rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Swentec är en delegation för miljöteknik som inrättades och är underställd ().235 Syftet är att effekti- 232Förordning (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. 234Exportrådet, intervju . 235År 2003 fick i uppdrag av regeringen att lämna förslag till hur ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport kan inrättas. tillsatte regeringen en utredning för att lämna förslag på lämplig organisation för ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Resultatet av utredningen redovisades i SOU 2004:84. bildades Swentec inom ramen för med syfte att stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik, miljöanpassade varor, tillverkningsprocesser och tjänster på den svenska och internationella marknaden. fick Swentec ett nytt uppdrag och flyttades organisatoriskt till att bli en delegation under (). STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER BILAGA 6 2010/11:RFR2 den statliga strukturen för att stärka de svenska miljöteknikföretagen. Delegationen ska utarbeta underlag för regeringens insatser inom miljöteknikområdet och på olika sätt stödja miljötekniksektorn i . Den ska bistå regeringen i det fortsatta arbetet med utformning, uppläggning och genomförande av olika åtgärder inom miljöteknikområdet. Swentec har till uppgift att samla in, analysera och identifiera områden för att stärka de svenska miljöteknikföretagen. En annan uppgift är att skapa mötesplatser där olika aktörer kan diskutera behov och möjligheter. Swentec har analyserat ett antal av de svenska styrkeområdena inom miljöteknik och de svenska spjutspetsföretagen. Avfallshantering är det senaste området som kartlagts. Sekretariatet för miljöteknikexport till , vid och dess enhet för främjande och EU:s inre marknad (), finns sekretariatet för miljöteknikexport till . Sekretariatet ska genomföra de överenskommelser som finns mellan och inom områdena energi- och miljöteknik och hållbart stadsbyggande. Genom att bl.a. samordna och förstärka befintliga offentliga aktörer och resurser ska regeringens särskilda samordnare underlätta för svenska miljöteknikföretag att etablera sig och växa på den kinesiska marknaden. Den tvååriga satsningen är ett samarbete mellan , och Utrikesdepartementet.236 På regional nivå har de statliga länsstyrelserna uppgifter som avser miljöfrågor, samhällsplanering m.m. När det gäller samhällsplanering tar fram underlag om förhållanden som är viktiga att ta hänsyn till vid planering av t.ex. byggen och markanvändning. Målet är att skapa goda och trygga levnadsförhållanden och en långsiktigt hållbar livsmiljö. Tillsammans med kommuner och myndigheter arbetar länsstyrelserna med rådgivning och tar fram regionalt underlag för den kommunala planeringen (översiktsplan, detaljplan och områdesbestämmelser). ger råd om, granskar och prövar den kommunala planeringen med hänsyn till människors hälsa och säkerhet, riksintressen, miljökvalitetsnormer samt frågor som rör flera kommuner i länet. tar fram underlagsmaterial om olika förhållanden som är viktiga att känna till vid samhällsplaneringen, t.ex. inventeringar och värderingar av natur- och kulturmiljöer. ger vidare råd, utbildar och informerar om bl.a. (PBL) och . har fyra roller i samhällsplaneringen: Samordningsrollen som statens företrädare tillvarata, samordna och sammanväga olika statliga intressen. Myndighetsrollen bl.a. prövning av detaljplaner och bygglov samt beslut om överklagade planer och bygglov. 2010/11:RFR2 BILAGA 6 STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER Tillsynsrollen verka för en god livsmiljö, bevaka att lagar följs och ingripa vid överträdelser. Rådgivningsrollen tillhandahålla planerings- och kunskapsunderlag, ge råd om tillämpningen av , föra ut beslut och regeringens mål, ge en regional överblick.237 När det gäller miljöskydd övervakar och analyserar miljöns tillstånd i länen. sammanställer även kunskapsunderlag och sätter upp regionala mål för miljön samt prövar och inspekterar större miljöfarliga verksamheter enligt . ger råd till de kommunala miljömyndigheternas arbete samt följer upp och utvärderar deras verksamhet. En av de länsstyrelser som har ingått i denna uppföljning, i , har konstaterat att har många olika uppgifter som följer av lagstiftning och av länsstyrelseinstruktionen. Dessutom ges länsstyrelserna olika uppdrag genom regleringsbrev. i har inrättat ett hållbarhetssekretariat och medverkar också i ett utvecklingsråd. arbetar med klimat- och energistrategier och i det gällande regionala utvecklingsprogrammet (RUP), som utarbetat, tas frågor om hållbar utveckling upp. En utmaning är att få dels kommuner, dels näringslivet att anamma det långsiktiga hållbarhetsperspektivet. är med i det nätverk för hållbart byggande som finns i . Detta samarbete uppges fungera mycket bra och många olika aktörer är med. har ett tillsynsansvar inom samhällsplanering och byggnadsväsende, men på grund av bristande personella resurser hinner i inte ägna sig åt tillsyn i önskvärd omfattning. Tillsynen genomförs ofta i samband med samråden i kommunernas planprövningar. De större kommunerna i länet har särskilda förvaltningar för samhällsplanering, och tjänstemännen träffar oftare, vilket underlättar tillsynsarbetet. Från framförs att man gärna skulle vilja ägna sig mer åt tillsyn på samhällsplaneringsområdet och att det fanns mer resurser till tillsyn.238 Kommunerna har ett samlat ansvar för den lokala samhällsutvecklingen och bebyggelseplaneringen inom sitt geografiska område. Med stöd av PBL svarar kommunerna för den fysiska planeringen genom att bl.a. upprätta översiktsplaner och detaljplaner för mark- och vattenanvändning. Kommunen har också ansvar för bl.a. byggtillsynen och för bostadsförsörjningen.239 Kommunerna i har genom PBL en stark ställning i den fysiska planeringen med ansvar för aktuella och kommuntäckande översiktsplaner utan juridiska 238Länsstyrelsen i , intervju . STATLIGA OCH KOMMUNALA MYNDIGHETER BILAGA 6 2010/11:RFR2 De ansvarar också för byggrättsligt bindande detaljplaner och områdesbestämmelser samt prövning av bygglov.240 Kommuner och Landsting (SKL) har arbetat med hållbar stadsutveckling . Arbetet påbörjades utifrån miljömålet God bebyggd miljö. SKL hade aktiviteter i ett tjugofemtal kommuner och arrangerade konferenser m.m. SKL har tagit fram ett antal positionspapper som beskriver förbundets policy när det gäller frågor som rör hållbar stadsutveckling: Hållbar stads- och tätortsutveckling eller urbanpolitik (2004). Detta är ett grundläggande positionspapper som håller på att uppdateras. Det nya positionspapperet tros vara klart och får då ett exemplar av det. Bra luft och hållbar utveckling (2007). Detta positionspapper kommer att arbetas in i det nya om hållbar stadsutveckling. Energi och klimat (2008). Detta är ett positionspapper som behandlar en fråga som är viktig och prioriterad för SKL. Stuprör och hängrännor sektorsövergripande planering för attraktiv och hållbar livsmiljö (2008). Detta är en skrift som tar upp även annat än hållbar stadsutveckling.241 Dessutom har SKL tagit fram ett flertal olika skrifter som handlar om frågor som rör hållbar stadsutveckling, exempelvis Bättre luft och mindre buller så här gör vi (2008). 241SKL, intervju . Andra insatser för en hållbar stadsutveckling I denna bilaga finns en översiktlig genomgång av de insatser för hållbar stadsutveckling som görs utöver de särskilda insatser som görs inom ramen för satsningen på hållbara städer. Statliga insatser för städernas miljö Inom miljöområdet gör staten en rad olika insatser som på olika sätt påverkar möjligheten att uppnå en hållbar stadsutveckling. En central myndighet inom området är , vars arbete med hållbar stadsutveckling är inriktat på att minska människans påverkan på miljön och skapa en bra livsmiljö. Verket arbetar bl.a. för effektiv energianvändning, tätortsnära natur och hållbara system för transporter och avfall. En del av verkets arbete är kopplat till bidrag för utveckling av stadsmiljön, nya tekniska lösningar och samarbetsformer och informationsinsatser för att sprida kunskap och erfarenheter om olika miljöfrågor. Både länsstyrelserna och deltar i arbetet med efterbehandling av förorenade områden i . Den nationella inventering som länsstyrelserna genomförde 2008 visar att det i finns ca 80 000 områden som befaras vara förorenade. En mycket stor del av dessa finns i städer som rester av äldre industriverksamhet. För att gamla industriområden och hamnar som ett led i förtätning av städerna ska kunna göras om till nya bostadsområden måste det säkerställas att områdena inte är förorenade innan bostäderna byggs. En annan del i miljöarbetet handlar om städernas vatten och avlopp, där bl.a. rening av farliga ämnen till vattnet och avfallsfrågor uppmärksammas. Enligt uppgift från står staden för av den totala mängden avfall, vilket motsvarar den andel av befolkningen som lever i stadsområden.242 Statliga myndigheter genomför en rad andra insatser som påverkar städernas miljö på olika sätt. Ett exempel som kan nämnas i detta sammanhang är att regeringen har gett , , , och fem länsstyrelser i uppdrag att aktivt bidra till genomförandet av för . ska bl.a. bistå med åtgärden att skapa ett nätverk för hållbara städer.243 242Frågor om bl.a. förorenade områden och avloppsrening har uppmärksammats tidigare i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet (2008/09:RFR3). 243Regeringsbeslut , , intervju . ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 avsatte till stöd för lokala investeringsprogram (LIP). Syftet med stödet var att dels använda kommunerna som motor för att öka takten i den ekologiska omställningen i , dels bidra till ökad sysselsättning. Stödets konstruktion innebar att kommunerna skulle identifiera de lokala miljöproblemen och ansöka om stöd till de lösningar som de själva ansåg effektiva. Totalt beviljades bidrag till drygt 1 800 projekt i 211 investeringsprogram. De sista programmen avslutades och slutrapporterades . Av utvärderingar framgår att av de beviljade bidragen användes (4,).244 Omkring en sjättedel av LIP-projekten kunde inte genomföras, bl.a. på grund av ekonomiska orsaker eller förseningar. Totalt investerades det mer än i miljö- och klimatprojekten. Bidragen gick till bl.a. energi- och klimatprojekt, avloppsprojekt, projekt i stora bostadsområden och trafikprojekt. Runt en tredjedel av projekten var klimatrelaterade. Summeringen av resultaten visar att utsläppen av växthusgaser minskade med ca , vilket kan jämföras med målet enligt ansökningarna (1,). Drygt hälften av kommuner i samtliga län beviljades bidrag, till övervägande del stora eller mellanstora kommuner. Mest bidrag gick till län med störst befolkning.245 bostadsutskott initierade 1998 en uppföljning av vissa frågor kring den dittillsvarande fördelningen av det statliga stödet till lokala investeringsprogram. I uppföljningen konstaterades bl.a. att myndigheterna hade vissa svårigheter att finna sin roll och att det fanns vissa brister i rollfördelningen mellan och berörda myndigheter. Kommunernas kontakter med myndigheterna har varit begränsade. I uppföljningen konstaterades vidare att Norrlandskommunerna fick betydligt mindre stöd per invånare än kommuner i övriga fördelning.246 När det gäller LIP och dess betydelse för den hållbara stadsutvecklingen konstaterade följande: Utan de projekt som genomfördes via LIP så skulle antagligen inte ligga så långt framme vad det gäller fysiskt omställningsarbete mot ett hållbart samhälle. LIP-medlen möjliggjorde uppförandet av både helt nya exempel på hållbara stadsmiljöer, exempelvis Västra hamnen i , likväl som uppgraderingar av befintliga områden, exempelvis In- spektorn i Kalmar.247 identifierade flera faktorer som tros ha haft betydelse för genomförandet av LIP. Delaktigheten i ansökningsprocessen har varit högre bland förvaltningar och samhällsaktörer i de kommuner som fått stöd jämfört med dem som inte fått det. Vidare har redan etablerade samarbetsformer i 244Se bl.a. , 2008b. genomfördes 13 olika utvärderingar av LIP. 245Naturvårdsverket, 2008a och 2009a. 246Utredningar från 1998/99:URD1. 247Naturvårdsverket, 2008a. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING kommunerna använts i högre utsträckning i de kommuner som har beviljats bidrag och samverkan mellan olika aktörer, såsom näringsliv och kommuner, har enligt verket varit positivt. När LIP infördes fanns behov av en omfattande upprustning av de s.k. miljonprogramsområdena. LIP-bidragen skulle ge möjlighet att miljöanpassa upprustningen av dessa områden, vilket skulle ge dem bättre social status som det skulle ge sysselsättning. har konstaterat att detta också har skett i många kommuner. Enligt verket fanns sådana projekt med i många LIP-program, men sysselsättningseffekterna kom att spela en underordnad roll vid bedömningen av investeringsprogrammen. LIP har också finansierat miljöinvesteringar i nybyggda områden, framför allt i och i . Enligt verket användes ca av LIP för denna typ av projekt. genomfördes en särskild informations- och utvecklingssatsning för de 25 glesbygdskommuner som inte hade fått något LIP- bidrag. Skälet till satsningen var att glesbygdskommunerna var kraftigt underrepresenterade när det gällde fördelningen av bidrag, vilket ansågs bero på att det i små kommuner kunde vara svårare att avsätta resurser för miljöutvecklingsarbete och att skriva omfattande ansökningar. ersattes LIP av klimatinvesteringsprogrammen (Klimp). Det nya stödet fokuserade på projekt som minskar utsläppen av växthusgaser och projekt för att minska energianvändningen. Sammanlagt avsattes till Klimp. Syftet med Klimp är att stimulera kommuner, företag och andra aktörer att göra långfristiga investeringar som minskar miljöbelastningen samt att uppmuntra lokalt engagemang och lokala initiativ. Arbetet sker i projekt som ska resultera i minskade utsläpp av växthusgaser, stärka det lokala klimatarbetet och skapa förutsättningar för att kunskap sprids om hur klimatutmaningen kan hanteras. Strävan har varit att få ut så stora utsläppsminskningar som möjligt per bidragskrona. Beslut om bidrag till klimatinvesteringsprogram fattades i fem omgångar 20032008. Sammanlagt går till 913 projekt i 126 program och 23 fristående projekt. Programmen genomförs och när programmen är genomförda rapporteras resultaten till som då slutgiltigt tar ställning till hur mycket bidrag som ska betalas ut. Projekt som inte har nått de överenskomna målen kan bli återbetalningsskyldiga. hade en fjärdedel av programmen genomförts och fått sina slutrapporter godkända av . De sist beviljade programmen kommer att vara genomförda 2012. Bidragen går till olika typer av projekt. De största kategorierna mätt i beviljade bidrag har varit produktion och distribution av energi, vägtrafik och avfall. Totalt sett har ungefär en tredjedel av Klimpbidragen gått till biogasprojekt. Enligt är det normalt en offentlig aktör som står för ett klimatinvesteringsprogram, men det råder oftast en blandning av huvud- ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 män för de enskilda projekten. Exempelvis kan nämnas att privata företag i genomsnitt står för av projekten och av bidragen. I de program som hade avslutats hade målet för minskade koldioxidutsläpp inte uppnåtts. Eftersom de beviljade bidragssummorna inte hade använts i sin helhet innebar det enligt fler minskade ton växthusgaser per statlig bidragskrona i jämförelse med vad som hade angetts i ansökningarna.248 Byggsektorn har stor betydelse för energianvändningen Byggandet och boendet spelar en stor roll när det gäller möjligheten att nå en hållbar stadsutveckling. har konstaterat att byggsektorn står för av BNP och sysselsätter av arbetskraften. Byggnader står för den största delen av den totala energiförbrukningen i EU () och av alla utsläpp av växthusgaser.249 uppger att byggsektorn står för av omsättning av material och energi och belastar miljön till lika stor del. Byggsektorn använder stora mängder material, energi och kemikalier som enligt orsakar en stor miljöpåverkan. Forum för energieffektiva byggnader, vars verksamhet är inriktad på passivhus och andra energieffektiva byggnader, menar att trots att det finns teknik som möjliggör en lägre energiförbrukning sker nybygg- nation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor.250 Lågenergihus är ett allmänt samlingsbegrepp för byggnader som använder mindre energi än hus byggda enligt gängse praxis eller enligt vad byggnormen kräver. Passivhus är ett koncept som innebär att det inte behövs någon tillförd energi, utan att lokalerna värms upp passivt genom att man tillvaratar värme från personer, elektriska apparater och instrålad sol. Konceptet bygger på att minimera byggnadens energiförluster och grundtanken är att klimatskalet ska vara så välisolerat att det ska kunna värmas med den luft som ändå behövs för ventilation. Passivhuskonceptet är ett internationellt 248Naturvårdsverket, 2009a. slutfördes en utvärdering av lokala miljöinvesteringars globala miljöavtryck. genomfördes fyra utvärderingar av Klimp och 2010 presenterades en utvärdering av hur arbetet med lokala klimatstrategier har fungerat, vad effekterna har blivit och vad som skulle kunna förbättras. 249KOM(2007) 860. Forum för energieffektiva byggnader bildades av IVL , , samt SP . Forumet bildades i samförstånd med och , , Formas och Byggindustrier. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING begrepp som har utvecklats i vid () där det första passivhuset byggdes . Erfarenheterna av passivhus är särskilt stora i , och . I har konceptet anpassats för svenska förhållanden av Forum för energieffektiva byggnader. Nollenergihus är hus som producerar lika mycket energi som de gör av med, oftast baserat på årsenergibalansen. Plusenergihus är hus som producerar mer energi än de gör av med.251 har arbetet med energieffektivisering i bebyggelsen ökat i flera avseenden. Inom nyproduktionen har nya byggnadstekniska lösningar och skärpta krav i byggreglerna på energieffektivitet medfört att olika former av lågenergihus blivit vanligare. En fortsatt successiv skärpning av kraven kan förväntas när den omarbetade versionen av direktivet om byggnaders energiprestanda ska införlivas i svensk lagstiftning.252 Olika insatser har gjorts i syfte att sprida kunskap om teknikutvecklingen på området. En sådan satsning är Programmet för passivhus och lågenergihus, som finansierats av och och drivs av IVL . Programmet syftar till att underlätta ett ökat byggande enligt de tekniska möjligheter som finns för att minska energibehovet för uppvärmning och är inriktat på att stödja kommersiella byggherrar som har ansvar för förnyelse av ett större fastighetsbestånd. Ge- nom att få dessa att gå över till passivhusbyggande är tanken att det ska skapas ringar på vattnet till inspiration för hela branschen. Programmet är förlängt till utgången av 2010.253 En annan insats är Passivhuscentrum i som är ett samarbete mellan och kommun. Målet med Passivhuscentrum är att ska vara den samlande och pådrivande kraften för hållbart byggande genom passivhusteknik i ett regionalt, nationellt och internationellt perspektiv.254 har i uppföljningen konstaterat att länge har haft låga elpriser, vilket har bidragit till att intresset för energisnålt byggande inte har varit så stort här i jämförelse med flera andra länder. har också tillgång till förhållandevis ren energi. menar att det dessutom finns bristande kunskap i kommunerna kring att i detaljplanerna ställa krav på byggherrarna vad gäller t.ex. energiförbrukning och en osäkerhet kring vilka krav på byggnaders energiförbrukning som kommunerna kan ställa i t.ex. exploateringsavtalen. har framfört att ett annat problem handlar om att det inte har funnits någon officiell definition av passivhus och lågenergihus, vilket har gjort att vissa kommuner har tagit fram egna definitioner. Sammanfattningsvis kan det tyckas att har halkat efter t.ex. och men händer mycket kring energisnålt byggande även i . 251Jansson, U. vid seminarium med samverkansgruppen för forskare och folkvalda samt Wall, 2008. 2009/10:CU9. ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING BILAGA 7 2010/11:RFR2 Dialogen Bygga, bo och förvalta för framtiden har varit ett samarbete mellan företag, kommuner, myndigheter och regering för att skapa en hållbar bygg- och fastighetssektor. Tanken med dialogen har bl.a. varit att öka samarbetet mellan parterna, och genom frivilliga åtaganden inom Bygga-bo-dialogen har aktörer i näringslivet velat nå längre än lagar och regler. Det gemensamma målet har varit att nå en hållbar bygg- och fastighetssektor, främst inom tre prioriterade områden: hälsosam innemiljö, effektiv energianvändning och effektiv resursanvändning. Sekretariatet har funnits vid . upphörde Bygga-bo-dialogen men delar av det arbete som bedrivits lever vidare genom bl.a. och Delegationen för hållbara städer. Från har i uppföljningen framförts att dialogen har varit bra och gett goda effekter. Samarbetsavtalen fortlever och har i uppdrag från regeringen att ansvara för dialogens kompetensutvecklingsprogram för hållbart byggande och förvaltande . Utbildningarna och informationen riktar sig till branschen och då särskilt till dem som berörs direkt. lämnades Bygga-bo-dialogens slutrapport till regeringen med bl.a. förslag till hur kompetensutvecklingsprogrammet kan hanteras efter 2010.255 Det var förbjudet med trästomme i hus högre än två våningar men förändrades regelverket. På förslag från näringsutskottet initierade genom ett tillkännagivande till regeringen vissa åtgärder i syfte att främja träanvändningen inom olika sektorer.256 De insatser som därefter gjorts har till stor del varit inriktade på frågor om byggande i trä. tillsatte regeringen en förhandlare med uppdraget att ta fram underlag för en överenskommelse om en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä i byggandet, och redovisades en departementspromemoria i ämnet.257 Regeringen utsåg en ordförande för en kommitté med uppdrag att samordna en träbyggnadsstrategi Kommittén hade i uppdrag att samverka med intressenterna inom området och verka för att åtgärderna i linje med strategin främjar utvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigt hållbara alternativ, utifrån objektiva grunder. Arbetet skulle ske i nära samverkan med . Målet med träbyggnadsstrategin var att trä ska bli ett självklart alternativ i allt byggande, även i stora konstruktioner och att av alla nya byggnader har trästomme om 1015 år.258 255SOU 2009:57, webbplatsen , , intervju 2010-06- 2001/02:NU12, rskr. 2001/02:231. 258Regeringskansliet, 2007c. 2010/11:RFR2 BILAGA 7 ANDRA INSATSER FÖR EN HÅLLBAR STADSUTVECKLING Som en av orsakerna till behovet av en strategi framfördes att det finns sto- Det framfördes bl.a. att trä är en förnybar råvara, att virke använt som trä blir en kolsänka,259 att trä är lätt att återvinna som energi och att det bidrar till ökad biologisk mångfald när träd används som trä. I strategin ingick bl.a. att stimulera till demonstrationsprojekt, fortbilda yrkesverksamma och att sprida befintlig träbyggnadskunskap. Uppdraget för träbyggnadsstrategin förlängdes i två omgångar och avslutades därefter med en redogörelse för vad som uppnåtts under arbetet. I slutrapporten konstaterades bl.a. att som kommittén arbetade uppfördes ett stort antal byggnader med bärande träkonstruktion och bedömningen var att av alla flervåningsbostadshus som uppförs har bärande träkonstruktion. Det konstaterades vidare att andelen träbroar ökat avsevärt . Cirka 5 000 personer deltog i fortbildnings- och informationsaktiviteter inom ramen för hela strategiarbetet. Utvecklingen inom träbyggandet innebär att nya träbyggsystem och aktörer har etablerats på marknaden, nya upphandlings- och samverkansformer har utvecklats och ny kunskap har tagits fram.