rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — 159Regeringsprogrammet är en verksamhetsplan som har godkänts av de partier som medverkar i regeringen. I regeringsprogrammet fastställs regeringens viktigaste uppgiftsområden. 160Strategin finns endast på finska. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Det andra stycket hänvisar till det treåriga (20082011) programmet för främjande av finländsk matkultur, där ett av delmålen är att främja användningen av ekologisk mat.161 Regeringen inleder ett program för främjande av finländsk mat. Målet med programmet är att höja matens status, utveckla kvaliteten, styra kostvanorna och främja ekologisk och närproducerad mat.162 Regeringen antog härtill ett principbeslut om främjande av hållbara val i offentlig upphandling.163 Ekologisk eller säsongsbetonad mat serveras i statsförvaltningens kök och måltidsservice minst en gång fram och minst . Ansvariga för verkställigheten av principbeslutet om hållbar upphandling är ministerierna, och inrättningar, universiteten och högskolorna. De ska ingående beakta målen, rekommendationerna och de grundläggande valen i principbeslutet i sin egen verksamhet. För kommunerna är målen och åtgärderna i principbeslutet vägledande rekommendationer.164 5.2 Statliga insatser för att främja en ökad användning av ekologiska livsmedel inom offentlig sektor I sker en utveckling mot ökad offentlig användning av ekologiska livsmedel. För att stimulera denna utveckling vidtar kommuner, landsting och statliga myndigheter olika typer av insatser. Fördelningen av statliga resurser för att stimulera en ökad användning av ekologiska livsmedel inom offentlig sektor sker i huvudsak utifrån visionen det nya matlandet och livsmedelsstrategin. Regeringen har inte pekat ut någon särskild statlig myndighet med uppdrag att ansvara för genomförande och uppföljning av inriktningsmålet om ekologiska livsmedel i offentlig sektor 2010. Vid de besök som har genomförts vid länsstyrelserna i , och län har dessa uppgett att de inte har uppfattat att de har fått något uppdrag av regeringen att verka för att inriktningsmålet ska nås. Från LRF menar man att det framför allt är de små frivilligorganisationerna i som tagit på sig att driva arbetet framåt mot målet om offentlig ekologisk konsumtion. Som redovisats i avsnitt 4.1 gav den dåvarande regeringen i uppdrag till Ekologiskt forum att ta fram en aktionsplan för hur mål för ekologisk produktion och konsumtion skulle kunna nås.165 Arbetet har huvudsakligen inriktats mot att öka privat och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. 161Se programmets webbplats: . 162Regeringsprogrammet, kapitel 6, om jordbrukspolitiken och livsmedelsekonomin. 163Pressmeddelandet och principbeslutet finns på webbplatsen . 164Riksdagens interna utredningstjänst, , och . 2005/06:88. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 5.2.1 Statligt stöd via livsmedelsstrategin beslutade regeringen om en livsmedelsstrategi för hela . Målsättningen är att hela livsmedelskedjan från råvaruproducenter till dagligvaruhandel ska främjas genom strategin. I satsningen ingår ett särskilt stöd för insatser på livsmedelsområdet. formulerade regeringen visionen det nya matlandet, om att ska bli det stora nya matlandet i . presenterade en handlingsplan för hur målet om att ska bli nya matland ska nås. Handlingsplanen, som har uppdaterats 2010, omfattar fem olika s.k. fokusområden, bl.a. offentlig mat. I samband med budgetpropositionen presenterade regeringen information om att mer pengar ska satsas för att uppnå visionen om som det nya matlandet inom ramen för livsmedelsstrategin. Till detta tillkom en ny årlig satsning, på , som specifikt syftar till att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft. I och med statsbudget ökades resurserna till livsmedelsstrategin och visionen om Matlandet med . De båda initiativen innefattar satsningar på ekologiska livsmedel. Enligt ska avsättas för att uppnå visionen om det nya matlandet inom ramen för landsbygdsprogrammet fram till 2013.166 uppger att det ska dela ut inom ramen för landsbygdsprogrammet 20102013 till nationella projekt i syfte att uppnå regeringens vision om matlandet Sverige.167 har verket beviljat projektstöd för motsvarande , varav 16 miljoner avsåg projekt med en ekologisk inriktning. Utbildning av t.ex. kostchefer om ekologiska livsmedel och upphandling av ekologiska livsmedel har varit en vanligt förekommande aktivitet för målgruppen offentlig sektor inom landsbygdsprogrammet. Andra projekt har varit inriktade på utveckling av bra lösningar för distribution av små volymer och information och statistik om marknaden för ekologisk produktion och konsumtion.168 har fått regeringens uppdrag att förvalta och fördela projektmedel inom ramen för livsmedelsstrategin. Organisationer, stiftelser, institutioner, offentliga aktörer och företag inom livsmedelssektorn kan söka stöd för projekt som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Stödet är ettårigt, vilket innebär att regeringen fattar 166Jordbruksdepartementet 2009, det nya matlandet, 10 000 nya jobb genom god mat och upplevelser. Artikelnr Jo 09.014. 167Jordbruksverkets webbplats: . 168Ekologiskt forums uppföljning av Aktionsplan 2010, informationsbrev nr 4, . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL beslut om resurserna i taget. I de flesta fall kan stöd lämnas med högst hälften av projektets kostnader. Stödet gäller för perioden 2010.169 Stöd kan sökas för att utveckla produkter, processer eller tekniker med anknytning till livsmedelsförädling utveckla avsättningsmöjligheter för livsmedel arbeta med kompetensutveckling, information och kunskapsspridning delta i forum för kunskapsutbyte, tävlingar och mässor göra marknadsanalyser och ta fram statistik över ekologisk produktion främja marknaden för ekologiska produkter. har ca 100 ansökningar om stöd inkommit per ansökningsomgång till . beviljades 38 projektstöd till ett sammanlagt värde av ca , och 2009 beviljades stöd till 45 projekt till ett sammanlagt värde av ca . har 43 projekt beviljats stöd om totalt . Bland prioriteringar av inriktning för projekt 20082009 ingick ökad marknadstillgång för ekologiska produkter och utveckling av metoder för att följa upp produktion och konsumtion av ekologiska produkter.170 har totalt 14 projekt med inriktning på offentlig ekologisk konsumtion tilldelats medel via livsmedelsstrategins särskilda stöd för insatser på livsmedelsområdet. Det beviljade stödet för dessa projekt har sammanlagt uppgått till . jade projekt 20082010 med ekologisk inriktning och offentlig konsumtion.171 Ekologiskt Marknadscentrum har fått 2008 för projektet mer ekologisk mat inom offentlig sektor. Syftet är att öka inköpen av ekologiska livsmedel i offentlig sektor genom att utbilda personer inom sektorn om ekologiska livsmedel. Krav har fått 2008 för projektet om ekologisk produktion och konsumtion. Projektet gick ut på att säkra nationell jordbruksstatistik för ekologisk produktion och konsumtion och förbättra informationsinnehållet i livsmedelsstatistiken. lantbruk (CUL) har fått 2009 för projektet som var en konferens med fokus på ekologisk mat och hållbar livsmedelshantering och konsumtion. Ekocentrum har fått 2009 för projektet över offentliga inköp av ekologiskt. Projektet går ut på att samla in statistik över den offentliga sektorns inköp av ekologiska livsmedel samt att kartlägga och följa upp resultatet av målet om offentlig konsumtion . 169Stödet regleras av förordningen (2008:80) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. 170Jordbruksverket, Utvärdering av livsmedelsstrategin 20082009. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 Ekocentrum har fått 2009 för projektet mat i offentlig sektor som ska bidra till ökad kunskap om och användning av ekologiska och klimatsmarta livsmedel i offentlig sektor. Ekologiskt Marknadscentrum har fått 2009 för projektet och ekologisk mat till offentlig sektor som ska stimulera kommuner och landsting att öka sina inköp av ekologisk och klimatsmart mat. har fått totalt 20092010 för projektet i skola och omsorg. Projektet går ut på att samordna kunskapsprocesser och stärka banden mellan kostpersonal, vårdpersonal och pedagogisk personal för att driva ekomatsfrågan framåt. har fått totalt för projektet beslutsfattare. Projektet ska ge stöd till ett tydligare ledarskap när det gäller att öka volymerna av ekologisk mat genom seminarier med politiker och beslutsfattare inom offentlig sektor. Krav har fått 2010 för projektet som sammanhållande tema i undervisningen som ska utveckla verktyg som gör det enkelt att upphandla ekologiska livsmedel av hög kvalitet och att göra bra skolmat. Miljöresurs har fått 2010 för projektet ekomat för offentlig och privat sektor som ska öka konsumtionen av ekologiska livsmedel inom privat och offentlig sektor. Ekomatcentrum har fått 2010 för projektet mat i offentlig sektor 2010. Projektet ska öka kunskapen i offentlig sektor om ekolivsmedel med klimatkoppling genom informationsspridning. Ekocentrum har fått 2010 för projektet klimatsmart mat gärna närproducerad. I projektet anordnas politikerseminarier för att stimulera kommuner och landsting att öka inköpen av ekologisk mat. Uppföljning av projekt genomförda med medel från livsmedelsstrategin På regeringens uppdrag har följt upp och utvärderat 32 av de 83 projekt som 20082009 beviljats ekonomiskt stöd genom livsmedelsstrategin.172 Verket har också fått i uppdrag att sammanställa resultatet av de projekt som ansökt om stöd genom livsmedelsstrategin, landsbygdsprogrammet och andra stöd med kopplingar till det nya matlandet.173 Tre av de 32 projekt som ingick i studien var inriktade på den offentliga sektorns konsumtion av ekologiska livsmedel, och de har enligt inverkat positivt på möjligheterna att nå målet om ekologiska inköp i offentlig sektor. 172Jordbruksverket, Utvärdering av livsmedelsstrategin 20082009 Stöd till insatser på livsmedelsområdet. 173Regleringsbrev för avseende . 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL Västs projekt i skola och omsorg har bl.a. lett till att kunskapen om, motivationen och engagemanget för ekologisk mat har ökat. Ett bredare samarbete mellan kostchefer, miljösamordnare och pedagogisk personal m.fl. håller på att utvecklas. Man ser effekter som ökad kunskap, ökad motivation och ökat engagemang samt en större medvetenhet när det gäller nyanställningar. I alla kommuner som deltagit i projektet har de ekologiska inköpen ökat, i några fall . Västs projekt beslutsfattare har satt igång kunskapsprocesser i de kommuner som deltagit i projektet. Deltagarna har fått en vidare syn på miljö, ekologi och hållbarhet. Några kommuner har tagit konkreta steg för att stärka och utveckla sina organisationer när det gäller frågor som rör ekologisk mat. Ekologiskt Marknadscentrums projekt och ekologisk mat till offentlig sektor har bidragit till att öka kunskapen om och argumenten för ekologiska livsmedel hos dem som deltagit. Flera kommuner ansluter sig till det nationella målet om ekologiska inköp eller sätter upp sina egna mål. Medvetenheten om frågan har ökat bland politiker, och man tar större hänsyn till ekologi vid upphandlingar. Det kan också nämnas att det bland de 32 projekt som utvärderat finns ytterligare ett som anknyter till offentlig ekologisk konsumtion. Projektet skolmat beviljades totalt och genomfördes av . Syftet med projektet var att stödja utvecklingen av och intresset för skolmat via en ny webbplats, samt att utbilda nyckelpersoner som ska inspirera och stödja regioner, kommuner och enskilda skolor till att förbättra måltiderna i skolan. Ett särskilt fokus i projektet skulle läggas på ekologiskt och närodlat. Projektet har bidragit till god matkultur och ökad kunskap om ekologiskt och närodlat. Utnämnandet av stjärnrestauranger har gett medial uppmärksamhet. 5.2.2 Andra insatser för att stödja offentlig ekologisk konsumtion Det har genomförts olika statliga insatser för att styra upphandlingen mot en mer miljövänlig konsumtion. Som exempel kan det följande nämnas: har beslutat att avsätta för att stärka arbetet med miljökrav vid offentlig upphandling. avsattes motsvarande beräknat . I budgetpropositionen anges att anslag 1:2 Miljöövervakning under utgiftsområde 20 minskas med . Orsaken är att tidigare beslut om tillfällig finansiering av arbetet med en nationell handlingsplan för miljökrav vid offentlig upphandling 2009 upphör. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 Regeringen har beslutat att myndigheter med miljöledningssystem i sin årliga redovisning särskilt ska redovisa bl.a. vilka miljökrav som tillämpas i upphandlingen. Regeringen har även genomfört en översyn av förordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning. Enligt regleringsbrev för ska av anslag 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur utbetalas till Miljöstyrningsrådet174 för att användas till att höja kunskapsnivån och förbättra informationen kring området offentlig upphandling av mat. I första hand bör man förbättra informationen genom att bl.a. bygga upp en webbaserad informationsportal med redovisning av praktiska exempel; vidare ska medlen användas till samordning kring området för offentlig upphandling av mat där berörda myndigheter och organisationer kan delta.175 uppdrag att öka kunskapen om offentlig upphandling ingår även som en del i satsningen på det nya matlandet. webbportal beräknas vara klar under hösten 2010.176 Miljöstyrningsrådet177 delar ut priset Utmärkt grön upphandlare till upphandlare som arbetar framsynt och effektivt med miljöanpassning. Syftet med priset är att lyfta fram goda exempel på upphandlande organisationer som arbetar seriöst och innovativt med miljöanpassad upphandling. tilldelades priset med motiveringen att de och på ett strategiskt sätt har arbetat för att öka andelen ekologiska livsmedel som köps in till kommunens verksamheter.178 5.2.3 Exempel på tidigare projekt inriktade på ekologisk konsumtion Konsumtionsstrategi för ekologiska livsmedel gav 2006 i uppdrag till att redovisa förslag på en kommunikationsstrategi med syftet att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel.179 Kommunikationsstrategins utgångspunkt är att in- 174Miljöstyrningsrådet har en viktig roll i genomförandet av regeringens handlingsplan för miljöanpassad upphandling 20072009. Till arbetet hör att genomföra informations och utbildningsinsatser och att utveckla arbetet med uppdatering och utveckling av rådets upphandlingskriterier. arbetar även med att ta fram underlag för konsumtionsmål och att utvärdera hur sociala och etiska aspekter kan integreras i upphandlingskriterierna. Samarbete sker i olika nationella och internationella projekt. 175Jordbruksdepartementet 2009, regeringsbeslut 14, . Jo2009/3176, Jo2009/3226 (delvis). 176Miljöstyrningsrådets webbplats: . 177Miljöstyrningsrådet är ett bolag som bildades och som ägs gemensamt av stat och näringsliv genom , och Kommuner och Landsting. Ägarna har gett i uppdrag att administrera tre frivilliga system EMAS, EPD och upphandlingskriterier (tidigare EKU). 178Priset tilldelades och 2009, webbplats: . 179Jordbruksdepartementet, regeringsbeslut 6, , Jo 2006/1142. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL formera om ekologiskt märkta livsmedel och öka kännedomen bland svenska konsumenter om EU-logotypen för ekologiska livsmedel. I enlighet med uppdraget ska kommunikationsstrategin kunna användas av olika aktörer som ett verktyg för kommunikation om ekologisk konsumtion, men den avser varken offentlig konsumtion eller offentlig upphandling.180 och var huvudfinansiärer för projektet 2005 som ingick som en del i Framtida handel en frivillig överenskommelse mellan regeringen och ett antal företag, kommuner och regioner som genomfördes inom området synliggörande av miljöpåverkan. I projektet, som pågick under 20052006, togs data fram som skulle göra det möjligt att räkna fram miljöeffekter i siffror av att välja ekologiska alternativ, vilket syftade till att underlätta för butiker, restauranger, storkök, kommuner, myndigheter, företag och organisationer att kunna presentera vilka konkreta miljöförbättringar som åstadkoms i lantbruket genom konsumenternas val av ekologiska livsmedel. Uppgifter om miljöeffekter togs fram för bl.a. apelsiner, apelsinjuice, bananer, bröd, fil, gryner, kaffe, mjöl, mjölk, morötter, nötkött, ost, pasta, potatis, smör, yoghurt och öl. Ekokvittona hade olika målgrupper som mottagare, bl.a. konsumenter i livsmedelsbutiker, offentliga upphandlare, politiker, konsumentorganisationer och leverantörer av ekologiska produkter.181 5.3 Mål och regler för upphandling av ekologiska livsmedel 5.3.1 Mål om att all offentlig upphandling ska bli mer miljöanpassad Parallellt med de insatser som görs för att öka den offentliga konsumtionen av ekologiska livsmedel bedrivs ett arbete för att göra den samlade offentliga upphandlingen mer miljöanpassad. Som en del i EU:s program för den integrerade produktpolitiken (IPP) har kommissionen uppmuntrat alla medlemsstater att utarbeta treåriga nationella handlingsplaner för att öka graden av miljöanpassad upphandling.182 I en skrivelse till redovisade regeringen en handlingsplan för ökade miljökrav vid offentlig upphandling.183 Planen bygger på ett förslag till en handlingsplan för miljöanpassad offentlig upphandling som redovisade 2005 och som bl.a. innehåller mål för 20072010 och åtgärder för att nå målen.184 Regeringen angav i sin 180Konsumentverkets rapport 2006:13. 181Konsumentverkets webbplats: , . 182Regeringskansliets webbplats: . 2006/07:54. 184Naturvårdsverket 2005, rapport 5520. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 skrivelse till att miljöanpassad offentlig upphandling är ett marknadsbaserat och kraftfullt styrmedel i arbetet med att styra samhället mot en långsiktigt hållbar konsumtion och därmed en hållbar produktion.185 Miljö- och jordbruksutskottet pekade i sin behandling av skrivelsen på att miljökrav inte ställs i den utsträckning som är möjlig inom ramen för den offentliga upphandlingen och att den offentliga sektorn så långt det är möjlig bör ställa miljökrav vid upphandling.186 Regeringen kan styra de statliga myndigheterna genom förordningar, uppdrag och instruktioner. Kommuner och landsting är självbestämmande och kan inte styras på samma sätt. De åtgärder som redovisades i handlingsplanen syftar bl.a. till ökad styrning av myndigheter och ett större engagemang av politiker och andra beslutsfattare på lokal och regional nivå samt till att förbättra utbildningen och stödet till offentliga upphandlare. Regeringen aviserade bl.a. en översyn av förordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning, en informationskampanj riktad till politiker och andra beslutsfattare och inrättandet av en helpdesk för miljöanpassad offentlig upphandling. I skrivelsen formulerade regeringen en vision: Myndigheter inom stat, kommun och landsting ställer, så långt det är möjligt enligt lagen om offentlig upphandling och gemenskapsrätten, krav på miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Detta får inte innebära att den administrativa bördan ökar för företag eller att det försvårar för företag, särskilt små, att delta. Offentliga upphandlare och leverantörer har tillgång till verktyg, utbildningar och annat stöd avseende miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Regeringen angav vidare att följande nationella inriktningsmål bör eftersträvas till 2010. Andelen offentliga upphandlingar med välformulerade miljökrav bör öka. Andelen statliga ramavtal med välformulerade miljökrav bör öka. Andelen myndigheter inom stat, kommun och landsting som regelbundet ställer välformulerade miljökrav bör öka. 5.3.2 Miljöhänsyn vid upphandling Som tidigare nämnts är ett syfte med upphandlingslagstiftningen att säkerställa en effektiv användning av offentliga medel. I ett enkelt fall av upphandling handlar det om att köpa in en specificerad vara eller tjänst till lägsta pris. En upphandlande enhet kan dock vilja lägga till andra faktorer till grundpriset som kan kvantifieras och utvärderas på samma sätt som priset, t.ex. energiförbrukning m.m. Det finns inte något motsatsförhållande mellan kravet på ekonomisk effektivitet och möjligheten att ta miljöhänsyn vid upphandling. För att olika anbudsgivare ska kunna anpassa sina anbud kräver dock lagen att 2006/07:54. 2006/07:MJU1 Miljöanpassad offentlig upphandling. 2010/11:RFR1 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL de krav som den upphandlande enheten ställer på miljöhänsyn tydligt ska framgå av anbudsunderlaget. Kraven i anbudsunderlaget ska formuleras så generellt och neutralt som möjligt. En upphandlande enhet ska ange vad som ska uppnås men undvika att ange specifika tekniska lösningar.187 I finns bl.a. bestämmelser om vilka möjligheter som finns att ta hänsyn till miljöfaktorer vid offentlig upphandling. Detta omfattar bl.a. tekniska specifikationer och möjlighet att använda specifikationer för miljömärkning, information om miljöskydd, miljöskyddsåtgärder/miljöledning, utvärderingskriterier och särskilda villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras.188 En upphandlande myndighet kan beakta miljökriterier, under förutsättning att dessa har ett samband med kontraktets föremål är förenliga med de grundläggande Eu-rättsliga principerna, särskilt ickediskrimineringsprincipen inte ger myndigheten en obegränsad valfrihet, dvs. kriterierna är objektiva och mätbara. Flera olika utredningsinsatser har genomförts för att kartlägga regelverk och utfall av den offentliga sektorns upphandling vad gäller olika miljökrav. Som exempel kan nämnas att 2008 genomförde en granskning av 270 upphandlingar gjorda av kommuner, landsting och statliga myndigheter där det undersöktes i vilken utsträckning miljökrav ställs vid upphandlingar. Studien visade bl.a. att miljökrav förekom i av upphandlingarna.189 lät 2009 genomföra en undersökning av i vilken utsträckning miljökrav ställts vid offentlig upphandling av livsmedel. Undersökningen baserades på en granskning av 185 upphandlingar gjorda av kommuner, landsting och statliga myndigheter . Un- dersökningen visade att det hade ställts miljökrav i av de granskade upphandlingarna. Störst andel miljökrav återfanns i landstingens upphandlingar där miljökrav ställdes i av upphandlingarna. I kommunernas upphandlingar utgjorde andelen upphandlingar med miljökrav . När det gäller de statliga myndigheterna ställdes miljökrav endast i av upphandlingarna. I undersökningen framkom även att miljökrav ställs i störst utsträckning då flera kommuner samarbetar i upphandlingar.190 Vad gäller för ekologiskt, miljövänligt eller lokalproducerat I samband med offentlig upphandling uppfattas det inte alltid som helt klart vad som gäller i fråga om s.k. närproducerade och miljövänliga livsmedel. Det är inte ovanligt att likhetstecken sätts mellan miljövänligt och lokal- 187ESO, rapport 2009:2. 188Bestämmelserna bygger på EU:s upphandlingsdirektiv där beaktandesats nr 1 hänvisar till dom i Concordia-målet C-513/99 där domstolen definierar några viktiga principer för uppställandet av miljökrav. 189Naturvårdsverket 2008, rapport 5807. 5 KONSUMTIONEN AV EKOLOGISKT PRODUCERADE LIVSMEDEL 2010/11:RFR1 producerat och mellan ekologiskt och miljövänligt respektive lokalproducerat. När det gäller att upphandla ekologiska livsmedel går detta bra. Bestämmelser för ekologisk produktion och kontroll av densamma finns i en förordning som alla medlemsstater i EU måste följa.191 Alla som framställer, bereder, förvarar eller importerar från tredje land och som vill märka sina produkter som ekologiska eller ange att ett livsmedel innehåller ekologiska ingredienser ska anmäla sig till ett godkänt kontrollorgan samt låta sitt företag omfattas av kontroll. Krav bygger på dessa bestämmelser men har även kompletterande regler.