eunbil · GX0N235056 · 2010-01-01 00:00:00 — M2009/4252/I Rådets möte (miljö) Kommenterad dagordning 1. Godkännande av dagordningen 2. (och 7.) Preliminär lista enligt CM 5242/09. Resultat och uppföljning av 15:e mötet med konferensen för parterna i ramkonvention om klimatförändringar och 5:e mötet med parterna i Kyotoprotokollet () - diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Diskutera utfallet av klimatmötet i . Bakgrund Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och den högst prioriterade miljöfrågan under det svenska ordförandeskapet. Vid partsmötet i skall beslut fattas om hur det internationella klimatarbetet ska bedrivas och regleras efter 2012. Redan under det svenska ordförandeskapets informella miljöministermöte behandlades klimatfrågan. Under det första formella miljörådsmötet kom EU överens om det förhandlingsmandat ordförandeskapet nu har med sig till klimatmötet i . Detta följdes sedan upp under det extrainsatta miljörådsmötet . Förslag till svensk ståndpunkt huvudsakliga uppgift som ordförande i är att leda och hålla samman unionen så att EU på bästa sätt kan agera för att en överenskommelse om en framtida klimatregim ska nås i . Under miljörådsmötet ska ordförandeskapet sammanfatta resultatet av samt se över hur en uppföljning ska utformas inom EU. Frågan lämnas sedan över till det spanska ordförandeskapet. Rådsslutsatser om EU:s ståndpunkt i klimatförhandlingarna behandlades senast inför miljörådet . En debatt hölls vid ett extrainkallat rådsmöte . Se bilaga 1. Internationell biologiskt mångfald efter 2010 - antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet är ordförandeskapets avsikt att anta rådsslutsatser om biologisk mångfald efter 2010. Bakgrund Den strategiska planen för Konventionen om biologisk mångfald (CBD) och det s k 2010-målet (att signifikant minska förlusten av biologisk mångfald globalt ) antogs vid sjätte partskonferensen 6 2002. 2010-målet bekräftades senare av världstoppmötet i och har haft stor betydelse för utvecklingen av policy globalt, i EU och nationellt. COP 9 2008 beslutade att den strategiska planen ska uppdateras vid COP 10 och att en global långsiktig vision eller mål för biologisk mångfald bör ingå i denna plan. Utvärderingen av 2010-målet är nästan färdig och det står klart att målet att signifikant minska förlusten av biologisk mångfald inte kommer att nås, mer än inom begränsade områden. Den globala trenden är fortsatt negativ. beslutade att en ny vision eller mål för EU:s egen biologiska mångfald ska antas . Beslutet ska bygga på och bidra till den globala diskussionen, vilket var ett svenskt krav. Slutsatserna sätter ramar och anger ett globalt sammanhang för det EU-interna målet. Rådslutsatserna syftar till att ge EU en väl underbyggd och politiskt förankrad ambitiös position inför förhandlingarna om en ny global vision och mål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster efter 2010, och en god grund för att en kraftfull strategisk plan för CBD beslutas på högsta politiska nivå . Ett viktigt mål för ordförandeskapet är att EU ska enas om att värdet av ekosystemtjänster bör integreras fullt ut i samhällsplaneringen, samt att detta ska bli en väsentlig komponent i den globala strategin som antas vid CBD COP 10. Det är också viktigt att peka på betydelsen av biologisk mångfald för att undgå katastrofala miljöförändringar som t ex klimatförändringar och ekosystemkollaps med följder för försörjning och ekonomiskt välstånd. Förslag till svensk ståndpunkt Det svenska ordförandeskapet har verkat för att den nya strategiska planen för CBD ska utveckla incitament och ser en förstärkning av kunskapsunderlaget som strategiskt viktigt. Den pågående studien of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), som sattes igång på initiativ av G8 ger ett underlag för att skapa positiva incitament för att nyttja ekosystemen hållbart, och skapar en medvetenhet om de vinster för samhället och enskilda som möjliggörs genom investeringar i naturkapital, samt de kostnader som är förknippade med ohållbart nyttjande av biologisk mångfald. Se bilaga 2. Regionala strategier för förvaltning av vatten och den miljön inbegripet genomförandet av för (ickelagstiftande verksamhet). - antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet är ordförandeskapets avsikt att anta rådsslutsatser om regional förvaltning av vatten och marin miljö, särskilt genomförandet av för . Bakgrund för antogs av . Under det svenska ordförandeskapet har även rådsslutsatser om genomförandet av EU:s maritima politik antagits i allmänna rådet. Ordförandeskapet har lagt fram förslag till rådsslutsatser för att stärka genomförandet av EU:s strategidirektiv och miljöperspektivet i dess havspolitik, och särskilt uppmärksamma . Förslag till svensk ståndpunkt Det svenska ordförandeskapet i EU har som särskild prioritet att stärka och insatserna för miljö. för , som antagits av , är en framgång i detta avseende. Vid miljörådet vill ordförandeskapet stärka den regionala ansatsen och hänsynstagandet till behovet av att skydda ekosystemen i genomförandet av EU:s och maritima politik, och i detta sammanhang också särskilt uppmärksamma genomförandet av för . Särskilt viktigt är även att blir ett pilotprojekt i genomförandet av direktivet och att ett förbud mot fosfater i rengöringsmedel införs på EU nivå. Rådslutsatser har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 3. Kombinationseffekter av kemikalier - antagande av rådets slutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser i syfte att ge en politisk signal till kommissionen om att EU-lagstiftningen behöver anpassas för att ta hänsyn till kemikaliers kombinationseffekter. Bakgrund Människan exponeras för en cocktail av kemikalier. Studier visar att när djur exponeras för en kombination av olika ämnen uppstår negativa effekter, även om koncentrationerna för varje ämne för sig anses säkra. Detta är särskilt tydligt när det gäller hormonstörande ämnen som bl.a. kopplas till försämrad reproduktionsförmåga, fosterskador och flera allvarliga hälsoeffekter. Den traditionella metodiken att bedöma risker för enskilda kemikalier var för sig är otillräcklig. EU:s lagstiftning behöver ta bättre hänsyn till kemikaliers kombinationseffekter. Därför tog upp denna fråga på miljöråden och bad det svenska ordförandeskapetatt lägga fram rådsslutsatser i frågan. Förslag till svensk ståndpunkt anser det viktigt att hantera kemikaliers kombinationseffekter och vill som ordförande uppnå enighet om rådsslutsatserna. Slutsatserna bör ge en fortsatt tydlig signal om att medlemsstaterna tycker att frågan är viktig och bör hanteras. Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 4. Se punkt 2. Förslag till och rådets förordning om utsläppande på marknaden och användning av biocidprodukter - riktlinjedebatt (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) Avsikten med behandlingen i rådet Att hålla en policydebatt om tre av de centrala frågorna i Kommissionens förslag till reviderad förordning om biocider. Bakgrund och Rådets direktiv /8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden antogs 1998. föreslog kommissionen en ny förordning om biocider som föreslås ersätta det nuvarande direktivet. Förslaget är omfattande och kan väntas ha förhandlats klart först . Under det svenska ordförandeskapet har miljöarbetsgruppen tematiskt gått igenom huvuddragen i förslaget. De frågor som miljöministrarna förväntas svara på är några centrala områden där politisk vägledning kan behövas framöver: Är kommissionens förslag att införa centralt produktgodkännande i ECHA:s regi för vissa produkttyper acceptabelt för medlemsstaterna? Är kommissionens förslag att införa så kallade uteslutningskriterier för de värsta ämnena acceptabla? Om så ska även miljökriterier finnas med på listan? Är kommissionens förslag att utvidga dagens lagstiftning till att också omfatta behandlade varor och material acceptabelt oavsett om det finns resthalter av biocidprodukter kvar eller inte? Förslag till svensk ståndpunkt Som ordförande är mål att policydebatten ska ge politisk vägledning i några centrala förhandlingsfrågor. som medlemsland förväntas inte yttra sig i debatten Förordningen har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 5. Övriga frågor a) Resultat av andra mötet med rådgivande gruppen av ministrar eller deras företrädare på hög nivå om internationell miljöförvaltning () - Information från den italienska delegationen - Information från ordförandeskapet Sedan FN:s miljöprograms styrelsemöte har det pågått en konsultativ process för att ta diskussionerna om reformer av den internationella vidare. Ett andra möte med den högnivågrupp som tillsattes ägde rum i och den italienska delegationen önskar informera om det mötet. Därutöver har det svenska ordförandeskapet tagit fram ett papper där den så kallade IEG-processen (International Environmental Governance) beskrivs i korthet, som en information till miljöministrarna. b) Hållbarhetskriterier för biomassa Information från den belgiska och den nederländska delegationen Den belgiska delegationen har inkommit med en uppmaning att kommissionen ska inkomma med förslag till hållbarhetskriterier för biomassa i enlighet med utfästelsen i Artikel 17 paragraf 9 i EU Direktiv /28/EC (Direktivet om förnybar energi). Man pekar på angelägenheten för hållbarhetskriterier för biomassa och uttrycker en oro för att kommissionens meddelande inte ska inkomma . c) Genetiskt modifierad organism i europeiskt jordbruk och livsmedelsproduktion, internationell konferens () - Information från den nederländska delegationen Dokument har ej inkommit från . Samma punkt har även anmälts för . kommer rapportera från konferensen med titeln in European Agriculture and som ordnades . Bakgrund Under det franska ordförandeskapet 2008 togs beslut om rådsslutsatser där MS uppmanades att samla sina erfarenheter av och idéer om socioekonomiska hänsyn i beslut om GMO. Kommissionen uppmanades att återkomma till rådet med en rapport på området. hade en nationell konferens om frågan och har arbetat med att ta fram kriterier för beslut om GMO där socioekonomiska hänsyn tas. På rådsmötet kommer att rapportera från sin europeiska konferens. d) Förslag till och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (omarbetning) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet - Redovisning av hur förhandlingen fortskridit i arbetsgruppen under det svenska ordförandeskapet. Bakgrund Förslaget innebär en omarbetning av det befintliga direktivet 2002/96/EG (WEEE-direktivet) om förebyggande och behandling av avfall från elektriska och elektroniska produkter som trädde i kraft . Bakgrunden till tillkomsten av WEEE-direktivet är att elektriska och elektroniska produkter kan innehålla miljöfarliga ämnen såsom exempelvis kvicksilver, bly, kadmium och bromerade flamskyddsmedel. Regeringen välkomnar omarbetning av WEEE-direktivet. Regeringen är generellt positiv till ett högt miljöskydd utan onödiga merkostnader för konsumenter, företag och myndigheter. Regeringen är generellt positiv till incitament för att öka återanvändningen av elprodukter, i linje med EU:s avfallshierarki. Emellertid bör man vara uppmärksam på problem som är förknippade med återanvändning, särskilt illegal export och energiförbrukning. Förslaget har tidigare behandlats i . Se bilaga 6. e) Förslag till och rådets direktiv om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (omarbetning) Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Redovisning av hur förhandlingen fortskridit i arbetsgruppen under det svenska ordförandeskapet. Bakgrund Förslaget innebär en omarbetning av det befintliga direktivet 2002/95/EG (RoHS-direktivet) som beslutades och började tillämpas . RoHS-direktivets syfte är att skydda människors hälsa och främja miljövänlig återvinning och bortskaffande av avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar omarbetning av RoHS-direktivet och ser positivt på ambitionen att få en mer enhetlig syn på direktivet genom att harmonisera tolkningar och definitioner. En övergripande svensk strävan bör vara att så långt möjligt minska användningen av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter. Omfattningsområdet för RoHS-direktivet skall vara så stort som möjligt med hänsyn till vad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. behandlad vid samråd med : Se bilaga 7. f) Förslag till och rådets förordning om utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon Information från ordförandeskapet Förhandlingarna om förslaget till en ny förordning om kraven på utsläpp av koldioxid från lätta nyttofordon är fortfarande i ett tidigt skede. Förslaget har många kontaktpunkter med förordningen om personbilar. Det är typgodkännandet som avgör vilka bilar som omfattas. Det är bl.a. lätta lastbilar, lätta skåpbilar men även vissa stadsjeepar. Bilarna får väga högst eller fullastade högst . De får köras av den som har ett vanligt B-körkort. Svensk bilindustri tillverkar inte sådana bilar. Under rådsmötet kommer ordföranden endast att lämna en lägesrapport. De viktigaste frågorna som diskuteras är: Införandedatum för kraven, främst 2016 för det första steget (/km). Hur gränsvärdet för en bil ska räknas fram (referensvikt eller totalvikt). Behovet av och nivån för ett andra steg (/km 2020). Gränsdragningen mellan personbilar och lätta nyttofordon. Hur fordon som levereras som chassi ska räknas in i systemet. Nivån på de böter som tillverkarna ska betala om de inte klarar kraven. har som ordförande inte aviserat någon position men kommer troligen efter ordförandeskapet- att tillhöra en grupp av länder som försvarar en strikt linje. Enligt Kommissionens konsekvensanalys visar förslaget en god kostnadseffektivitet och är fördelaktiga för brukarna. Visserligen ökar bilarna i pris men det uppvägs av de sänkta bränslekostnaderna. g) Arbetsprogram för det kommande ordförandeskapet Information från den spanska delegationen har angett fem prioriteringar för sitt ordförandeskap: - Kampen mot klimatförändringarna, - Resultat och utmaningar rörande biologisk mångfald, - Koordinering av miljökvalitetspolitiken och främjande av legislativa förbättringar, - Främjande av vatten som ett miljö-, ekonomiskt och socialt verktyg samt - Främjande av hållbarhet för kusten och havet (). I förhållande till de svenska miljöprioriteringarna kan noteras att arbetet med tre av dessa (klimat, biologisk mångfald samt regional ansats avseende hav och kust, nu visserligen istället för ) vidareförs under ordförandeskap.