rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — är ett tidigare industriområde i som ska bli en ny stadsdel med huvudsakligen universitetsverksamhet. Enligt ansökan ska ha en urban bebyggelse som samverkar med landskapets struktur och kulturmiljö med goda förutsättningar för rekreation i omgivande landskap. Stadsdelen ska vara och upplevas som säker och lättillgänglig. Bland de planerade investeringsåtgärderna kan nämnas marklager för värme och kyla, förvärmningskammare för luft i lågflödes- och självdragssystem, integrerad kyla och värme, isolerings- och täthetskrav för högenergieffektiva byggnader. Grönska ska integreras i byggnader och lokal hantering ska till varata regnvatten som resurs för området. Andra åtgärder är sopsug och central hämtning av sopor. För att pröva genomförbarheten utreds massiva trästommar för energieffektivitet och CO2-lagring, ekodesignprodukter, lokal produktion av el, småskalig bioeldad kraftvärme. Spårtaxi anläggs som komplement till andra transportmedel. 96 , information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen 2010-04- 29. Delegationen för hållbara städer, 2009d. Forum för miljöforskning, . Delegationen för hållbara städer, seminarium . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 I sitt yttrande över ansökan konstaterade att det teknikmässigt kan vara ett intressant investeringsprojekt och att det kan ha goda spridningseffekter. konstaterades att det handlar om ett campusområde och därför inte är representativt för samhället i övrigt. När det gäller planeringsdelen konstaterade att det var svårt att identifiera vilka insatser som planerades. Projektet beviljades inte stöd från Delegationen för hållbara städer. har kommenterat detta med att enligt förordningen kan delegationen endast ge ekonomiskt stöd till ett fåtal projekt, och det fanns flera projekt som i högre grad uppfyllde kraven enligt förordningen på helhetsperspektiv och klimatnytta. återkom Akademiska Hus med två nya ansökningar, dels om investeringsbidrag till spårbil (Via ), dels om planeringsbidrag till Mötesplats Stadsutveckling i kunskapsmiljö. Inget av projekten har valts ut av delegationen för närmare granskning. kommun arbetar med frågor som rör en hållbar stadsutveckling. Kommunen har bl.a. beslutat att arbeta för att staden ska bli ett nordligt nav för miljöteknik. När kommunens tjänstemän genom kontakter fick kunskap om det nya stödet till hållbara städer tog man fram underlag till kommunens politiker. Kommunens tjänstemän fick uppdrag från den politiska ledningen att ta fram ett förslag till bidragsansökan till Delegationen för hållbara städer. Tjänstemännen började då diskutera olika förslag med bl.a. olika byggherrar. kom man fram till att föreslå insatser i samverkan med de kommunala bolagen i stadsdelen . Bostaden har i uppföljningen uppgett att redan innan stödet för hållbara städer blev känt hade man tänkt att bygga om i . är ett centralt beläget miljonprogramsområde i som i huvudsak består av hyresrätter. Stadsdelen byggdes , och byggnaderna förbrukar mycket energi och har stora renoveringsbehov. brann dessutom ett kvarter på Geografigränd i ned. beslutade kommunen att söka bidrag för . Ansökan skrevs i partnerskap med Bostaden och och lämnades in till . Samordningsansvaret för projektet ligger hos kommun. Man valde att enbart söka för ett investeringsprojekt och inte för något planeringsprojekt. De sökande uppfattade att det bara var möjligt att söka stöd för investeringar, men efteråt har man insett att det hade varit möjligt att söka även för utvärderingsdelen av projektet. Signalerna från delegationens kansli var i ett tidigt skede av ansökningsprocessen att det skulle kunna vara en konkurrensnackdel att söka medel för utvärdering eftersom den totala klimatnyttan per krona då skulle bli lägre. har kommenterat detta med att det måste ha varit en del i ett större resonemang att man i princip kan söka för vad som helst, men att man ska vara medveten om att det i den slutliga bedömningen är klimatnyttan per bidragskrona som granskas. 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER Det finns sju mål för , vilka utgör grunden för projektets uppföljning. Den totala energianvändningen ska minska till 2014 (från dagens 206 kWh/m2/år till 104 kWh/m2/år). El- och fossilbränsleanvändningen ska minska till 2014. Användningen av tappvarmvatten ska minska . Volymen återvinningsbart material ska öka från /kvartal/hushåll till . av alla resor för boende till och från stadsdelen ska göras med kollektivtrafik, cykel eller till fots 2014. Upplevd demokrati, delaktighet, trygghet och trivsel ska öka. Besök av delegationer eller allmänhet ska uppleva gott värdskap.97 Bidragsansökan uppgick till och avsåg 14 åtgärder. I sitt yttrande konstaterade att projektet innehåller innovativa inslag, bl.a. test av nya tunna isoleringsmaterial. Verket menade vidare att mål att bli ett centrum för hållbart byggande i kallt klimat i sig borde kunna ge en god spridningseffekt. Verket lyfte även fram projektets fokus på deltagande av boende. Delegationen beslutade att ge bidrag till 4 av 14 åtgärder: innovativa tätningsmaterial och värmeåtervinning 405 lägenheter: tak med integrerade vindkraftverk/solceller: vinterträdgård med returvärme: omvandling : 5 400 000 kr.98 Delegationen motiverade inte sitt val av vilka delåtgärder som fick bidrag. kommun menar att det var positivt att det var de stora åtgärderna som fick stöd. kommuns åtagande i handlar om ombyggnaden av genomfartsleden och om parkerna i området. Från kommunens sida var man överraskad över att delegationen valde att ge bidrag till omvandlingen av . Detta är en åtgärd som förväntas ge stora sociala fördelar och genom att flytta trafiken förväntas ökad trygghet uppnås, men klimatnyttan bedöms vara mycket marginell. Kommunen fick inte bidrag för ombyggnad av gator och parker. En sådan åtgärd skulle enligt kommunen ha gett tydliga resultat för de boende. För tillfället går kommunen igenom vad som kan göras även utan bidrag. Det verkar som om även de flesta åtgärderna som inte fick bidrag kan genomföras, men att det då blir i mindre skala. Exempelvis lågenergiförskolan som var tänkt att byggas i kommer att byggas i en annan stadsdel. Det planerade grönvita gång- och cykelstråket kommer dock inte att genomföras enligt planerna i ansökan. Om delegationen inte hade gett bidrag till hade det enligt deltagande forskare antagligen inte gjorts någon ordentlig utvärdering, 97Umeå kommun, intervju . 98Umeå kommun, intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 och det intensiva samarbetet mellan olika aktörer hade inte haft den nuvarande omfattningen om det ens hade förekommit. Det kommunala bolaget staden har i uppföljningen framfört att stödet har gjort att man har kunnat höja ribban på ambitionerna avsevärt. Bostaden kommer i projektet att pröva saker som man hoppas och tror sedan ska gå att använda i andra bostadsområden. Man vill hitta en nivå på renoveringsarbetet som är mer än minimum men inte är så omfattande att man tvingas till stora hyreshöjningar. Om Bostaden inte hade fått bidraget skulle projektet ändå ha genomförts, men ambitionsnivån hade varit mycket lägre. Solceller hade inte tagits med eftersom dessa är dyra i förhållande till effekten. Fönsterbyte skulle eventuellt ha genomförts även utan bidrag eftersom det ger en relativt stor energibesparing och inte är så dyrt att genomföra. Tilläggsisolering skulle inte ha gjorts utan bidrag. Det är en dyr åtgärd som inte är företagsekonomiskt lönsam eftersom besparingen inte är så stor (kalkylen är dock beroende av hur energipriserna kommer att utvecklas). är det en viktig åtgärd eftersom tilläggsisolering innebär att man får en bättre utväxling på ventilationsåtgärderna. Ventilationsåtgärderna skulle ha genomförts även utan bidrag eftersom de ger mest energimässigt och inte är så dyra. Dessa åtgärder är företagsekonomiskt lönsamma att göra. Ungefär hälften av den energiminskning som åtgärderna sammantaget ska leda till kommer från ventilationsåtgärderna. En kombination av ventilationsåtgärder och tätning av husen ger bäst effekt. Taken skulle eventuellt ha byggts om även utan bidrag. Miljöhus har Bostaden inte fått bidrag för. Dessa kommer ändå att byggas, men andra områden kan komma att prioriteras före. Ledbelysning är en fråga som man arbetar med kontinuerligt, oavsett om man får bidrag eller inte. Detta är dock ett område där man inte kan göra några energibesparingar. Tekniken utvecklas dock snabbt, varför detta troligen kommer att ändras. Individuell mätning av energiförbrukning installeras i nyproduktion, oavsett om man får bidrag eller inte. Däremot gör frånvaron av bidrag att det är tveksamt om åtgärden kan utföras i de 400 lägenheter som ska renoveras.99 universitets fysik och elektronik har i uppdrag att utvärdera byggtekniska energimål. Det finns inga särskilda medel för forskare att följa projektets utveckling genom s.k. följeforskning eller för utvärdering av , men och Bostaden samfinansierar en doktorand som följer projektet. När ansökan fylldes i använde man sig av för hur växthusgasreduktioner kan beräknas. I utvärderingen kommer utvecklingen av utsläppen 99 Bostaden , intervju . 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER av växthusgaser att följas. I slutredovisningen ska bl.a. redovisas hur målen för projektet har uppnåtts. För de andra delarna som ingår i görs ingen utvärdering av . Exempelvis det sociala perspektivet följs upp i Bostadens årliga kundenkät. genom har lämnat in en ansökan till Formas för att utvärdera övriga delar, t.ex. boendemedverkan. Utvärderingen består av två på varandra följande delar: Utvärdering som projektet pågår, bl.a. för att hitta de mest effektiva metoderna. Slututvärdering av , bl.a. inför slutrapporteringen till Delegationen för hållbara städer. pågår nuvärdesbestämningen av energiförbrukningen för att ta fram nollnivån. Dessa historiska data ska sedan jämföras med energiförbrukningen när ombyggnationerna är klara. genomför mätningar i två hus: ett hus som ska byggas om och ett referenshus som inte ska byggas om . Mätningarna avser bl.a. inomhustemperatur, varmvattensförbrukning, ventilation, värme- och elförbrukning. Termografering och täthetsprovning kommer att genomföras både före och efter genomförda åtgärder. En utmaning i utvärderingen är att energiförbrukningen beror på två saker: dels byggnaden och tekniken (t.ex. hur välisolerat ett hus är), dels de boendes beteende (t.ex. hur varmt man vill ha det i bostaden och hur mycket varmvatten man använder). Detta gör att det är svårt att validera och bedöma om byggherrarna har kunnat hålla vad de har lovat vad gäller t.ex. byggnadens energiförbrukning. Forskning pågår om hur människors beteende kan skiljas från byggnadens tekniska prestanda när det gäller att mäta energiförbrukningen.100 Av de totala kostnaderna för betalas av Bostaden, kommun och , medan finansieras av bidraget från delegationen. återkom kommun med en ny ansökan om planeringsbidrag för , med inriktning mot visualisering, besök och transporter. Denna ansökan har inte valts ut för närmare granskning. 5.3.5 Planeringsprojekt i , , och Projektet ansökte 2009 om i planeringsbidrag och fick från delegationen enligt slutbeslutet, dvs. av de ansökta medlen. Bidraget utgör av projektets kostnader. Miljöuppföljning i Hamn är ett samarbetsprojekt mellan i första hand kommun, SLU och Interna- 100 , och elektronik, intervju 2010-05- 03. 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 konstaterade i sitt yttrande att sökanden har ett mycket bra nätverk och att projektets spridningsegenskaper är goda. menade att projektet utgår från alla tre hållbarhetsperspektiven och omfattar även medborgarperspektivet. kommun fick på ett tidigt stadium information om det nya bidraget till hållbara städer. Kommunen har i uppföljningen framfört att det inte rådde något tvivel om för vilket projekt som kommunen skulle söka bidrag. Hamn är en ny stadsdel som är under utbyggnad och innehåller ca 1 500 nya bostäder, verksamheter, kultur och rekreation. Parallellt förtätas med 400 bostäder och handel. Stadsdelen byggs på återanvänd industrimark och deponier med byggavfall, vilket krävt omfattande miljö-, säkerhets- och riskutredningar. Från början fanns inte någon särskild miljötanke kring byggandet i Hamn, men ambitionerna i det miljöprogram och den miljöpolicy som sedan togs fram kom att bli höga. baseras miljöarbetet i Hamn på det miljöprogram och den miljöpolicy som togs fram i samarbete mellan kommunen, IIIEE och byggherrarna. Avsikten är att utforma bebyggelsen i Hamn med minsta möjliga miljöbelastning. Det anges att miljöarbetet ska fokuseras på sex strategiska miljömål. Miljömålen är utformade så att de kan gälla och är inte låsta vid specifika nivåer eller krav. I uppföljningen har det framförts att det inledningsvis var svårt för kommunen att följa upp vad som faktiskt genomfördes av byggherrarna. Från kommunen fanns därför en önskan om att föra in en kontinuerlig miljöuppföljning av utbyggnaden i . För att lyfta upp miljöfrågorna och få byggherrarna att faktiskt genomföra sina visioner är det viktigt att fakta tas fram. Miljöuppföljningen i Hamn görs genom bl.a. enkäter till byggherrar och boende. Alla byggherrar måste enligt avtal lämna uppgifter till miljöuppföljningen. Miljöarbetet i Hamn bygger på en kontinuerlig dialog med byggherrarna där erfarenheter och lärande ska överföras mellan de olika etapperna för att nå så hög miljöprestanda som möjligt. Uppföljningen ska ge förutsättningar för förbättringar och kompetensutveckling . I projektet ingår referensstudier, forskningskontakter och uppföljningssamtal om de enkäter som skickas till byggherrar och boende. Det kommer även att anordnas öppna seminarier där resultaten redovisas och diskuteras. Projektet inleddes med ett seminarium och att uppföljningsverktygen ska vara klara . Det är tänkt att uppföljningsarbetet ska fortsätta även efter projektslut fram tills utbyggnaden av Hamn är klar. Bidraget från delegationen har gjort det möjligt för kommunen att knyta till sig SLU och IIIEE för att göra uppföljningsstudien och hjälpa till vid enkätutformningen. I projektet ingår att följa upp den gröna miljön och hur man bygger en levande stadsmiljö exempelvis hur grönstrukturen (vegetation, dagvatten m.m.) och energiförsörjningen integreras i målen. I projektet utgår man bl.a. från klimatmodeller för bebyggda strukturer. Det kan handla om t.ex. hur grönstrukturer placeras så att människor vill vara ute och gå trots 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER att det blåser eller om landanvändningens betydelse för det framtida klimatet. Ett ökat antal träd leder t.ex. till lägre temperaturökning. Grönska och hälsa är en annan aspekt som uppmärksammas. Bidraget har även möjliggjort att en handläggare på kommunen kan arbeta i princip heltid med detta, i stället för att driva projektet vid sidan av sitt ordinarie arbete. Det faktum att man fick endast hälften av det ansökta bidraget gjorde att kommunen först blev osäker på vad man skulle göra. Kommunen fick ingen automatisk återkoppling utan fick ringa och fråga både delegationen och om vad de skulle göra. Det har bl.a. gjort att projekttiden har minskat från fem till . Dessutom kommer olika delar att genomföras mindre fördjupat än vad som var tänkt. Om man inte alls hade fått något bidrag skulle miljöuppföljning ändå ha genomförts men hade då fått genomföras i mån av tid. Man hade inte kunnat lägga upp uppföljningen som en lärandeprocess i dialog.101 Stadsodling som drivkraft för hållbar stadsutveckling SLU i ansökte 2009 om bidrag för ett planeringsprojekt om stadsodling. SLU:s projekt utgår från att interaktionen mellan odling och stad bär på outforskade möjligheter för en hållbar stadsutveckling med positiva effekter för klimat, hälsa, integration, småföretagande och stadsmiljö. I ansökan framförs att stadsodling kan utgöra ett förnyelseverktyg för städer där små åtgärder kan få stort genomslag. I uppföljningen har konstaterats att stadsodling är en fråga som har blivit alltmer aktuell. Projektledaren vid SLU menar att det i mest handlar om att genom stadsodling öka den sociala hållbarheten i stadsutvecklingen, medan det i t.ex. tredje världen handlar om att odla för att överleva. I är stadsodling därmed i första hand kopplad till den hållbara utvecklingens sociala dimension, dvs. att t.ex. skapa en hälsosam fritid och mötesplatser i staden. Forskaren menar att stadsodling främst kommer att bli aktuell i parker och kvartersgårdar men att det antagligen blir för dyrt att odla på tak. Stadsodling kan genom positiva sociala effekter även ge positiva ekonomiska effekter för bostadsförvaltarna och staden genom t.ex. mindre skadegörelse. Stadsodling kan också leda fram till olika näringsverksamheter. kan stadsodling bli ett komplement till livsmedelsförsörjningen, men det är enligt forskaren svårt att säga hur nära eller långt borta denna framtid är. När det gäller den miljömässiga dimensionen handlar det om att på ett mer effektivt sätt använda de näringsämnen som produceras inom staden, ett mer lokalt kretslopp där t.ex. stadens avlopp tas om hand. Stadsodling handlar också om att kunna minska transporter. Dessutom ger en grönare stad ett bättre klimat. SLU-forskaren menar vidare att det finns anledning att studera om och i så fall hur stadsodling påverkas av föroreningar. 101 kommun och SLU , Landskapsarkitektur, intervju ; IIIEE, intervju . 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 SLU:s planeringsprojekt handlar om att utifrån litteraturstudier mer ingående definiera och beskriva formerna för stadsodling, beskriva vilka positiva värden som stadsodling kan bidra med samt analysera hinder och möjligheter för att utveckla stadsodling i tre olika typer av miljöer (innerstad, glest bostadsområde och nybyggnadsområde). Studierna genomförs i och drivs i nära samarbete med . Tanken är att resultaten av projektet ska byggas in i stadens planeringsarbete. består av tre delar. Litteraturstudien handlar om vilka förutsättningar som finns för urban odling och vilka olika typer av urban odling som finns, exempelvis odling iväxthus, på kolonilott etc. Studien ska utmynna i att bl.a. beskriva vad som krävs för att stadsodling ska komma till stånd. Tre fallstudier genomförs i . Fallstudierna syftar till att undersöka vad som gör att urban odling fungerar på denna plats och hur dessa erfarenheter kan föras vidare. I fallstudierna ingår att följa stadsodlingsprojekten, bl.a. genom att intervjua barn och deras upplevelser av att odla: -Sevedsplan, ett befintligt tätbebyggt innerstadskvarter med sociala problem och hög kriminalitet. Stadsodlingen har påbörjats. -Herrgården i , ett glest ytterstadskvarter med sociala problem och hög kriminalitet. -Hyllie, ett nybyggnadsområde där bl.a. en järnvägsstation öppnas . Nybyggnationen sker på bästa . Det kommer att finnas mycket odling runt bostäderna. Ett seminarium anordnades i . I seminariet ingick både utåtriktad information och tillfälle att diskutera stadsodlingsfrågor och på så sätt generera kunskap. planeras ett seminarium i Stockholm.102 I uppföljningen har ett studiebesök genomförts vid Sevedsplan där stadsodling har påbörjats av organisationen i stan. Här fanns tidigare ett av Malmös många koloniområden och sambandet mellan stadsodling förr och blir därigenom synligt och konkret för de boende. Odlingen sker mitt på Se- vedsplan. Barn i stan konstaterar: , medan kolonilotten skapas, stannar boende och förbipasserande till vid kolonin. Spontant uppstår samtal om odling, maträtter, grönsaker, blommor, kryddor, smaker, lukter och minnen.103 konstaterade i sitt yttrande över SLU:s ansökan att det är ett projekt med bred ambition där alla tre hållbarhetsdimensionerna finns med. konstaterade att idén är intressant men att den ännu känns för outvecklad för att leda till planering eller investering. Projektet beviljades i bidrag från Delegationen för hållbara städer. Enligt uppgift från SLU finansie- 102SLU landskapsutveckling, intervju . 103Barn i stan, Sevedsplan, , studiebesök samt webbplatsen . 2010/11:RFR2 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER ras projektet till av delegationen, medan resterande finansiering kommer från andra projekt och internt inom SLU. I uppföljningen uppger SLU att det genom bidraget har blivit möjligt för SLU att arbeta med stadsodlingsfrågan. Den typ av förstudie som genomförs hade inte varit möjlig att genomföra utan bidrag från delegationen med hjälp av vanliga forskningsmedel. Om de inte hade beviljats bidrag hade projektet inte genomförts. Idén till och intresset för urban odling fanns , men delegationen gav möjlighet att förverkliga detta. nätverk för hållbara städer var en aktör som tryckte på för att få till stånd en ansökan om urban odling. Öppen idétävling för omformulering av miljonprogramsområden i län lämnade 2009 in en ansökan om planeringsbidrag för ett projekt som syftar till att finna nya förhållningssätt till förnyelsen av miljonprogramsområdena, vilka inte har sin värdegrund i den historiska staden. I ansökan framförs att miljonprogramsområdena har välkända problem men att dessa områden också har en potential. har områdena ofta omnämnts i diskussionen om energieffektivisering och klimatanpassning. I ansökan konstateras att miljonprogrammet motsvarar av det totala svenska bostadsbeståndet, och när dessa områden nu står inför en förnyelse bör deras unika tekniska, sociala och rumsliga organisation vara utgångspunkt. projektförslag handlade om att genomföra en öppen idétävling där resultatet skulle visa på olika möjligheter för ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet samt nya stadsbyggnadsstrategier. I ansökan framförde att en tävling är en bra metod för att generera många förslag och strategier och att den skulle vara öppen, internationell och idébaserad. I uppföljningen har uppgetts att projektidén kom fram i dialog inom nätverket om att hitta nya förhållningssätt till förnyelsen av miljonprogramsområdena. konstaterade i sitt yttrande att hållbarhetsmålen är beaktade och att tävlingsförslaget sätter fokus på ett aktuellt problemområde, men att mycket syntes vara på idéstadiet. menade att utgångspunkten var intressant och viktig, men att det är ett projekt med osäker utgång eftersom tävlingsarrangören har liten kontroll över kvaliteten på tävlingsförslagen. Projektet beviljades inte stöd från Delegationen för hållbara städer. På fick man motiveringen till avslaget i samband med att delegationen erbjöd ett uppföljande telefonmöte. Från delegationen var man enligt tveksam till tävlingsförfarandet och om skulle hinna genomföra projektet. hade önskat sig en skriftlig motivering till delegationens avslagsbeslut. Avslaget innebär att projektet inte genomförs. Om projektet hade genomförts skulle kontakt med olika forskare ha varit en väsentlig del. Kommunerna arbetar nu var och en för sig vidare med miljonprogramsområdena. Nätverket för hållbara städer har dock haft en träff som har handlat om miljonprogramsområdena. i lämnade 2010 in en ny ansökan om planeringsstöd. handlade ansökan om att vidareutveckla ett befintligt planerings- 5 STATENS SATSNING PÅ HÅLLBARA STÄDER 2010/11:RFR2 verktyg för beräkning av koldioxidutsläpp i blandstad. konstaterade i sitt yttrande att projektet kan ge ett bra planeringsverktyg till låg kostnad och placerade ansökan i en grupp med projekt som troligen har god möjlighet att bidra till hållbar stadsutveckling men där kompletteringar är nödvändiga för att bättre kunna bedöma projektens potential. en miljöprofilerad stadsdel i världsklass ansökte 2009 om både investerings- och planeringsstöd för sitt arbete med . ambition är att ska bli en miljöstadsdel med mycket högt satta mål. Miljö- och energifrågor uppges genomsyra planeringen, och inriktningsmålen för stadsdelen kommer att omfatta klimatmål och mål för ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet. Avsikten är att det för de boende och verksamma i området ska vara lätt att göra rätt.