eunbil · GY0N24301A · 2010-10-18 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet 1. Godkännande av dagordningen 2. Lagstiftningsöverläggning (ev.) godkännande av a-punktslistan (Offentlig överläggning enligt artikel 7 i rådets arbetsordning) 3. Icke lagstiftande verksamhet - (ev.) godkännande av a-punktslistan FISKE Icke lagstiftande verksamhet 4. Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskmöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i - Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 13619/10 PECHE 197 Rättslig grund Artikel 43.3 i EUF-fördraget och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Fiskemöjligheterna och fördelningen av dessa mellan medlemsstaterna regleras . Bakgrund förhandlas fiskekvoterna för flera bestånd i . Kommissionen lägger förslag på kvoterna för de kommersiellt viktiga arterna torsk (östra och västra bestånden), sill, skarpsill och lax samt rödspätta. Kommissionens förslag fastställs med stöd av biologisk rådgivning från ICES (). ICES råd är främst biologiskt vetenskapliga och tar i princip inte hänsyn till fiskeriförvaltningsaspekter om inte en förvaltningsplan föreligger. Kommissionen anlitar den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) för att tolka ICES råd, och ge förslag som tar hänsyn till fiskeriförvaltningsfrågor. Ett årligt meddelande från kommissionen, Samråd om fiskemöjligheter 2011 KOM(2010) 241, definierar den arbetsmetod som kommissionen avser tillämpa för fastställandet av fiskemöjligheterna för EU-fiskare och i EU-vatten. Meddelandet diskuterades vid jordbruks- och fiskerådet . Kommissionen har i meddelandet konstaterat att det kommer bli svårt att hinna uppnå målen för maximal hållbar avkastning, kallad MSY, till 2015 (i linje med världstoppmötet om hållbar utveckling i ). Därför har arbetsmetoden anpassats för att uppnå en utveckling mot MSY. En fiskeansträngning som ger maximalt hållbar avkastning (Fmsy) är den fiskeansträngning som ger den högsta möjliga avkastningen av ett bestånd på lång sikt utan att beståndets reproduktionskapacitet skadas på kort sikt. Kommissionen presenterade förslaget avseende fiskemöjligheter i . Förordningsförslaget har diskuterats i rådsarbetsgruppen för fiskefrågor , samt behandlats i Coreper . Målet är att nå en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådet . Kommissionens förslag innebär att den långsiktiga planen för torsk följs. Förslaget innebär en ökning med +15 % vad gäller torskfiskekvoten för östra beståndet och +6 % i västra beståndet. Förordningsförslaget reglerar också fiskeansträngningen som mäts i antalet fiskedagar eller antalet dagar ute ur hamn. I torskplanen för anges att fiskeansträngningen ska minskas successivt. Beträffande antalet tillåtna fiskedagar med redskap som fångar torsk föreslår kommissionen en minskning med - (från 181 ) i det västra området medan de föreslår oförändrat antal dagar (160) i det östra området, i enlighet med de gällande reglerna i torskplanen. Vidare så innebär förslaget en reduktion av TAC för sill i västra området (område 22-24) med - en reduktion av TAC för sill i egentliga (område 25-29, 32) med - en reduktion av TAC för sill i (område 28.1) med - en reduktion av TAC för sill i och (område 30-31) med - . en reduktion av TAC för skarpsill (område 22-32) med - . en reduktion av lax i hela (område 22-31) med - , förutom i (område 32) där kommissionen föreslår en oförändrad TAC. Förslaget avseende rödspätta innebär att TAC för detta bestånd är oförändrat jämfört med . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. För att nå detta är det viktigt att beakta den vetenskapliga rådgivningen, samrådsdokumentet om fiskemöjligheter och följa existerande förvaltnings- och återhämtningsplaner. Regeringen stödjer såväl kommissionens kvotförslag för torsk, som förslagen om fiskeansträngning, vilka är i enlighet med de gällande reglerna i torskplanen. För övriga arter har regeringen inga invändningar mot kommissionens förslag, som bygger på den vetenskapliga rådgivningen och policydokumentets ansats mot en maximalt hållbar avkastning. Dock vill vi med kraft trycka på att de långsiktiga planerna för de arter som ännu inte har någon plan, bör prioriteras. Förordningsförslaget har inte tidigare varit föremål för samråd i eller information i MJU. EU/: Årlig konsultation Dokumentbeteckning Dokument saknas. Rättslig grund Avseende förhandlingsersultatet med : artikel 218 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande. Vad gäller fastställandet av kvoter: artikel 43.3 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund EU förhandlar med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . De årliga förhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och och förhandlingsresultaten förs in i EU:s kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . Dagordningspunkten på rådet avser ett inledande meningsutbyte om kommande förhandlingar. Inför årets förhandlingsomgång har kommissionen ställt frågor till rådet för att få vägledning i förhandlingarna. Frågorna rör lämpliga fångstmängder samt förhandlingsupplägg för att balansera utbytet av fiskemöjligheter i avtalet. Då avtalet med bl.a. rör fisket på viktiga gemensamma bestånd i med omgivande vatten är det väsentligt att de kan slutföras innan beslutet i rådet om 2011 års TAC:er och kvoter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt för EU att komma överens med om en gemensam, hållbar förvaltning av bestånden i eftersom man delar ansvaret för dessa bestånd. Frågan var senast föremål för samråd i och information i MJU , års årliga förhandlingar med . ICCAT: Årligt möte () Diskussion Rättslig grund Avseende resultatet av årsmötet: artikel 218 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande. För fastställandet av kvoter gäller artikel 20 i rådets förordning (EG) nr. 2371/2002 samt artikel 43.3 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Den Internationella kommissionen för bevarande av atlantisk tonfisk (ICCAT) utgör en av de viktigaste regionala fiskeriorganisationerna avseende fångstvärde och medlemskap. Det årliga mötet beslutar dels om administrativa och finansiella angelägenheter, dels om kvoter och andra förvaltningsåtgärder för de fiskbestånd som omfattas av konventionen, främst tonfisk och tonfiskliknande arter men även bl. a. hajar och svärdfisk. Den blåfenade tonfisken, som utgör mindre än en procent av ICCAT-fångsterna, har rönt internationell uppmärksamhet beroende på sitt höga pris och prekära beståndsläge . EU står för den största andelen av kvoten och har kritiserats för bristande efterlevnad av regelverket. Ett förslag att förbjuda internationell handel med den blåfenade ton-fisken 2010 stöddes av och övriga EU. Det fick dock inte tillräckligt stöd av medlemsländerna i CITES ( den internationella konventionen om handel med utrotningshotade djur och växter), främst med argumentet att ICCAT borde ha huvudansvar. Bland annat med kommande listningsdiskussion i CITES i åtanke, beslöt om ett flertal åtgärder ägnade att återuppbygga beståndet av blåfenad tonfisk, inklusive en kraftig kvotminskning och ett åtagande att upphöra med fiske om det finns vetenskapliga bevis för ett allvarligt hot om kollaps för fisket. Denna bedömning gjordes av ICCAT:s vetenskapliga kommittee 4-8 oktober 2010 och resultatet är ännu inte känt. har ingen andel av EU:s kvoter i ICCAT, och har inget intresse av att förvärva någon andel. Förslag till svensk ståndpunkt Principerna och reglerna i EU:s gemensamma fiskeripolitik där tillämpningen av försiktighetsansatsen och användning av bästa tillgängliga vetenskap är centrala inslag - är tillämpliga även för EU:s fiske utanför EU-vatten. Med hänsyn bl. a. till EU:s betydande andel av kvoten för blåfenad tonfisk är det dessutom angeläget att unionen strikt följer de åtaganden som gjordes vid förra årsmötet avseende denna art, dels verkar för nya förvaltningsbeslut med förankring i den vetenskapliga rådgivningen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. JORDBRUK SJK-punkter Lagstiftande verksamhet 7. Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) - Föredragning av kommissionen Dokumentbeteckning 14344/10 375 AGRISTR 10 CODEC 941 Rättslig grund Artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter ordinarie lagstiftningsförfarande med enligt artikel 294 EUF-fördraget. Bakgrund Förslaget syftar till att anpassa gällande rådsförordning till de nya förutsättningar som gäller under Lissabonfördraget, bl.a. när det gäller bemyndigande för Kommissionen att besluta i vissa frågor. Förslaget omfattar också förordningsändringar som rör rapportering om genomförandet av landsbygdsprogrammet och sanktioner för mindre brott mot tvärvillkoren och som syftar till att förenkla administrationen av programmen. Förslaget omfattar därutöver justeringar i räckvidd och villkor för åtgärderna för att stödja producentgrupper, rådgivning och åtgärder för att bevara Natura 2000-områden. En nödvändig justering av förordningstexten görs också för att bibehålla det förbud mot retroaktiv stödgivning som har gällt. Förslag till svensk ståndpunkt tackar kommissionen för det förslag som har presenterats och kommer att granska detta noggrant i samband med den fortsatta beredningen. välkomnar särskilt de delar av förslaget som syftar till att förenkla genomförande och administration av landsbygdsprogrammet och ser fram emot att fortsätta att arbeta tillsammans med kommissionen och de andra medlemsstaterna för att åstadkomma ytterligare förenklingar, både för företagare och ansvariga myndigheter. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare - Föredragning av kommissionen 14306/10 374 CODEC 938 Rättslig grund Artiklarna 42 första stycket och 43.2. Beslut fattas av rådet och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294. Beslutsfattande med kvalificerad majoritet tillämpas generellt i rådet där det ordinarie lagstiftningsförfarandet används. Bakgrund Förslaget gäller anpassningar till Lissabonfördraget i regelverket för direktstöd, artiklarna 290 och 291. Eftersom liknande anpassning till Lissabonfördraget görs i flera olika rådsförordningar pågår det förhandlingar om standardskrivningar kring hur bestämmelser om delegation ska se ut mellan rådet, kommissionen och . Förslaget rör även främst administration kring ansökan. Syftet med dessa förändringar är förenkling. Förslag till svensk ståndpunkt tackar kommissionen för det förslag som presenteras och kommer att granska detta noggrant i samband med den fortsatta beredningen. Framförallt måste förslag som syftar till förenkling analyseras så att dessa verkligen leder till konkreta förenklingar för främst jordbrukarna, men även andra berörda inom jordbruksadministrationen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Övriga frågor 9. Informellt möte mellan jordbruksministrarna (, ) - Kortfattat referat från ordförandeskapet Dokumentbeteckning Inget dokument, muntlig återrapportering. Bakgrund Det informella jordbruksministermötet hade Choosing today for a strong CAP tomorrow som tema. Det belgiska ordförandeskapet hade inför mötet presenterat ett bakgrundsdokument (13452/10). Få nyheter framfördes på mötet och medlemsstaterna upprepade i stor utsträckning tidigare kända positioner. Kommissionen förklarade att deras meddelande om den gemensamma jordbrukspolitiken skulle presenteras . Mötet avslutades med en muntlig summering, inga slutsatser antogs. Det belgiska ordförandeskapet ska på rådsmötet muntligen återrapportera från det informella ministermötet. Inga inlägg från medlemsstaterna förväntas. Förslag till svensk ståndpunkt - Muntlig avrapportering från informella ministermötet skedde till vid samrådet . Skriftlig rapport från mötet översändes till . (Nafo). Årligt möte i , , - Begäran från den estniska och den lettiska delegationen Rättslig grund Artikel 218 i EUF-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter godkännande. Bakgrund Nordostatlantiska fiskeriorganisationens (NAFO:s) årliga möten fastställer bl. a. kvoter och andra förvaltningsregler fiske. Enligt rådssekretariatets inofficiella rapport från årsmötet uttryckte många EU-länder - däribland de baltiska länderna, och - missnöje mot kommissionens agerande under förhandlingarna. Missnöjet avsåg i/ att medlemsländernas synpunkter inte beaktats ii/ att tillfällen att tillvarata EU:s intressen inte utnyttjats iii/ att medlemsländerna inte konsulterats och iv/ att andra NAFO-länder än inte konsulterats. Kommissionen svarade att en exempellös framgång kunnat inregistreras avseende förvaltningsbesluten. Förslag till svensk ståndpunkt Frågan föranleder inget agerande från svensk sida (deltog inte i mötet och saknar annan grund för ett ställningstagande). Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU.