eunbil · GY0N244716 · 2010-11-15 00:00:00 — , innovation och näringsutveckling Dp 7: Antagande av orientering/resolution om resultaten av rymdrådet Dokumentbeteckning Slutligt dokument saknas, men det senaste utkastet till Europeiska unionens råd och den Europeiska rymdorganisationens resolution Globala utmaningar: att dra full nytta av europeiska rymdsystem bifogas. Sammanfattning Under dagordningspunkten ska EU:s medlemsstater besluta om en resolution mellan och EU som beskriver inriktningen kring rymdverksamhet framöver. Sedan Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ratificerades har EU delat mandat att utforma rymdprogram. Det mandatet kan förändra unionens samarbete med , varför det är en viktig del av resolutionstexten. Dessutom finns avsnitt om de påbörjade programmen och . Framtida behov av rymdprogram förväntas inom kampen mot klimatförändringar och säkerhet. Regeringen föreslår att välkomnar resolutionen. I Förslaget 1. Innehåll Utkastet till resolution syftar till att beskriva den fortsatta utvecklingen av rymdpolitik i ljuset av de institutionella förändringar som skett i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. Till skillnad från tidigare får EU en fördragsfäst delad kompetens att utforma rymdprogram, vilket kan få konsekvenser för samarbetet mellan EU och den mellanstatliga rymdorganisationen , inte minst när det nuvarande ramavtalet mellan organisationerna går ut . Medlemsstater, EU och inbjuds att utveckla en gemensam europeisk rymdstrategi som är inriktad på att säkerställa tillväxt och nya arbetstillfällen i , främja innovationer och vetenskaplig utveckling. ska strategin svara mot såväl policy som användarbehov. De redan påbörjade systemen och pekas ut som de prioriterade delarna av unionens rymdprogram. Färdigställande och en långsiktigt hållbar finansiering av dessa program ska säkras, genom omfördelning inom nuvarande budgetramar och utan att föregripa diskussionerna om nästa finansiella perspektiv. För båda systemen gäller att leva upp till de förordningar som reglerar verksamheten, få driften säkerställd och att passa in i de internationella system som finns för satellitnavigering respektive jordobservation. Resolutionen pekar ut de huvudsakliga behoven för rymdsystem som kampen mot klimatförändringar och säkerhet. Vad gäller klimatförändringar kräver den fortsatta forskningen bättre tillgång till jordobservationsdata från rymdsystem. Kommissionen, , medlemsstater och organisationer som EUMETSAT inbjuds att samverka kring existerande observationskapacitet och genom förbättrad analys säkerställa att nuvarande resurser används på bästa sätt. Det bekräftas också att det är nödvändigt med fortsatta observationer över och i globalt samarbete för att hitta möjligheter att bekämpa klimatförändringar. Kommissionen och kan bidra genom att samordna europeiska aktörer och identifiera behov kring utveckling av nya sensorer och datainsamlingskapacitet. Behoven inom säkerhetsområdet gäller både rymdsystemens möjlighet att ge bättre skydd av europeiska säkerhetsintressen, bland annat kopplade till den europeiska utrikestjänsten EEAS och europeiska insatser i olika delar av världen, samt att ha ett bättre skydd av europeiska rymdsystem. Resolutionen pekar på behovet av att bättre utnyttja synergier mellan civila och militära investeringar och att KOM vidareutvecklar sina tankar för ett system inom SSA (Space Situational Awareness) som huvudsakligen bygger på olika nationers respektive kapaciteter. Resolutionen beskriver den europeiska visionen för utforskning som att bygga vidare på samarbetet kring den internationella och att utforskning av rymden är en global angelägenhet, snarare än något som bör ägna sig åt ensamt. Dessutom beskrivs det rymdrelaterade utvecklingssamarbetet med , utifrån en konferens på temat som det belgiska EU-ordförandeskapet arrangerade . Vad gäller samarbetet mellan EU och inbjuds kommissionen och generaldirektör att senast utvärdera erfarenheterna av samarbetet inom ramen för nu gällande ramavtal. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa Resolutionen påverkar ej svenska regler. Budgetära konsekvenser EU:s engagemang i rymdverksamhet kan ha en påverkan på EU-budgeten i och med att rymdprogram vanligtvis är långsiktiga och kostnadskrävande. Det som efterfrågas i sammanhanget är att säkra en långsiktigt hållbar finansiering av de redan påbörjade programmen och , men utan att utöka nuvarande budgetramar eller att föregripa förhandlingarna om nästa finansiella perspektiv. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att välkomnar resolutionen. Det är som beskriver den framtida europeiska rymdverksamheten som inriktad på konkreta behov inom säkerhet och kampen mot klimatförändringar. Det är positivt att EU inom rymdområdet prioriterar en uthållig finansiering inom ram av de nuvarande systemen och . Regeringen välkomnar att resolutionen respekterar nuvarande budgetram och inte föregriper nästa fleråriga budgetram. Remissinstansernas ståndpunkter Förslaget har ej remitterats, men Rymdstyrelsen har deltagit i de förberedande förhandlingarna om resolutionen och välkomnar innehållet. III Övrigt 1. Fortsatt behandling av ärendet När konkurrenskraftsrådet behandlat resolutionen inleds ett så kallat Space council, där ansvariga ministrar från EU- respektive ESA-medlemsstater väntas fastställa resolutionen. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 8 i ramavtalet mellan och EU (löper till 2012), som är baserat på artiklarna 170, 300.2 och 300.3 i EG-fördraget. Artiklarna 4 och 189 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är relevanta. Rådet beslutar med enhällighet.