rfr · GX0WRFR5 · 2010-01-27 00:00:00 — öppna seminarium om äldrefrågor Riksdagstryckeriet, , 2010 anordnade ett öppet seminarium om äldrefrågor med anledning av utskottets behandling av äldrefrågor i betänkande 2009/10:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Mot denna bakgrund men också för att fördjupa diskussionen och öka kunskaperna kring dessa frågor anordnade socialutskottet det öppna seminariet. Seminariet kan även ses som ett led i utskottets uppföljande och utvärderande verksamhet. Utskottet bedömer att vad som sades under seminariet är av allmänt intresse och att det bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift av utfrågningen och de bilder som visades vid seminariet. Programmet finns i en bilaga till rapporten. öppna seminarium om äldrefrågor kl. 9.0011.45 i Skandiasalen , vice ordförande i geriatrisk förening samt verksamhetschef vid i , projektansvarig för forskning och utveckling Nätverk för Silviasystrar, SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 , samordnare/anhörigkonsulent , 2:e vice ordförande Från socialutskottet deltog: (), ordförande (), vice ordförande 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 Öppet seminarium om äldrefrågor Ordföranden: seminariedeltagare! Jag heter och är ordförande i socialutskottet och ska tillsammans med , vice ordförande, och kanslichef hålla ihop dagens öppna seminarium. Jag säger varmt välkommen till alla som deltar. Jag säger också välkommen till utskottets ledamöter, till företrädare för , till besökare, till medierepresentanter och till dem som följer oss via webb-tv. Ett särskilt välkommen riktas också till en lång rad engagerade och kompetenta gäster som bjudits in till vårt seminarium för att belysa ett antal frågeställningar, delge oss erfarenheter och fördjupa våra kunskaper på äldreområdet. behandlar just nu regeringens budgetproposition och därutöver ett ganska stort antal motioner från partier och enskilda ledamöter som rör äldrefrågor. Dagens seminarium är ett led i att bereda dessa underlag. Programmet är upplagt så att vi först får en aktuell bild av äldreomsorgen och av vilka utmaningar vi står inför. Regeringen satsar på att ge kommuner stöd för att utveckla och stödja kvalitetsarbetet, bland annat med hjälp av ekonomiska styrmedel. Vi är intresserade av att få en bild av hur effekterna slår och av vilka resultat vi kan se uppnås. Framför allt gäller det också att få en ledning i hur vi går vidare samt vad erfarenheterna så här långt gett. Dessa frågor ska vi diskutera bland annat med företrädare. Dessutom ska vi få ett antal lokala exempel. Härutöver lyfter vi särskilt fram några områden. Bland annat gäller det multisjuka äldre och behovet av intensifierade vård- och omsorgsinsatser för dessa personer. Vi har prioriterat demensvården erfarenheterna och hur vi ytterligare utvecklar kvaliteten i demensvården. Även här får vi sakkunskap och ett antal lokala exempel. Jag tror att de flesta håller med mig när jag påstår att anhöriga är en omistlig resurs. Men hur fungerar anhörigstödet ? Vi vet att det finns goda exempel och har bjudit hit några personer för att få del av dem. Innan vi går över till frågestunden då ledamöter har möjlighet att ställa frågor kommer företrädare för landets två största pensionärsorganisationer, SPF och PRO, att utifrån sina erfarenheter och kunskaper i första hand reflektera över de områden som vi valt att belysa. Än en gång hälsas ni varmt välkomna. Den första programpunkten gäller problem och utmaningar inom äldreomsorgen . Ord och bild lämnas över till , överdirektör på . 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR : Tack så mycket! Under mina tänker jag ägna huvuddelen av anförandet åt att berätta om de utmaningar som vi ser inom äldreomsorgen. På slutet kommenterar jag det statsbidrag som finns för kvalitetsutveckling i äldreomsorgen. Jag har gjort en lista med sju punkter om de utmaningar som vi ser och som jag här tänker redovisa. Jag vill understryka att punkterna inte står i prioriteringsordning, utan de gäller det som vi tror är de viktiga frågorna. Den första utmaningen gäller hemsjukvården som spelar en allt viktigare roll för äldres hälsa och trygghet. levererade vi en rapport med en stor översyn av hemsjukvården. Vi kunde där konstatera att det finns problem på ett antal områden. Allt fler äldre får hemsjukvårdsinsatser och alltmer avancerade sjukvårdsinsatser. Detta ställer stora krav på tillgången till läkare och sjuksköterskor i verksamheten, även under jourtid. Vi kunde konstatera att tillgången ofta inte är tillräcklig. Av vår rapport framgår exempelvis att det fanns situationer där en sjuksköterska under jourtid hade ansvar för 400 patienter i hemsjukvården. Så får det inte vara, menar vi. När det gäller organisation och innehåll i hemsjukvården varierar det kraftigt beroende på om det är eller kommunen som ansvarar för hemsjukvården i ordinärt boende. Över huvud taget saknas en samlad beskrivning av hemsjukvårdens uppdrag och av vilken kompetens som ska finnas i verksamheten. Det innebär, menar vi, att vården i hemsjukvård inte ges på lika villkor. Av rapporten framgår också att patienterna har bättre tillgång till undersökningar, metoder och behandlingar av olika slag när hemsjukvårdsansvaret i ordinärt och särskilt boende är samordnat, alltså med kommunerna som ansvariga. En annan fråga som vi lyft fram är bristen på rutiner när det gäller att på olika tider av dygnet, framför allt under jourtid, komma åt journalhandlingar. Alla förstår att om sådana rutiner inte fungerar finns det risker beträffande patientsäkerheten. Detta är en fråga som vi kommer att ägna mycket uppmärksamhet när vi får ansvaret för den samordnade tillsynen av sjukvården och . Den andra utmaningen gäller de äldres psykiska hälsa. Bland många äldre är psykisk ohälsa ett utbrett problem. Dessutom är frågan dåligt uppmärksammad. I en rapport som vi tog fram konstaterar vi att det för av de äldre rapporteras psykisk ohälsa av svårare eller lättare slag. En fjärdedel av alla självmord som inträffar i gäller personer . Män är den grupp bland 100 000 invånare där självmord är vanligast. Trots att psykisk ohälsa är vanligt förekommande är det ett område som är dåligt uppmärksammat. I vår rapport skriver vi att det troligen beror på att detta är någonting som ligger mittemellan psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård och att det inte finns någon samlad strategi för hur de här frågorna ska hanteras. SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 Våra slutsatser är att huvudmännen här måste ta ett mycket större ansvar för att samarbeta och för ett gemensamt ansvarstagande. Det fordras att personal inom de här verksamheterna får en bättre kunskap om psykisk ohälsa. ska bidra till kunskapsstöd här, bland annat genom de nationella riktlinjer som gäller ångest och depression som vi beslutar om men också genom annan vägledning som vi håller på att ta fram. Den tredje utmaningen gäller de äldres läkemedelsbehandling. Vi vet att användningen av läkemedel har ökat oerhört kraftigt . Genomsnittligt använder en person som är sex olika läkemedel. De sköraste, de sjukaste och de som finns i särskilda boenden använder i genomsnitt tio olika läkemedel. Det här är en konsekvens av att nya läkemedel och nya behandlingsmetoder kommit fram. Men det innebär också en risk för polyfarmaci det vill säga att kombinationen av olika läkemedel innebär risker för allvarliga läkemedelsbiverkningar. I vår senaste äldrerapport skriver vi att av alla inläggningar av äldre på sjukhus beror på just biverkningar av läkemedel. Här behövs det insatser på alla nivåer för att förbättra läkemedelshanteringen. Huvudmännen har ett ansvar för att ansvariga har tillräcklig kompetens och för att det utvecklas rutiner för en patientsäker läkemedelshantering. I pågår ett arbete med att förtydliga den föreskrift som finns om läkemedelshanteringen. Det arbetet har pågått ett tag. Det är viktigt att vi blir klara. Planeringen där är att det ska införas en uttrycklig bestämmelse som innebär att äldre som så vill ska ha rätt till en fast läkarkontakt. En sådan fast läkarkontakt ska ha ett uttryckligt ansvar för samordningen av läkemedelsbehandlingen för personen i fråga. I de här föreskrifterna räknar vi med att det ska finnas tydliga bestämmelser om att regelbundna läkemedelsuppföljningar ska göras. Vi arbetar också hårt på att bättre kunna följa utvecklingen på området genom kvalitetsindikatorer och öppna jämförelser. Den fjärde utmaningen gäller strukturomvandlingen i äldreomsorgen. Här handlar det om utvecklingen under en följd av år med ett ganska kraftigt minskat antal platser i särskilt boende och med en ökad satsning på hemsjukvård och hemtjänst. Jag har några bilder som belyser detta och som inte på något sätt är okända. En bild visar utvecklingen av antalet platser i särskilt boende för äldre . Det är en kraftig minskning, från 118 000 platser till 96 000 platser. Det har skett ett trendbrott . har det faktiskt skett en viss ökning. En bild visar täckningsgraden i hemtjänst, den blå kurvan, och särskilt boende, den röda kurvan, för personer . Vi ser här hur täckningsgraden successivt har minskat när det gäller särskilt boende och kraftigt ökat när det gäller . Den här strukturomvandlingen har inneburit att tillgången till särskilt boende i många kommuner är i obalans, att kraven för att få särskilt boende 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR successivt har ökat och att de som beviljas plats i särskilt boende ofta får vänta orimligt länge på sin plats. har tillstyrkt förslagen om trygghetsboende. Men vi tror inte att trygghetsboendet kommer att kunna lösa problemet med få platser i särskilt boende, utan vi tror att det kommer att behövas satsningar på båda boendeformerna. Den femte utmaningen gäller individanpassad äldreomsorg. Här har vi stoppat in flera olika saker: äldres möjligheter att påverka den omsorg de får, det sociala innehållet i omsorgen och andra liknande frågor. En grundläggande förutsättning för en individanpassad äldreomsorg är att man som äldre kan delta i utformningen av insatser. I den senaste Äldreguiden mäter vi hur det står till på den här punkten. Vi kan konstatera att ungefär två av tre äldre ges möjlighet att delta i den genomförandeplanering som sker. Det är en högre siffra än , men är det en låg siffra med tanke på att socialtjänstlagen faktiskt innehåller bestämmelser om att de äldre ska ha möjlighet att delta i planeringen av insatserna. I flera sammanhang har vi rapporterat om brister när det gäller det sociala innehållet i äldreomsorgen. genomför vi årliga nationella brukarundersökningar om hur äldre värderar kvaliteten i äldreomsorgen. Vi har undersökt kvalitetsvariabler av olika slag. Genomgående värderar äldre på de allra flesta områdena kvaliteten ganska högt. Ett område sticker särskilt ut både när det gäller hemtjänst och när det gäller boende. Det gäller sociala aktiviteter och det sociala innehållet som ligger väsentligt lägre än de andra kvalitetsområdena. Det område som ligger näst lägst är maten. Helt kort gäller andra frågor under rubriken hur vi ska klara att ge alla de många äldre och de allt fler med utländsk bakgrund en kulturanpassad äldreomsorg, hur vi ska klara att tillgodose de nationella minoriteternas rätt att få en kulturanpassad äldreomsorg och hur vi kan säkra ett värdigt och bra bemötande när det gäller hbt-personer i äldreomsorgen. Jag tror att det på alla dessa tre områden finns mycket att göra. Den pågående satsningen på ökad mångfald tror vi kan förbättra förutsättningarna för att på ett bättre sätt anpassa stöd och vård. Vi har i uppdrag att fördela ett statsbidrag för att förbereda kommunerna på detta. Intresset från kommunerna har varit stort. De pengar som avsatts har fördelats. I 210 kommuner har man fått pengar. Där pågår förberedelser för att införa valfrihetssystem, med stöd av nämnda statsbidrag. Den sjätte utmaningen gäller kompetensförsörjningen. En given förutsättning är att det finns en bra, engagerad och kompetent personal. Det är rimligt att tro att det finns ett samband mellan en hög kompetensnivå och en bra kvalitet. Därför är det glädjande att se att den andel av personalen i äldreomsorgen som har yrkesförberedande utbildning har ökat . Vår senaste siffra i Äldreguiden är att har en sådan yrkesförberedande utbildning. Jämfört med hur det var uppskattar vi att det nu är en ökning med . SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 av personalen har högskoleutbildning. Där är läget ungefär som det var för åtta eller . Jag vill understryka att det när det gäller framtida satsningar i kompetensfrågan är viktigt att också fånga upp ledarskapet. Cheferna i äldreomsorgen har en komplex uppgift. ska de arbetsleda en väldigt stor personal, så på det sättet har de inte en lätt uppgift. Den sjunde och sista utmaningen gäller stödet till anhöriga. Visserligen ser vi att det är en positiv utveckling i landet. Allt fler kommuner kan erbjuda ett bra stöd till anhöriga, mycket på grund av det statsbidrag som getts . Det bör ändå finnas med på listan dels därför att det spelar en så central roll i äldreomsorgen, dels på grund av att det nu är en skyldighet för kommunerna att ge stöd till anhöriga. Utmaningen ligger i att se till att den positiva utveckling som vi kan se här fortsätter och att lagändringen kan realiseras på ett bra sätt. Också här har en viktig uppgift. Vi håller nu på med att ta fram en bred informationssatsning och ska ta fram en vägledning som stöd för tillämpningen av den nya regeln. ska vi också följa upp reformen. De sista minuterna ägnar jag åt statsbidraget. går det inte att uttala sig om vilka effekter detta har för kvalitet eller för äldres livsvillkor. Däremot har vi samlat på oss erfarenheter . På många områden pågår ett arbete med att följa upp effekterna. Vi gör det centralt. De regionala FoU-enheterna har också fått i uppdrag att göra en uppföljning. Pengarna har kunnat fördelas till sju områden. Det rör sig om mycket pengar , 4,6 miljarder. Rehabilitering, kost, nutrition, demensvård, läkemedelsgenomgångar, det sociala innehållet, förstärkt läkartillgång och förebyggande hembesök handlar det om. Bilden visar fördelningen . är det en likartad bild när det gäller pengar till kommunerna. Några områden sticker ut: rehabilitering, det sociala innehållet vilket vi tycker är väldigt glädjande och demensvården. Ni ser själva hur det ser ut för övriga områden. Även på landstingssidan dominerar rehabilitering och naturligen då förstärkt läkartillgång och läkemedelsgenomgångar. Även här har demensvården ägnats stort intresse När det gäller erfarenheter har statsbidraget mött ett väldigt stort gensvar inte bara, tror vi, därför att det handlar om mycket pengar utan också därför att områdena upplevs som angelägna utvecklingsområden. De sju områdena är de centrala för äldreomsorgen. Det är de signaler vi har fått. Det här har lett till ett stort engagemang på alla nivåer på politisk nivå och på chefsnivå men också långt ned i organisationerna bland dem som möter de äldre; många av initiativen till projekt kommer faktiskt därifrån. Vi får också, vilket är glädjande, signaler om en permanentning. Vi vet att det för många av de verksamheter som satts i gång redan har fattats beslut om en permanentning, trots att det är fråga om statsbidrag. Detta är naturligtvis mycket viktigt. 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR Hela satsningen har på ett bra sätt främjat samverkan mellan kommuner och landsting. Särskilt på två områden på områdena rehabilitering och läkemedelsgenomgångar har man inlett ett samarbete och har gemensamma projekt. Satsningen har inneburit kompetensförstärkningar på flera områden. Man har rekryterat personal som man tidigare inte haft. När det gäller mat har man till exempel rekryterat dietister och lärare från restaurangskolor just för att förbättra kvaliteten. Det gäller också i hög grad det sociala innehållet. eftersatta områden har även kunnat uppmärksammas. Maten är ett mycket bra exempel. Den frågan fanns tidigare inte alls tydligt på agendan. Det gäller också det förebyggande arbetet. Statsbidraget har lett till att ungefär 100 000 äldre runt om i landet har fått hembesök just i förebyggande syfte och för att de ska få information om vad som finns att erbjuda. Vidare vill vi understryka det värde som långsiktigheten haft i den här satsningen. Det har inte varit en ett- eller tvåårig satsning, utan satsningen har pågått . Det finns signaler i budgetpropositionen om att den ska fortsätta. Det tror vi är mycket viktigt för att det hela ska bli framgångsrikt. Jag kommer till andra styrmedel som är aktuella och som är väl så viktiga. får vi ansvaret för att bedriva en samordnad tillsyn för sjukvård och hemtjänst. Jag tror att äldreområdet är det område som vinner mest på en sådan samordning. Här handlar det verkligen om verksamheter där sjukvård och socialtjänst bedrivs parallellt. För övrigt har vi fått regeringens uppdrag att förstärka tillsynen inom äldreområdet. Detta kommer att bli mycket viktigt för oss. Vi har också genom beslut fått ett utökat mandat att normera inom . Det mandatet kommer vi att använda bland annat till att se över om det behövs mer normering på äldreområdet när det gäller delar. Vi ska också försöka bygga samman de kvalitetsföreskrifter som finns separat för sjukvård och socialtjänst och som är de viktigaste regelverken för kvalitetsarbete samt samordna dem för sjukvård och socialtjänst. Vi tror att det kan ha stor betydelse för att staten ska bli tydligare om vad som gäller i kvalitetsarbetet. Vi jobbar hårt med öppna jämförelser. Också där har vi regeringens uppdrag att ta fram mer relevanta kvalitetsindikatorer och att öppet redovisa dem. Vi vet att det är ett bra styrmedel på alla områden, inklusive äldreområdet. Allra sist: Kunskapsstyrningen är mycket viktig. kommer vi att besluta om nationella riktlinjer för demensvården. Det är ett material som är mycket efterlängtat. Vi vet att det kommer att vara ett stort sug efter det. har vi genomfört 15 regionala konferenser. På det sättet har vi mött 2000 nyckelpersoner inom demensvården politiker, chefer på olika nivåer samt patientföreträdare. Vi tror att det på det sättet finns bra förutsättningar för att riktlinjerna när dessa kommer ut är bra förankrade och för att de får genomslag. SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 Ordföranden: så mycket, , som hjälpt oss med att se såväl utmaningar, som vi naturligtvis vill ta tag i, som effekterna av ekonomiska styrmedel så långt det nu går att visa på dessa. Ordföranden: ska nu från personer som vi önskat skulle komma hit få lyssna till två lokala exempel som vi hört talas om. Det gäller och kommuner, vilkas representanter har en kvarts talartid att dela på. Först ut är och från kommun. : Jag ska börja med att säga några ord om min bakgrund. Jag kommer från men har bott i . Just nu jobbar jag som projektledare när det gäller lagen om valfrihet. har jag jobbat med äldreomsorg. Innan jag flyttade till jobbade jag med kvalitetsarbete i i KL, motsvarigheten till SKL i . I jobbade jag med att ta fram ett kvalitetssystem som heter Fæl- les sprog som är nationellt. : Jag delar projektledartjänsten med inom LOV- projektet i . Jag har jobbat inom äldreomsorgen och har bakgrund som undersköterska. Sedan har jag jobbat med vårdtidsmätningar traditionellt där man fokuserar på vad brukarna inte kan i stället för vad de kan. : Jag ska säga lite om bakgrunden. Vi började i med att se på hur vi kan förbättra kvaliteten för de äldre. önskade att få ett bättre sätt att styra resurserna på, och vi fokuserade på tre viktiga faktorer. Den ena var först och främst kvaliteten, att vi ska ha mesta möjliga kvalitet. Vi ville gärna, som så många andra kommuner, göra det till absolut lägsta kostnad. Det får inte kosta pengar. Vad som också är viktigt är att personalen ska trivas på jobbet. Det ska vara roligt att gå till jobbet. Det som var viktigt för oss i första hand var att brukaren, kunden, ska vara i centrum. Planering ska göras utifrån det. Det gjorde att vi måste ha en kvalitetsbeskrivning. Vi ville ha kvalitetsfaktorer som var mätbara. Vi ville inte ha en planering som ska styra. har jag jobbat med en rammodell, där kvaliteten påverkas av hur mycket jobb det är att göra. Finns det mycket att göra får man sänka kvaliteten. vill vi att kvaliteten ska vara fast. Sedan ska man bemanna och styra utifrån den kvalitet vi har fastställt. 2009/10:RFR5 SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR Slutligen ger vi brukarna en viss garanti för att när vi genomför det gör vi det efter brukarens önskemål. Det gjorde att vi måste ta fram en kvalitetsstandard, delvis inspirerad i . : Vad är då en kvalitetsstandard? Vår kvalitetsstandard innehåller en insatskatalog, en insatsbeskrivning. Det handlar om att genomförandet måste vara brukarstyrt. Vi har en målgaranti. Insatskatalogen är en förteckning över de vanligast förekommande insatserna med standardtider. Insatserna ska alltid beviljas utifrån ett individuellt behov. Standardtiden ska ses som en genomsnittstid för insatsen. Den beviljade tiden ska vara individuellt anpassad till den enskildes behov. Då har vi några insatser som vi vill peka på. Vi har någonting som heter social samvaro och pedagogisk insats, där man alltså har en lärande funktion i . I insatsbeskrivningen (Bild) beskriver vi vilka uppgifter som vanligtvis ingår i insatsen. Här har vi beskrivit en, personlig omvårdnad. Vi ställer krav på brukaren också, vad brukaren ska ställa upp med. Beskrivningen av insatserna jobbar vi mer med. Sedan har vi försökt sätta en kvalitet när det gäller genomförandet. Kontaktmannen blir en viktig person. Kontaktmannen och brukaren ska tillsammans upprätta en genomförandeplan, och i den ska framgå vad insatsen omfattar, när och hur den ska utföras. Vårt kvalitetsmål i kommun är att vi ska uppnå att alla insatser ska levereras inom en överenskommen tid i av fallen. Det är någonting vi kan följa upp eftersom alla avvikelser ska dokumenteras. När det gäller insatser som är personbundna, som personlig omvårdnad som att äta och dricka, får man max avvika från den överenskomna tiden . När det gäller kringinsatser som städning kan man skjuta på det . : Vi kommer att jobba vidare med detta. Det är viktigt att vi har fokus på de här kvalitetsfaktorerna som ska säkra att vi utför allt efter brukarens önskemål, inte på verkställarens. Viktigt är att vi alltid har brukaren i centrum. Vi vill ha kvalitetsfaktorer som är mätbara. Viktigt är att undvika att vi gör kvantitet till kvalitet; vi vill hitta kvalitetsfaktorer, inte kvantitetsfaktorer. : Jag jobbar som verksamhetsutvecklare i kommun . Jag kan berätta att det är ett av de roligaste jobb man kan ha. När det gäller våra statliga stimulansmedel (Bild) har vi jobbat med en metod som vi har praktiserat då vi har jobbat med de internbudgetpengar som vi har kunnat få, och vi har tyckt att det har varit bra. SOCIALUTSKOTTETS ÖPPNA SEMINARIUM OM ÄLDREFRÅGOR 2009/10:RFR5 nu har vi haft möjlighet att med mycket mer pengar jobba mer intensifierat och få ut mycket mer av det. Vår tanke är att man ska jobba inifrån, man ska ta till vara de resurser som finns hos omsorgstagarna, som finns hos personalen och de önskemål som finns. Därför har vi gått ut i verksamheten och sagt att ni får söka pengar utifrån ett fastställt formulär. Kravet från vår sida är att man gör en projektbeskrivning och gör en kalkyl. Vi har lagt ut lite lathundar på vad varje timme kan kosta. Vi har sagt att man ska beskriva hur man följer upp och redovisar arbetet. Det här var lite jobbigt i början, för man var inte van att få så mycket ansvar. Man var inte van att skriva ned, men vi har haft den pedagogiken att vi har hjälpt till men inte gjort jobbet.