaglig migration Vad gäller olaglig migration förhandlas förordningen om nätverket av sambandsmän för invandring rådsarbetsgruppsnivå. Diskussioner har förts mellan rådet och och enligt ordförandeskapet finns goda förutsättningar att nå en överenskommelse om förslaget. Kommissionen presenterade 2009 ett förslag till vissa ändringar i förordning (EG) 377/2004 om inrättande av ett nätverk av sambandsmän för invandring. Förslaget syftar till att anpassa förordningen till sådana förändringar av gemenskapsrätten som har trätt i kraft sedan förordningen antogs, tex. inrättandet av Frontex och ICONet (ett webbaserat informations- och samordningsnätverk för de myndigheter som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna). Förhandlingarna om återtagandeavtal har fortgått under det belgiska ordförandeskapet. Förhandlingar med och har avslutats och avtalen kommer att träda i kraft . Förhandlingar pågår även med , och . presenterade kommissionen ett förslag om att förhandla ett återtagandeavtal med . Asyl På området för asyl har framförallt förhandlingarna om direktivet om varaktigt bosatta, Dublinförordningen och skyddsgrundsdirektivet varit aktuella . Vad gäller direktivet om varaktigt bosatta finns det goda förutsättningar att rådet och kan nå en överenskommelse om förslaget under det belgiska ordförandeskapet. Vid det informella RIF ministermötet i diskuterade medlemsstaterna det gemensamma asylsystemet. Medlemsstaterna ställde sig bakom förslaget att under det belgiska ordförandeskapet i första hand koncentrera förhandlingarna i rådet på direktivet om varaktigt bosatta, Dublin- och Eurodacförordningarna samt skyddsgrundsdirektivet. Majoriteten ansåg att det behövs mer tid för att diskutera mottagandedirektivet och asylprocedurdirektivet. hölls även en ministerkonferens på temat asyl i syfte att försöka enas kring möjliga åtgärder som skulle kunna underlätta de fortsatta förhandlingarna om det s.k. asylpaketet. Medlemsstaterna bekräftade vid konferensen inställningen från informella RIF och ordförandeskapet sammanfattade konferensen med att det fortfarande kvarstår en hel del arbete för att uppnå ett gemensamt europeiskt asylsystem. Representanter från uppgav vid ministerkonferensen att parlamentet kan ställa sig bakom medlemsstaternas gemensamma ståndpunkt om att inrikta arbetet främst på vissa delar av asylpaketet. De ville dock försäkra sig om att även arbetet med asylprocedurdirektivet och mottagandedirektivet fortsätter. (ev.) Byrån för stora IT-system på RIF-området (Sr ) = Allmän riktlinje Avsikten med behandlingen i rådet Det torde vara ordförandeskapets ambition att nå en överenskommelse om en allmän inriktning om förslaget om en byrå för stora system på RIF-området i sin helhet för att därefter ha en tydlig linje inför slutförhandlingarna med . Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till inrättandet av en byrå för den operativa förvaltningen av stora IT-system som beslutas inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget utfärdade kommissionen ånyo förslaget med en till det nya fördraget anpassad rättslig grund. Förhandlingarna i rådet påbörjades under det svenska ordförandeskapet och närmar sig nu ett avslut. En dialog förs f.n. mellan ordförandeskapet och och vissa utestående frågor kvarstår att lösa mellan medlemsstaterna. Det är mot den bakgrunden ännu oklart om en överenskommelse kan nås vid förestående råd. Det torde vara ordförandeskapets ambition att nå en överenskommelse om en allmän inriktning om förslaget i sin helhet för att därefter ha en tydlig linje inför slutförhandlingarna med . Inför förhandlingarna återstår huvudsakligen fyra frågor att lösa ut för att nå en politisk överenskommelse mellan medlemsländerna: Frågan om myndigheten ska vara placerad och ha all verksamhet på ett geografiskt ställe eller om myndigheten ska ha möjlighet att ha huvudkontor och viss del av driften på olika ställen (och har uttryckt intresse att bli värdland för byrån och frågan om centraliserad eller decentraliserad struktur kan även påverka placeringsfrågan. De två länderna har förhandlat bilateralt för att nå en överenskommelse om placeringen). Frågan om rösträtt för , som har beviljats vissa undantag på området för rättsliga och inrikes frågor. Ska rådet eller styrelsen utse myndighetens direktör? Bör det vara möjligt att utse en tillfällig direktör? Svensk ståndpunkt utgångspunkt är att den tekniska förvaltningen av de EU-gemensamma IT-lösningarna ska vara kostnadseffektiv, rättssäker och utföras med stor respekt för integritetsskyddsfrågor. Inom ramen för förhandlingsarbetet bedöms dessa målsättningar ha uppnåtts och de utestående frågorna är av mindre betydelse för övergripande målsättning. kan därför anta förslaget oavsett hur de fyra utestående frågorna slutligen avgörs. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till rådets och om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer för sådan verksamhet och om upphävande av rambeslut /629/RIF (Sr ) = Lägesinformation om överläggningen med Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om läget i förhandlingarna om förslaget till direktiv om förebyggande och bekämpande av människohandel. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd i : , , och samt . Bakgrund Kommissionen lade fram ett förslag till nytt rambeslut om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer som föreslogs ersätta rådets rambeslut om bekämpande av människohandel . Förhandlingarna i behörig rådsarbetsgrupp drevs aktivt under det svenska ordförandeskapet i EU. Vid nåddes en bred samsyn om förhandlingsresultatet. Kommissionen presenterade det nu aktuella förslaget till direktiv under Lissabonfördraget. Förslaget byggde till största del på förhandlingsresultatet beträffande rambeslutet. Förslaget till direktiv syftar till att skapa ett mer sammanhållet synsätt i kampen mot människohandel för att i ökad utsträckning förebygga och lagföra människohandelsbrott samt skydda brottsoffrens rättigheter. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering av människohandel, kriminalisering av anstiftan av, medhjälp och försök till sådant brott, skärpta lägsta maximistraff och försvårande omständigheter, ansvar och sanktioner för juridiska personer, att i vissa fall inte åtala eller straffa människohandelsoffer för brott som de tvingas begå, utredning och lagföring inklusive preskription, utvidgad jurisdiktion, undantag från kravet på dubbel straffbarhet, hjälp och stöd till samt skydd av brottsoffer, krav på övervägande av kriminalisering av att använda tjänster från människohandelsoffer samt inrättande av nationella rapportörer. Direktivet antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet och är medbeslutande. Vid antog rådet en allmän inriktning om förslaget till direktiv. I har /FEMM-utskotten gemensamt ansvar för ärendet. hölls en orienteringsomröstning angående ändringsförslag om direktivet. Flera triloger har därefter hållits. /FEMM-utskotten ska åter rösta om förslaget i den utformning det har fått efter trilogförhandlingarna och omröstning i plenum planeras till . (ev.) Förslag till rådets och om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut /68/RIF (Sr ) = Allmän riktlinje Avsikten med behandlingen i rådet Anta en allmän inriktning om hela direktivtexten. Arbetet med förslaget till direktiv kommer därefter att fortsätta med förhandlingar med . Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv, vilket föreslås ersätta rådets rambeslut av om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (2004/68/RIF). Förslaget bygger till stor del på resultatet av de förhandlingar som leddes av det svenska ordförandeskapet i EU om ett förslag till nytt rambeslut som kommissionen presenterade . Vid nåddes en allmän inriktning avseende de straffrättsliga artiklarna i förslaget (art. 1-9 och 11-13). Förslaget i aktuella delar har behandlas i rådsstrukturen på tjänstemannanivå (på området för polissamarbete och straffrättsligt samarbete) samt kommer att behandlas (på området för polissamarbete och straffrättsligt samarbete) och (Coreper). Svensk ståndpunkt Arbetet med att bekämpa sexuella övergrepp mot och sexuell exploatering av barn är en högt prioriterad fråga för regeringen. I detta arbete är internationell samverkan en förutsättning för framgång och det europeiska samarbetet av central betydelse. är positivt till och välkomnar ett fortsatt arbete inom EU för att ytterligare förstärka arbetet med att motverka och bekämpa dessa företeelser. Detta gäller inte minst förslaget till direktiv mot sexuell exploatering av barn m.m.. ser med tillfredsställelse att förslaget till direktiv innehåller effektivare och mer ändamålsenliga bestämmelser i kampen mot sexuella övergrepp mot och sexuell exploatering av barn. ställer sig bakom förhandlingsresultatet. Se vidare i bifogad promemoria. , Republiken , Republiken , , Republiken , Republiken och initiativ till och rådets direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (Sr ) = Överenskommelse om vissa principfrågor Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har ännu inte meddelat vilka frågor man önskar behandla vid rådsmötet. Bakgrund har tillsammans med och fem andra medlemsstater lagt fram ett förslag till nytt direktiv inom ramen för det straffrättsliga samarbetet inom Europeiska unionen (EU). Direktivet syftar till att förbättra samarbetet om bevisinhämtning mellan medlemsstaterna. Det straffrättsliga samarbetet om bevisinhämtning inom EU är baserat på både traditionell ömsesidig rättslig hjälp och principen om ömsesidigt erkännande. Direktivet avser att ersätta rambeslutet om en europeisk bevisinhämtningsorder (2008/978/RIF) samt rambeslutet om frysning av egendom eller bevismaterial (2003/577/RIF) och de olika instrument som avser ömsesidig rättslig hjälp i brottmål i den mån de behandlar inhämtande av bevis som ska användas i straffrättsliga förfaranden. Direktivet syftar alltså till att åstadkomma en heltäckande reglering baserad på principen om ömsesidigt erkännande, vilket är en av målsättningarna i Stockholmsprogrammet. är som medförslagsställare positivt till direktivets syfte och innehåll. Förhandlingar om förslaget inleddes på rådsarbetsgruppsnivå och ett flertal möten har hållits. Medlemsstaterna har uttalat stöd för förslagets syfte. Direktivet behandlades i rådet , varvid en riktlinjedebatt fördes beträffande viktiga frågor som rör vägransgrunder. Svensk ståndpunkt är positivt till direktivets syfte, dvs. att effektivisera och förbättra det rättsliga samarbetet inom EU när det gäller bevisinhämtning i straffrättsliga förfaranden. Förbättrade möjligheter för de brottsutredande myndigheterna bidrar till en förbättrad brottsbekämpning. är vidare positivt till ett enhetligt instrument med en heltäckande reglering som bygger på principen om ömsesidigt erkännande men även tar hänsyn till den flexibilitet som finns i samarbetet som sker med stöd av traditionell rättslig hjälp. Förslaget har många fördelar jämfört med vad som gäller , med bl.a. tidsfrister för verkställighet. De olika typerna av inhämtande av bevis, dvs. de olika straffprocessuella tvångsmedel som används, kräver dock en reglering som tar hänsyn till deras olika karaktär och skilda förutsättningar. Det är också av stor vikt att regleringen utformas på ett flexibelt och ändamålsenligt sätt, som skapar förutsättningar för att den ska kunna tillämpas effektivt. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till och rådets direktiv om rätten till information i brottmål (Sr ) = Allmän riktlinje Avsikten med behandlingen i rådet Nå överenskommelse om en allmän inriktning om artiklarna i förslaget till direktiv innan man inleder förhandlingar med . Bakgrund lade KOM fram ett förslag till direktiv om rätten till information i straffrättsliga förfaranden. Detta förslag utgör det andra steget enligt den färdplan för processuella rättigheter som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU. Det första förslaget, ett direktiv om rätten till tolkning och översättning, har antagits. Svensk ståndpunkt Detta är en högt prioriterad fråga för . Det är mycket glädjande att kommissionen följer färdplanen för processuella rättigheter. Det är också viktigt att tempot i arbetet med processuella rättigheter i brottmål upprätthålls. har under förhandlingarna kunnat ställa sig bakom förslaget till direktiv i stort. kommer därför förmodligen att kunna godkänna ordförandeskapets förslag till allmän inriktning. Slutligt förslag till svensk ståndpunkt presenteras när förslaget föreligger. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till och rådets direktiv om den europeiska skyddsordern (Sr ) = Lägesinformation om överläggningen med Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet angående pågående förhandlingar med EP om förslaget till direktiv om den europeiska skyddsordern. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : , , och . Bakgrund presenterade , , och nio andra medlemsstater ett förslag till direktiv om den europeiska skyddsordern (EPO). Direktivet ska göra det möjligt att från en medlemsstat till en annan överföra åtgärder som vidtagits till skydd för en hotad person när personen flyttar till en annan stat. De skyddsåtgärder som avses omfattas av direktivet är vad som i svensk rätt närmast motsvaras av besöksförbud. Direktivet var föremål för behandling vid , och träffades överenskommelse om en allmän riktlinje kring hela direktivet. EP inledde sin behandling av förslaget och utskotten (gemensam behandling i /FEMM-utskotten) röstade om ett förhandlingsmandat , varefter förhandlingar inleddes med rådet. Ordförandeskapet lämnade en första lägesrapport om de pågående förhandlingarna med EP vid . Därefter har det hållits förhandlingsmöten mellan ordförandeskapet, KOM och EP och . Den slutliga omröstningen i EP sker . Förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad = Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Förslaget till genomförandeförordning är upptaget till behandling vid rådsmötet för överenskommelse dels om innehållet i kompromisslösningen och dels om innehållet i en deklaration till KOM som ska antas med förordningen. Ordförandeskapet önskar vidare att rådet noterar det uttalande som avgivit. Bakgrund Frågan om vilket lands lag som tillämpas i mål om äktenskapsskillnad avgörs av de lagvalsregler som gäller i domstolslandet. Lagvalsreglerna är utformade på olika sätt i olika medlemsstater. En del av medlemsstaterna avgör vilken lag som är tillämplig med utgångspunkt från medborgarskap eller hemvist, medan andra medlemsstater däribland tillämpar domstolslandets lag (lex fori). presenterade kommissionen ett förslag till ändring av den s.k. II-förordningen om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsskillnadsmål (KOM (2006) 399). Regeringen redogjorde för det förslaget i faktapromemorian 2006/07:FPM8 Förordning om val av lag för skilsmässa. Rådet konstaterade att det var omöjligt att uppnå enhällighet kring de föreslagna reglerna och att det inte gick att förutse att enhällighet skulle kunna uppnås . Den främsta anledningen till att enhällighet inte kunde uppnås var att inte kunde acceptera förslaget. Tio medlemsstater (BG, EL, ES, FR, IT, LU, HU, AT, RO och SI) har uppmanat kommissionen att lägga fram ett förslag om s.k. fördjupat samarbete. EL har senare dragit tillbaka sin begäran. DE, BE, LV, PT och MT har senare förklarat att de önskar delta i det fördjupade samarbetet. Kommissionen presenterade dels förslag till rådsbeslut som tillåter fördjupat samarbete i fråga om vilket lands lag som ska tillämpas i mål om äktenskapsskillnad och dels förslag till förordning om genomförande av det fördjupade samarbetet. Vid rådets möte träffades en politisk överenskommelse om att tillåta fördjupat samarbete. beslutades att godkännande skulle inhämtas. Det träffades även en principöverenskommelse om huvuddragen i den föreslagna förordningen om genomförande av det aktuella samarbetet. godkände förslaget om tillåtande att upprätta ett fördjupat samarbete. beslutade rådet att tillåta fördjupat samarbete inom det föreslagna området. Förhandlingar om innehållet i genomförandeförordningen pågår. ORDF har presenterat en kompromisslösning baserad på förhandlingarna mellan medlemsstaterna och kontakterna med . Förslaget till genomförandeförordning är upptaget till behandling vid ministerrådet för överenskommelse dels om innehållet i kompromisslösningen och dels om innehållet i en deklaration till KOM som ska antas med förordningen. Deklarationen är en uppmaning till kommissionen att möjligt förelägga rådet och ett förslag till ändring av II-förordningen i syfte att föreskriva om en behörig domstol för de fall då alla domstolar som har domsrätt finns i medlemsstater vars lag inte innehåller skilsmässa över huvud taget eller inte anser att det aktuella äktenskapet är giltigt och makarna således annars kunde sakna tillgång till skilsmässa (sk. nödforum eller forum necessitatis). ORDF önskar vidare att rådet noterar det uttalande som avgivit som bl.a. innebär att beklagar det faktum att ett fördjupat samarbete kommer att inledas på det familjerättsliga området och att man i förhandlingarna om det ursprungliga förslaget inte kunde vara tillräckligt flexibel för att på ett opartiskt sätt beakta medlemsstaternas nationella skillnader (se dok. 11429/10 JUSTCIV 128). har i Coreper II presenterat ett ensidigt uttalande i anledning av förslaget till genomförandeförordning, se bilaga. I uttalandet beskrivs anledningen till kritik mot det ursprungliga förslaget, dvs. att vi inte kan godta lösningar som inskränker möjligheten till skilsmässa i vissa situationer. Vidare nämns att inte velat blockera möjligheten för de medlemsstater som önskar samarbeta fördjupat i frågan. Slutligen anges att finner det beklagligt att även genomförandeförordningen innehåller lösningar som i praktiken har karaktären av undantag som begränsar rätten till skilsmässa för vissa grupper. Svensk ståndpunkt har i förhandlingarna om förslaget som lades fram ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler om äktenskapsskillnad. har motsatt sig regler som innebär att domstolarna ska tillämpa ett annat lands lag i vissa mål om äktenskapsskillnad. Sådana regler kan innebära att möjligheten att få skilsmässa i svensk domstol inskränks för vissa grupper. Innehållet i det nu framlagda förslaget till förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete överensstämmer i relevanta delar huvudsakligen med innehållet i förslaget . ståndpunkt har inte förändrats. deltar inte i det fördjupade samarbetet. Se vidare i bifogad promemoria. Någon A-punktslista har ännu inte presenterats. Rådets slutsatser om kringresande ligor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Godkänna förslaget till rådets slutsatser om kringresande ligor. Bakgrund Vid det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor i diskuterades strategin för inre säkerhet i EU och inom ramen för den var kringresande grupper en av de frågor som man fokuserade på. Vad gällde de kringresande grupperna diskuterade man bland annat behovet av en gemensam definition i EU av fenomenet samt den oroande utvecklingen av brott som utförs av kringresande grupper. Ordförandeskapet har initierat ett utkast till rådsslutsatser om kampen mot brott som begås av kringresande kriminella grupper. I rådsslutsatserna uppmanas bl.a. medlemsländerna att stödja polisiära och rättsliga utredningar med en internationell dimension och ägna särskilt intresse åt gränsöverskridande finansiella utredningar, att bättre utnyttja befintliga europeiska instrument och verktyg för informationsutbyte samt inrätta ett informellt nätverk av kontaktpunkter för administrativa åtgärder. Svensk ståndpunkt välkomnar ordförandeskapets initiativ och stödjer de förslag som förs fram i rådsslutsatserna. Frågorna som är i fokus gäller brott av organiserad natur såsom organiserade bedrägerier, skimming, organiserade stölder etc. Vi stödjer att man på EU-nivå vill ta ett samlat grepp kring dessa brott. Förslaget om att inrätta ett informellt nätverk av kontaktpunkter för administrativa åtgärder är också intressant, inte minst då man mellan länderna kan utbyta information om hur man med administrativa åtgärder kan bidra till att bekämpa dessa brott. kan godkänna förslaget till rådsslutsatser. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets slutsatser om identitetshantering/identitetsbedrägeri (Sr )