rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — har t.ex. framfört att myndigheterna har en viktig uppgift när det gäller att sprida goda exempel från de projekt som har fått bidrag från delegationen. Några aktörer har konstaterat att det är få statliga myndigheter som finns representerade i delegationen. Exempelvis menar intervjuade tjänstemän på att det är förvånansvärt att detta verk inte har varit representerat i delegationen. Sex departement har experter som finns med i delegationen. Det kan konstateras att t.ex. inte är representerat. föreslog Utredningen om att delegationen borde placeras direkt under eftersom den har ansvar och uppgifter som mycket nära ansluter till allmänna ansvar.75 Flera aktörer menar att ett alternativ till att inrätta en delegation under regeringen hade varit att placera satsningen på , men flertalet aktörer har ändå varit skeptiska till en sådan lösning. Det har bl.a. framförts att inte längre upplevs vara så drivande i dessa frågor. Tjänstemän i har uttryckt det på följande sätt: Det alternativ bland befintliga myndigheter som finns är antagligen Bo- verket som har det bredaste uppdraget, men om arbetet skulle ha lagts där skulle det ändå ha fått en annan tyngdpunkt. Om uppgifterna läggs på en myndighet finns det risk för att andra aktörer inte känner samma ansvar för arbetet utan överlåter det till myndigheten. Det är viktigt för trovärdigheten att arbetet läggs på en delegation. Det betonar att alla har ansvar för den hållbara utvecklingen.76 Delegationen har strävat efter att utgå från tidigare erfarenheter Ett problem med organisationsformen delegation är att det kan vara svårt att bygga vidare på tidigare erfarenheter som har gjorts inom bl.a. statliga myndigheter. Delegationen har i sitt arbete försökt att utgå från vad som har gjorts tidigare, men att det har varit en utmaning att kunna komplettera tidigare insatser utan att störa det som görs av olika aktörer. Från delegationens kansli har framförts att delegationen i sin bidragsgivning har försökt att ta vara på de erfarenheter som har gjorts tidigare från LIP och Klimp. Kansliet har fört samtal med och kring detta. Delegationen har i sin rapport om verksamheten 2008 uppgett att delegationens andra möte ägnades åt att behandla erfarenheter från LIP och Klimp. En av medarbetarna inom delegationens kansli har dessutom arbetat med LIP, vilket uppges ha varit viktigt för delegationen. betonar kansliet att delegationens bidragsgivning ser annorlunda ut och att det är stora skillnader i stödets karaktär jämfört med LIP och Klimp. Dessa stöd var inriktade på enskilda projekt och hade fokus på tekniska lösningar, medan stödet för hållbara städer är inriktat på hela stadsutvecklingsprojekt. 76Malmö stad, intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 En delvis annan bild har lämnats av som i uppföljningen har framfört att det är olyckligt att bidraget till hållbara städer inte bygger vidare på LIP och Klimp vad gäller t.ex. hantering. De intervjuade tjänstemännen menar att av att hantera dessa stöd inte har använts i någon större utsträckning, i och med att bidraget har lagts på delegationen och . Från konstateras att delegationen har velat profilera sitt bidrag gentemot LIP och Klimp, medan man från ser att det finns stora likheter mellan de tidigare investeringsstöden och nuvarande bidrag. Ett annat exempel rör trähusbyggande i städer. Enligt regeringens uppdrag till delegationen bör erfarenheterna från Nationella träbyggnadsstrategin tas till vara. I uppföljningen har kritik framförts från projektet 2012 mot att delegationen inte har tagit till vara erfarenheterna från träbyggnadsstrategin eller haft kontakter med projektet. Från delegationen har dock betonats att erfarenheter från Nationella träbyggnadsstrategin har tagits till vara på olika sätt. I samband med ett av delegationens möten gjorde delegationen studiebesök på trähusbyggen i , och information om trähusbyggande hämtades in. Delegationens ordförande har talat vid träbyggnadsstrategins slutkonferens och tillsammans med några ledamöter och tjänstemän från kansliet har han medverkat i Växjösamtalet, där samtal fördes om bl.a. att bygga med trä. Från delegationens kansli uppges vidare att informella kontakter har tagits vid ett flertal tillfällen med främst för att diskutera möjlig samverkan med anledning av uppdragsbeskrivningen. Ett uppslag som diskuterats har varit ett gemensamt seminarium med anledning av EU-direktiven om byggnaders energiprestanda. Då direktiven kring egenproduktion av energi och nära-noll-användning av energi i nya byggnader förtydligades föll dock idén. När det gäller kontakter med Trästad 2012 hänvisar delegationens kansli till trästadsprojektets uppdrag där det framgår att Delegationen för hållbara städer bör ges möjlighet att ta del av kunskap och erfarenheter från projektet. Enligt kansliet har Trästad 2012 inte förmedlat någon skriftlig information till delegationen om projektets utveckling. Delegationens ordförande deltog som talare i i . Ett flertal informella kontakter uppges ha förekommit mellan kansliet och . Övervägande positiv syn på delegationens arbete De olika aktörerna har en övervägande positiv syn på delegationen och dess arbetsinsatser . De flesta aktörer menar att delegationen fungerar bra och har fått en god sammansättning och att arbetet har varit framgångsrikt.77 Det har framförts bl.a. att delegationen har lyft fram och uppmärksammat de olika dimensionerna i en hållbar stad och kommit att delta i många olika sammanhang. Delegationen har tagit flera initiativ och satt i gång sådant 77 Se även , 2010c. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER som det sedan har blivit något mer av. Bland annat menar att delegationens arbete snabbt har gett konkreta resultat: Delegationen har gett ett nytt och fräscht intryck som har inneburit nya inspel gentemot kommunerna. Det finns olika plattformar för t.ex. arkitekter, byggherrar etc., men delegationen har kunnat samla helheten inom hållbar stadsutveckling. Delegationens nätverkstänkande är bra, dvs. att de aktörer som vill vara med kan hoppa på men de som inte vill behöver inte vara med. Delegationen är en typ av aktör som har saknats tidigare.78 har framfört att delegationens roll inte har hunnit bli etablerad: Delegationens uppdrag löper endast och ett sådant brett uppdrag kräver långsiktighet och tydliga mål. Med så korta tidsramar borde uppdraget ha avgränsats för att kunna ge bestående effekter.79 På lokal nivå har de kommuner som ingått i uppföljningen framfört att delegationen har varit en tillgång och en samlad plattform för arbetet med hållbar stadsutveckling, bl.a. för att kunna visa upp svenska pilotprojekt inom hållbar stadsutveckling. Det har framhållits att delegationen har blivit en aktör på den nationella arenan med samlat fokus och genom att ge medel till projekt har olika aktiviteter satts i gång. Exempelvis i län har framfört att inrättandet av delegationen även har inneburit att arbetet har fått en tidsplan. Aktörerna positiva till samverkan med delegationen I uppdraget till Delegationen för hållbara städer betonas att samverkan över sektorsgränser och mellan olika aktörer är viktig. Delegationen ska verka för att främja dialog och samverkan, bl.a. genom att ge en övergripande inramning till arbetet. I uppdraget betonas att delegationen ska ha en central roll i samarbetet. Ett antal myndigheter är på olika sätt mer direkt involverade i satsningen på hållbara städer. Från delegationen har uppgetts att man har kontakt med departement och ett flertal myndigheter, i första hand . Delegationen har vidare kontakt med , bl.a. eftersom klimatfrågan är viktig när det gäller bidragsgivningen, och ett flertal andra myndigheter. Kansliet betonar att arbetet också innebär omfattande kontakter med ett stort antal andra aktörer, bl.a. , och forskningsfinansiärer. Kansliet har konstaterat att samarbetet med övriga myndigheter och andra aktörer fungerar bra. De flesta aktörer är mycket positiva till samarbetet med delegationen och dess kansli. Bland annat , och har haft ett väl utvecklat samarbete med delegationen, medan det i andra fall har handlat om mer begränsade insatser. Från de centrala myndigheterna, bl.a. , har framförts att delegationen och dess kansli har varit duktiga på att knyta till sig och samarbeta med olika aktörer. Exempelvis Energimyndigheten upplever att delegationen har varit mycket inlyssnande när det gäller 78Energimyndigheten, intervju . 79Tillväxtverket, brev . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 att ta till vara erfarenheter från hållbar stadsutveckling. Swentec har beskrivit att man har haft ett antal möten och avstämningar med delegationen under arbetets gång, där det till en början diskuterades om man kunde samordna de bådas arbete mer. Samarbetet kom dock inte att fördjupas. En orsak till detta har varit att uppdragen till viss del skiljer sig åt, bl.a. för att Swentec inte har sociala aspekter med i uppdraget. Olika erfarenheter på regional och lokal nivå Från regional nivå har det kommit olika signaler om samarbetet med delegationen. i har framfört att de hade en dialog med delegationen om bidragsansökningarna från länet när delegationen var i på besök. Från har man haft mycket kontakt med delegationen, både per e-post och genom telefonkontakter, men man har inte yttrat sig till delegationen över bidragsansökningarna. De två övriga länsstyrelserna som har ingått i uppföljningen har konstaterat att delegationen inte har tagit kontakt med eller informerat dem om sitt sätt att arbeta på den regionala nivån. i har i uppföljningen uppgett att delegationen gav bidrag till utan att ta kontakt med samhällsutvecklingsenheten på i ärendet, vilket upplevdes som förvånande eftersom är statens representant på regional nivå och har i uppgift att samordna statliga intressen i den kommunala fysiska planeringen. i har konstaterat att man inte har någon roll i den pågående satsningen, vilket är en skillnad gentemot t.ex. arbetet med LIP och Klimp, där var med och samrådde kring bidragsansökningarna. har uppgett att man års ansökningsomgång har bett att involvera berörda länsstyrelser i beredningen av ansökningarna och inför verkets yttrande över ansökningarna. SKL har i uppföljningen uppgett att man har haft mycket kontakter med delegationen och dess kansli. Förutom att ordföranden i SKL:s beredning för samhällsbyggnad är ledamot i delegationen har tjänstemännen på SKL arbetat nära delegationens kansli, bl.a. genom att samordna möten med kommuner inför t.ex. ansökningstillfällen för delegationens bidrag. SKL har även varit med och spridit information om delegationen genom att t.ex. lägga ut information och länkar på SKL:s webbplats. När det gäller de projekt som har ingått i denna uppföljning har dessa till största del varit positiva till de kontakter som man har haft med delegationen och dess kansli. Samtliga tre investeringsprojekt som beviljades bidrag 2009 hade goda kontakter med delegationen. Bland planeringsprojekten hade däremot endast ett fåtal direktkontakt med delegationen. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 5.3 Det ekonomiska stödet till utveckling av hållbara städer 5.3.1 Stödets syfte och inriktning Delegationen för hållbara städer har regeringens uppdrag att hantera och besluta om det ekonomiska stöd till utveckling av hållbara städer som finns . beslutade regeringen om den förordning som styr hanteringen av stödet.80 Förordningen trädde i kraft , och föreskrifter beslutades . Enligt förordningen får statligt stöd ges till investeringar för åtgärder som främjar hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Stöd får enligt förordningen endast ges till en eller flera åtgärder som var för sig eller sammantaget bidrar till att främja hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. företrädesvis ges till åtgärder som avser ny- eller ombyggnad inom en särskild stadsdel eller ett särskilt bostadsområde eller kvarter och rör energi, vatten, avfall eller transporter i en mer begränsad omfattning ges till åtgärder som avser genomförande av förstudier, programskrivning eller sektorsövergripande planering eller informationsinsatser. Stöd får inte ges till en åtgärd som följer av skyldighet i lag eller annan författning ändå skulle ha genomförts inom ramen för sökandens normala verksamhet har påbörjats innan beslut om stöd har fattats eller i det fall sökanden är ett företag, innan en ansökan om stöd har lämnats in är lönsam på kort sikt, eller utförs av någon som inte har F-skattebevis eller ett intyg eller annan handling som visar att utföraren i sitt hemland genom registrering eller på annat sätt är underkastad motsvarande kontroll i fråga om betalning av skatter och avgifter. Med åtgärd avses en åtgärd som främjar en hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser genom att bidra till att skapa sådana attraktiva och ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara stadsmiljöer som kan vara förebilder för en integrerad hållbar stadsplanering och tillämpad miljöteknik 80 Stödet regleras i förordningen (2008:1407) om statligt stöd för hållbara städer. Vidare har beslutat om föreskrifter om statligt stöd för hållbara städer (BFS 2009:7). 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 underlättar spridning av kunskap om sådana stadsmiljöer inom och till andra länder. avses varje fysisk eller juridisk person som utövar verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad, oavsett personens rättsliga form, om verksamheten bedrivs i enskild eller offentlig regi eller om verksamheten bedrivs i vinstsyfte eller inte. Delegationen har i sitt informationsmaterial beskrivit stödets inriktning på följande sätt: Viktiga utgångspunkter för projekten är attraktiva lösningar för de människor som ska bo och vistas i den miljö som ska byggas eller byggas om, liksom innovativa lösningar och nytänkande. Ett särskilt fokus kommer också att ligga på åtgärder som förväntas ge den största minskningen av utsläpp av växthusgaser i förhållande till stödets storlek.81 5.3.2 Regler och ansökningsprocess Enlig förordningen ska ansökan om stöd ges in till delegationen och på det sätt som bestämmer efter samråd med delegationen. En kopia av ansökan ska skickas till . Ansökan ska innehålla en översiktlig beskrivning av den eller de åtgärder för vilka stöd söks och en redogörelse för hur åtgärderna uppfyller förordningens krav, inklusive en beräkning av hur åtgärderna minskar utsläppen av växthusgaser. Ansökan ska göras skriftligen och vara egenhändigt undertecknad av en behörig företrädare för sökanden. I ansökan ska det intygas att de uppgifter som lämnas i ansökan är riktiga. Av förordningen om statligt stöd för hållbara städer framgår att en ansökan om stöd prövas genom att delegationen först bedömer om ansökan bör bli föremål för en fördjupad prövning. Innan delegationen tar ställning till om en ansökan bör bli föremål för en fördjupad prövning ska delegationen hämta in yttrande från . Om delegationen kommer fram till att ansökan bör bli föremål för en fördjupad prövning, ska delegationen underrätta sökanden om detta och ge sökanden tillfälle att komma in med de ytterligare uppgifter som behövs för prövningen. Den fördjupade prövningen innebär en avvägning mot andra konkurrerande ansökningar. Vid prövningen av vilka ansökningar som bör leda till beslut om stöd ska delegationen, enligt förordningen, särskilt se till att stöd ges till olika typer av projekt. Delegationen ska koncentrera stödet till så få mottagare att stödet i så hög utsträckning som möjligt främjar en hållbar stadsutveckling. Delegationen ska vid prövningen också beakta åtgärdernas effekt på energianvändning, på nationella miljökvalitetsmål och på social och ekonomisk hållbarhet möjligheterna att med åtgärderna skapa bra förebilder för en integrerad hållbar stadsplanering och tillämpad miljöteknik 81 Delegationen för hållbara städer, 2010a. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER vilken organisation och andra förutsättningar som finns för att genomföra åtgärderna och sprida information och erfarenheter om dem andra omständigheter som har betydelse för möjligheterna att uppfylla syftet med stödet. I förordningen anges vidare att om ansökningarna om stöd beräknas överstiga tillgången på medel, ska stöd i första hand ges till de åtgärder som i sin helhet och i ett långsiktigt perspektiv bedöms ha bäst förutsättningar att i förhållande till stödets storlek bidra till den största minskningen av utsläpp av växthusgaser. Om delegationen kommer fram till att stöd bör ges, ska delegationen beräkna den stödberättigade kostnaden, bestämma stödets storlek och bestämma de villkor som behövs med hänsyn till stödets ändamål. Innan delegationen beslutar att stöd ges ska delegationen få ett yttrande från . Vid beräkningen av stödets storlek ska den stödberättigade kostnaden beräknas som investeringskostnaden minskad med den kostnad som krävs för att åtgärden ska uppfylla tillämpliga bestämmelser och byggregler och med annat offentligt finansieringsstöd som har getts till samma åtgärd den faktiska kostnaden för förstudier, programskrivning och sektorsövergripande planering för hållbar stadsutveckling. Stödet får uppgå till högst av den stödberättigade kostnaden. beslutar om utbetalning av stödet. Högst av det totala stödet får enligt förordningen betalas ut innan åtgärden eller åtgärderna har slutrapporterats. Enligt förordningen ska en stödberättigad åtgärd vara avslutad och ha slutrapporterats . Stöd till delegationen från och har i uppgift att bistå delegationen med analys och bedömningar av ansökningar om bidrag samt att även i övrigt bistå delegationen med underlagsmaterial och analyser i delegationens arbete. har fått i uppgift av regeringen att bistå delegationen med att ta fram blanketter och annat administrativt och juridiskt stöd gällande ansökningar om bidrag.82 I delegationens verksamhetsrapport uppges att delegationen arbetade med att förtydliga roll i hanteringen av stödet. har i uppföljningen sammanfattat sina tre uppgifter då det gäller satsningen på hållbara städer på följande sätt: att yttra sig över bidragsansökningarna att administrera det ekonomiska stödet att följa och utvärdera satsningen.83 82Regleringsbrev för avseende . 83Boverket, intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 Av en intervju med representanter för framgår att verket redan tidigt framförde att man har ett system för bidragshantering och att på så sätt blev involverat i arbetet med det nya stödet till hållbara städer. gav olika former av stöd till delegationen och kansliet i förberedelsearbetet. När det gäller det ekonomiska stödet har yttrat sig både inför det första urvalet till den fördjupade prövningen och inför de slutliga besluten om stöd. har inför sina yttranden berett ansökningarna med andra relevanta myndigheter genom samrådsmöten. Delegationen har tagit fram mer preciserade kriterier för stödet (se bilaga 9). Delegationen tog fram de blanketter som användes för bidragsansökan. användes samma ansökningsblankett för både investerings- och planeringsprojekten. De ansökningar som kom in registrerades och bearbetades i befintliga datasystem för bidragshantering (Bofinc). konstaterade i sitt yttrande över bidragsansökningarna 2009 att för att kunna bedöma energieffektiviseringspotentialen för bebyggelse borde samtliga sökande komplettera med en beräkning av besparingspotentialen som finns genom de åtgärder som föreslås i förhållande till om sökanden i stället hade valt en traditionell lösning. Verket menade att för att kunna ha en uppfattning om utfallet av investeringen vore det en fördel om det fanns en gemensam mall för att bedöma energisparpotentialen eller reduktionen av CO2-ekvivalenter. pekade i sitt yttrande på att menade att det dock inte var lämpligt eller möjligt att ta fram en sådan mall. Enligt Energimyndigheten fick förslagen därför bedömas utifrån de uppgifter och beräkningssätt som respektive sökande redovisat. För att kunna göra en rättvis bedömning av projektens klimatkonsekvenser valde delegationen att som ett komplement till ansökningsblanketten och med stöd från ta fram en tabell för kompletterande uppgifter om klimateffekter och ekonomi som de sökande skulle fylla i inför den fördjupade prövningen. I denna tabell skulle förändrad energianvändning och tillhörande utsläpp till följd av åtgärder som rör byggnader och byggnadsverk, transporter, livsstil, teknisk försörjning och annat redovisas. Tabellen används också för att redovisa hur utsläppen påverkas av investeringar i ny energitillförsel samt åtgärdernas ekonomiska livslängd. Ett syfte med tabellen var att få in ytterligare underlag för att göra ansökningarna om stöd till investeringsprojekt så jämförbara som möjligt vad gäller klimatnytta per bidragskrona. Ta- bellen togs fram av delegationen i samarbete med och . Enligt uppgift från delegationen svarade för att kontrollera att de uppgifter som de sökande lämnade i tabellen återfanns i den fördjupade ansökan. gjorde rimlighetsbedömningar av de uppgifter som de sökande lämnade och genomförde beräkningarna. har redovisat en sammanställning av de uppgifter om klimatkriteriet som lämnades i ansökningarna om stöd till investeringsprojekt 2009 (se bilaga 3). 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER tog fram ett yttrande där man värderade klimatkriteriet i de projekt som hade gått till fördjupad prövning. Myndigheten använde sig av flera alternativa miljövärderingar eftersom det inte finns någon allmänt accepterad princip för hur energi ska miljövärderas. Beroende på viktningen av hur den energi som sparats eller ersatts har utgjorts av medelenergi, kontrakterad energi eller av marginalvärderad energi blev de förväntade växthusgasminskningarna olika stora. Viktningsvariablerna beslutades av delegationen. Givet förutsättningarna och de värden som angavs i ansökningarna menade i sitt yttrande att ansökningarna bidrag kunde delas in i tre grupper när det gäller kostnadseffektivitet: Ansökningen från är den som indikeras ge störst reduktion av växthusgaser per investerad krona eller stödkrona. har för avsikt att genomföra flera konverteringsåtgärder från fossila bränslen till förnybara. En andra grupp kan skapas av ansökningarna från , och . När det gäller ansökan är den jämförbar med ansökan från om åtgärder efter 2014 beaktas. De ansökningar som indikeras ge minst effekt på utsläppen av växthusgaser per investerad krona är , och . kan givet vissa förutsättningar i klimatvärderingen vara konkurrenskraftig med , och Umeå.84 TABELL 2 KOSTNADSEFFEKTIVITET I PROJEKTANSÖKNINGAR (ton/år) (kr/kg minskade (kr/kg minskade Källa: , 2009a. I tabellen ovan redovisas en viktning mellan de i ansökningarna angivna lokala emissionsfaktorerna (), en nationell emissionsfaktor () och höga marginalvärden (). Som framgår av tabellen tog yttrande upp kostnadseffektivitet dels per sökt bidragsbelopp, dels per total investeringskostnad. betonar att det endast är kostnadseffektiviteten per sökt bi- 84Energimyndigheten, 2009a. 85Enligt uppgift från delegationens kansli har uppgifterna för Malmös del ändrats något sedan sammanställningen gjordes, men beräkningarna med de uppdaterade uppgifterna uppges inte ha påverkat så mycket att Malmös ansökan faller ut annorlunda jämfört med de andra ansökningarna. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 dragsbelopp som är avgörande enligt förordningen. Från delegationen har konstaterats att de sökande har redovisat totala investeringskostnader olika. Kansliet har inte gjort ytterligare förfrågningar kring investeringskostnaden eftersom delegationen inte har utgått från dessa uppgifter. Utifrån Energimyndighetens underlag gjorde en sammanställning av bidragseffektiviteten.