rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — har ett program för fältforskning inom ekologiskt lantbruk benämnt SLU EkoForsk, som omfattar . Programmet initierades 2003 och utgör en del av SLU:s satsning på att öka den ekologiskt odlade arealen i . Enligt EkoForsks utlysning av medel för perioden 20112013133 prioriteras särskilt projekt inom ekologisk produktion som leder till: förbättrad växtnäringshushållning, förbättrad energihushållning och reducerad klimatpåverkan, förbättrad möjlighet att motverka ogräs, sjukdomar och insektsangrepp, en djurhållning som förenar god djuromsorg och friska djur med lönsamhet och trygg arbetsmiljö samt förbättrat tillgodogörande av lokala förutsättningar för produktion av foder och livsmedel. Medel beviljas endast till projekt där en SLU-institution har huvudansvaret, men samarbete med andra nationella och internationella aktörer välkomnas. 131Formas årsredovisning 2009. 132Formas webbplats: , . 133CUL:s webbplats: . Vid sidan av Formas och SLU finansierar även Stiftelsen , , () och () viss forskning om ekologisk produktion och konsumtion. Centrumbildning för att främja ekologisk produktion och konsumtion startades lantbruk (CUL) vid SLU. Syftet med centrumets verksamhet har bl.a. varit att genom samarbete och samordning arbeta fram kunskap som möjliggör att de mål som riksdag och regering har satt upp för ekologisk produktion ska kunna uppnås liksom kunskap som bidrar till att hela lantbruket utvecklas till ett uthålligt och bärkraftigt jordbruk. Verksamheten har finansierats via medel direkt från regeringen samt från SLU, Formas, , Stiftelsen och . CUL avvecklas och ersätts till viss del med och konsumtion (Epok). tillträdde en föreståndare för centrumbildningen. Epok är en ny enhet vid fakultet för naturresurser och lantbruksvetenskap. Instruktionen som gäller för Epok anger bl.a. att centrumet är ett samarbetsorgan för forskare, institutioner och fakulteter vid SLU samt andra universitet och externa intressenter utanför SLU för samverkan, samordning och information om ekologisk produktion och konsumtion. Epok har till uppgift att i samråd med fakulteterna för naturresurser och lantbruksvetenskap, veterinärmedicin och husdjursvetenskap samt landskapsplanering och trädgårds- och jordbruksvetenskap syntetisera och sprida kunskap, samordna och initiera forskning samt verka för att utveckla tvärvetenskaplig forskning. Dessutom ska centrumet samordna och initiera uppdrags- och högskoleutbildning. Syftet med verksamheten ska vara att ställa samman evidensbaserad kunskap om det ekologiska lantbruket och dess effekter på utvecklingen av ett hållbart lantbruk medverka till kunskapsspridning om det ekologiska lantbrukets möjligheter och begränsningar vad gäller att bidra till utvecklingen av ett hållbart samhälle ge en vetenskaplig grund för beslut om det mål som riksdag och regering har satts upp för ekologisk produktion och konsumtion. 134Stiftelsen finansieras av lantbruksnäringen, både direkt och indirekt via återförda miljöskatter. 135Ekhagastiftelsen grundades av 1944 och stöder forskning inom ekologiskt lantbruk och biologisk medicin. 136CUL:s webbplats: , . Ramprogram för forskning om ekologisk produktion och konsumtion 2010-2012 CUL har arbetat fram s.k. ramprogram för forskning om ekologisk produktion och konsumtion. Dessa beskriver kunskapsbehovet inom ekologisk produktion och konsumtion. Syftet med de senaste programmen, 20072009 och 20102012, är att vägleda och inspirera forskare som är intresserade av ekologisk produktion och konsumtion. Programmen ska även fungera som ett underlag till forskningsfinansiärerna vid utlysning av forskningsmedel inom området och som hjälp vid finansiärernas prioriteringar mellan olika projekt. Programmet för perioden 20102012, som CUL ställt samman med aktörer inom livsmedelskedjan, forskare och forskningsfinansiärer, presenterades . I Ramprogram för forskning inom ekologisk produktion och konsumtion 20102012137 är det fyra fokusområden som lyfts fram för den ekologiska produktionens utveckling: klimat, energi, hållbara livsmedelssystem och marknad. I programmet påpekas vikten av samverkan, internationalisering och kommunikation samt utvecklingsarbete inom tvärvetenskapliga metoder och arbetssätt. För att minska de ekologiska livsmedelssystemens klimatpåverkan krävs enligt ramprogrammet forskning om hur hushållningen med växtnäring kan förbättras. En central fråga för den ekologiska produktionen uppges även vara hur organiskt material från det övriga samhället kan tas till vara. Vidare måste det ekologiska lantbruket hitta lösningar som är integrerade med livsmedels- och energiproduktionen. Eftersom olika klimatåtgärder kan motverka varandra eller äventyra andra prioriterade miljömål bör dessa åtgärder ägnas fördjupade studier. I ramprogrammet konstateras att ett förändrat klimat med temperaturökningar kommer att förskjuta odlingsgränserna norrut. Möjligheter finns då att odla nya grödor som odlings- och betessäsongerna kan bli längre. Det innebär också en ökad risk för sjukdomar, skadegörare och ogräs. Det kommer att behövas tåligare grödor med egenskaper som bättre klarar av stress i form av torka, frost och utebliven invintring liksom bättre anpassade växtskyddsåtgärder. Vidare kommer en ökad förekomst av extremt väder att kräva kunskap om teknik för skörd, torkning och lagring samt för bevattning och markdränering. I ramprogrammet fastslås vidare att jordbruket behöver byta ut den fossila energin mot alternativa, icke fossilbaserade energikällor. Vilka energibesparande åtgärder och energikällor som är särskilt angelägna inom ekologisk produktion, samt vilka system som är mest kostnads- och energieffektiva, behöver utredas. Ett hållbart ekologiskt jordbruk kräver en effektivare lokal förvaltning av resurser och en högre grad av upprätthållande och utnyttjande av ekosystemtjänster. För detta krävs enligt ramprogrammet mer kunskap om sambanden mellan ekosystemtjänster och biologisk mångfald. Vidare bör djurhälsa och 137 CUL:s webbplats: . djurvälfärd i ljuset av besättningsstorlek, djurmaterialens lämplighet och regelverkets utformning utredas vidare. Vidare sägs att för att minska det globala markanspråket krävs det ytterligare utveckling för att ta fram lokalproducerat foder samt foder baserade på bi- och restprodukter från övriga livsmedelskedjan och från produktionen av biobränslen. Det krävs även mer forskning kring olika livsmedels totala påverkan på miljö, arbetsförhållanden och andra socioekonomiska effekter. Kunskap om marknaden och hur man utvecklar samarbeten är viktiga forskningsfrågor enligt ramprogrammet. Allt fler uppges efterfråga ekologiska produkter, och särskilt den ekologiska frukt- och grönsaksodlingen behöver utvecklas för att möta en allt större efterfrågan som till stor del täcks med import. Det behövs mer kunskap om hur man kan lösa flaskhalsar i livsmedelskedjan och utveckla effektivare lösningar för regional logistik och förädling. I ramprogrammet uppges vidare att frågan om varför konsumenterna väljer ekologiska produkter är intressant. Det är också viktigt att fortsättningsvis undersöka kopplingen mellan olika aspekter av livsmedelskvalitet och hälsa. På EU-nivå leder Ifoam EU group138 ett arbete för att ta fram en strategisk plan för forskning om ekologisk produktion och konsumtion. Projektet som kallas har pågått . Ett utkast till strategisk plan har presenterats som alla intressenter haft möjlighet att kommentera fram till . Utvärderingar av forskning om ekologisk produktion Som ett led i att uppnå regeringens mål om andelen certifierad ekologisk odling har Formas finansierat forskningsprogrammet jordbruks- och trädgårdsproduktion. Enligt forskningsrådets årsredovisning har den sammanlagda finansieringen i programmet uppgått till totalt under 19972004. Programmet utvärderades , och regeringen beslutade därefter om fortsatt satsning inom området.139 Utvärderingen 2006 utfördes i samarbete med Stiftelsen , och program EkoForsk, vilka också finansierat forskning och försöksverksamhet inom området. Två paneler med utländska ledamöter forskare respektive jordbruksrådgivare har utvärderat forskningens vetenskapliga kvalitet respektive dess relevans och nytta. Utvärderarna var imponerade av de goda möjligheterna till forskning inom ekologisk produktion i . Den svenska forskningen ansågs dock otillräckligt känd utanför landet. Utvärderarna rekommenderade mer internationell vetenskaplig publicering och mer samarbete med utländska forskare. De tryckte särskilt på betydelsen av att få till stånd bra projekt med inriktning på marknads- och socioekonomiska frågor samt ämnesövergripande forskning på systemnivå. 138Ifoam, dvs. 139Formas årsredovisning 2008 och 2009. Enligt utvärderingen varierade den vetenskapliga kvaliteten inom området mycket. Hälften av projekten hade en vetenskaplig kvalitet av god internationell klass. Nästan en tredjedel av projekten bedömdes som bristfälliga, framför allt beroende på liten eller utebliven vetenskaplig publicering. Särskilt inom det socioekonomiska området fanns många svaga projekt. Rådgivargruppen konstaterade att relevansen generellt var bra i de utvärderade projekten men att en relativt liten andel av projekten genererade nya resultat av stort praktiskt intresse. Forskarna ansågs över lag vara dåliga på att delge avnämarna sina resultat. Båda panelerna rekommenderade en fortsatt öronmärkt finansiering, inte minst mot bakgrund av de höga ambitioner som den har vad gäller omfattningen av ekologisk odling och djurhållning. Vidare bedömdes att fortsatt forskning inom området sannolikt kan ge ett viktigt kunskapsunderlag för ett mer hållbart nyttjande av mark och andra naturresurser. Intervjuer inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning Vid de intervjuer som genomförts inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har både LRF och Ekologiska Lantbrukarna efterfrågat mer forskning som syftar till att öka produktiviteten i den ekologiska produktionen. Det kan t.ex. röra sig om forskning och utveckling som syftar till att ta fram grödor som bättre står emot ogräs. Ett annat exempel är utveckling av grisproduktionen där det finns problem med att grisar som ger hög avkastning lätt får ledbesvär eftersom de inte har avlats fram för att klara den utevistelse som ekologisk produktion kräver. Ekologiska Lantbrukarna har även efterfrågat en satsning på forskning som gör långsiktiga hållbarhetsanalyser av den ekologiska produktionen och hävdat att det behövs mer forskning som utförs i anslutning till gårdar där ekologisk produktion bedrivs. Enligt projektledaren för Ekologiskt forums uppföljning av Aktionsplan 2010 är det viktigt att den riktade forskningen om ekologisk produktion fortsätter att verka för att dagens produktionsmetoder kontinuerligt förbättras för att bidra till konkurrenskraftiga, effektiva och långsiktigt hållbara produktionssystem. LRF är kritiska till att det inom SLU fortsatt pågår en diskussion där den ekologiska produktionens fördelar ifrågasätts. Organisationen förespråkar allmänt ett synsätt där forskning bedrivs med utgångspunkten att ekologisk och konventionell produktion är två spår som båda behöver utvecklas och förbättras, men de ska verka parallellt och ta lärdom av varandra i syfte att utveckla det samlade jordbruket på ett mer hållbart sätt. 4.7 Lönsamheten inom ekologisk produktion redovisade 2008 en utredning avseende prisutvecklingen och lönsamheten inom ekologisk produktion där omkring 40 lantbrukare i fem län intervjuades per telefon om hur de ställer sig till ekologiska produktionsformer. Hälften av de intervjuade bedrev ekologiskt respektive konventionellt jordbruk. I stort sett samtliga intervjuade hade gjort egna analyser av för- och nackdelarna med att gå över till ekologisk produktion. Intervjuer gjordes även med tio jordbruksrådgivare. Av dem var hälften inriktade mot ekologisk produktion och hälften var allmänna rådgivare. Rapporten innehåller även lönsamhetsanalyser där ekologisk och konventionell produktion jämförs. anger att intervjuerna ska ses som ögonblicksbilder från enskilda lantbrukare eftersom alltför få lantbrukare och företagare intervjuats för att det ska vara möjligt att dra några statistiskt säkra slutsatser av intervjuundersökningen. Enligt uppgift från är rapportens lönsamhetskalkyler fortsatt giltiga.140 Sedan kalkylerna gjordes har priserna på konventionella produkter fallit, som en följd av internationella marknadsfaktorer, som priserna på ekologiska produkter i stort sett legat kvar på samma nivå, enligt . konstaterar i utredningen att det i första hand har varit ekonomiska överväganden som legat bakom att jordbrukare valt att ställa om till ekologisk produktion . var det vanligare att miljöpåverkan angavs som skäl. De som intervjuats inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets uppföljning uppger också att det nästan uteslutande är ekonomiska skäl som ligger bakom ett beslut om att ställa om till ekologisk produktion. Enligt dem som arbetar med rådgivning till ekologiska lantbrukare är det inte helt ovanligt att en lantbrukare som verkat som ekologisk producent även får ett ökat engagemang för miljöaspekterna inom den ekologiska produktionen. Merpriset för ekologisk mjölk har drivit på omställningen Den ökade efterfrågan på ekologisk mjölk ligger bakom en stor del av den ekologiska produktionens ökning . Effekten av att mjölkgårdar ställer om till ekologisk produktion har förstärkts i och med att det infördes ett krav på att ekologiska kor enbart ska utfordras med ekologiskt foder fr.o.m. . Enligt undersökning har de låga priserna på konventionell mjölk och konventionellt spannmål under inledningen av försämrat lönsamheten inom det konventionella jordbruket och bidragit till att många jordbrukare valt att övergå till ekologisk produktion. Undersökningen visar att de ekologiska mjölkgårdarna generellt sett hade en bättre lönsamhet än konventionella mjölkgårdar. visar att mjölkföretagens ekonomi var mycket ansträngd under årets första månader. gick, enligt rapporten, till historien som med den sämsta lönsamheten i modern tid. De nyckeltal som redovisas i rapporten visar att ekologiska mjölkproducenter hade gynnsammare ekonomiska förut- sättningar än konventionella mjölkproducenter. Det framgår vidare att avräkningspriset för både ekologisk och konventionell mjölk fallit under inledningen av 2010. Enligt Svensk Mjölks bedömning finns flera faktorer som talar för att mjölkföretagens ekonomi sakta kommer att förbättras. Lönsamheten inom andra produktionsinriktningar De lönsamhetsanalyser som redovisade av prisutveckling och lönsamhet 2008 visar att lönsamheten var betydligt bättre i ekologisk växtodling jämfört med konventionell odling uttryckt i kronor per hektar. Enligt undersökning var det svårt att dra några entydiga slutsatser om huruvida ekologisk produktion av grönsaker i växthus och grönsaker odlade på friland var mer lönsamt än konventionell odling. Miljöersättningen till ekologisk produktion har, enligt , liten betydelse för lönsamheten i odlingen av ekologiska grönsaker på friland. I stället är det högre produktpriser, både för att täcka de högre odlingskostnaderna och för att täcka den ofta ökade risken för skördebortfall jämfört med konventionell odling, som är avgörande för lönsamheten inom den ekologiska produktionen. LRF har uppgivit att det är nödvändigt att staten fortsätter att betala ut miljöersättning för ekologisk produktion för att den ska kunna fortsätta att utvecklas. Enligt organisationen är det merpris som konsumenterna är villiga att betala för ekologiska produkter i sig inte tillräckligt. Enligt LRF går det inte att ta betalt av konsumenterna för alla de mervärden som den ekologiska produktionen syftar till att generera. Resonemanget exemplifieras med att konsumenter är villiga att betala ett högre pris för att ekologiska djur får gå ute och att de äter mer grovfoder. Andra produktionsvillkor som t.ex. ambitionen att varje gård ska utgöra ett slutet kretslopp har lantbrukarna svårare att ta betalt för från konsumenterna. Enligt LRF genererar detta produktionsvillkor i första hand en kollektiv nyttighet som det, enligt organisationen, är rimligt att staten betalar för. Enligt projektledaren för Ekologiskt forums uppföljning av Aktionsplan 2010 räcker det inte att ekologisk produktion har kunnat uppvisa bättre lönsamhet än konventionell produktion för att omställningstakten ska öka. För att detta ska ske krävs, enligt uppgift, en generell förbättring av de ekonomiska förutsättningarna för både ekologisk och konventionell produktion. En sådan utveckling skulle ge framtidstro i jordbrukssektorn och skapa ekonomiskt utrymme för konventionella producenter att ställa om till ekologisk produktion. Att ställa om från konventionell produktion till ekologisk produktion innebär en möjlighet att nå ett bättre ekonomiskt resultat eftersom produkterna kan säljas till ett högre pris. innebär det en risk gå över till ett nytt produktionssätt och en ny marknad med andra förutsättningar . Detta gäller särskilt om en omläggning kräver större investeringar. finns en risk att intäkterna blir lägre än beräknat, bl.a. för att det kan ta tid att lära sig effektiva ekologiska odlingsmetoder. Vidare tar det tid innan företaget får fram produkter som är godkända att sälja som ekologiska i och med att det finns krav på en karenstid då gården drivs ekologiskt utan att det som produceras får säljas som ekologisk produkter. i län lyfter fram kravet på karenstid som en viktig orsak till att inte fler väljer att ställa om till ekologisk produktion. För växtodlare innebär karenstiden då företagens kostnader normalt går upp som avkastningen sjunker och inget merpris erhålls.141 Miljöersättningen är på samma nivå som den som lantbrukaren får efter karensperiodens slut då det också går att ta ut ett merpris för de produkter som säljs. bedömer att det skulle gynna omställningstakten om miljöersättningen till ekologisk produktion anpassas så att högre ersättning utgår . Ett annat villkor som många lantbrukare upplever som alltför riskfyllt är, enligt , att det inte går att avbryta ett femårigt åtagande om ekologisk produktion utan att bli återbetalningsskyldig för den miljöersättning som betalats ut. exemplifierar resonemanget med att en lantbrukare som ekologisk produktion konstaterar att ogräsproblematiken blev övermäktig ska betala tillbaka miljöersättningen till trots att gården haft en sjunkande produktion. Priserna för ekologiska produkter varierar mer än vad konventionella produkter gör. Det gör även priset på vissa ekologiska insatsvaror. Att inte kunna förutse vilka priser det går att ta ut för sina produkter innebär en risk. Marknaden för de flesta ekologiska produkterna utgör endast några procent av den totala marknaden. Detta leder till obalanser mellan tillgång och efterfrågan vilket lätt ger stora prisvariationer. har t.ex. visat att merpriset för ekologisk potatis varierat mellan och per kilo.142 Skördenivåerna tenderar också att variera mer vid ekologisk odling än vid konventionell odling. Detta gäller dock inte för alla produktionsinriktningar. Ekologiska mjölkproducenter har ungefär samma produktionsförutsättningar som den konventionella produktionen i detta avseende. Variationer i avkastning och kvalitet är störst för grödor som relativt lätt angrips av växtsjukdomar och skadedjur som är svåra att bekämpa utan kemiska medel. Exempel på grödor där skörden nästan helt kan gå förlorad efter ett angrepp är oljeväxter och potatis. En faktor som lyftes fram av de ekologiska lantbrukare som intervjuades i undersökning var skillnader i arbetsinsats mellan ekologisk och konventionell produktion. I ekologisk produktion ökar den 141Skördeundersökningar har visat att den ekologiska spannmålsodlingens skördar motsvarar av den konventionella odlingens skördar per hektar, enligt 2010:8. 142Jordbruksverkets rapport 2008:10. kvalificerade arbetsinsatsen, t.ex. vad gäller att planera växtföljder och bedöma såbädd och ogräsförekomst. De intervjuade ekologiska lantbrukarna var dock inte övertygade om att den totala arbetsförbrukningen behöver öka vid en omläggning till ekologisk produktion. De intervjuade rådgivarna uppgav bl.a. brist på tid för att utföra en tillräcklig mekanisk ogräsbekämpning samt bristande engagemang som skäl till att inte fler lantbrukare valt att ställa om till ekologisk produktion. Rådgivarna nämnde att en betydande orsak till att lantbrukare valt att ställa om till ekologisk odling var att det innebar att de inte behövde hantera kemiska bekämpningsmedel. 4.8 Förutsättningarna för ekologisk produktion varierar Naturliga förutsättningar i form av jordarter och förhållandet mellan åker- och betesmark har stor betydelse för den enskilde lantbrukarens förutsättningar att ställa om till ekologisk produktion. Vissa jordarter, som t.ex. styv lera och mulljord, är svåra att ställa om till en väl fungerande ekologisk produktion. Det hör samman med att jordarterna gör det svårt att bedriva en effektiv jordbearbetning i rätt tid och att ogräsmängden i marken kan vara stor redan före omläggningen. Detta gäller särskilt vid växtodling och potatis- och grönsaksodling.143 Det finns även en rad andra faktorer som har betydelse för förutsättningarna att ställa om till ekologisk produktion. Att gå över till ekologisk produktion är en process som tar . Detta gör t.ex. att lantbrukarnas ålder kan ha betydelse för intresset att ställa om till ekologisk produktion. En annan viktig faktor är vilka investeringar lantbrukarna har gjort. För omläggning av djurproduktion krävs ofta investeringar i byggnader som t.ex. gör utevistelse möjlig. För den som investerat i bättre lokaler för konventionell produktion kan det vara svårt att få lönsamhet i ytterligare ombyggnader. Behovet av att anpassa byggnader kommer bl.a. av att ekologisk djurhållning ställer andra krav på djurhållningen än konventionell produktion. Som exempel kan nämnas att större besättningar av ekologiska mjölkkor ska vara lösgående fr.o.m. 2011144 och att en större andel av foderintaget ska utgöras av bete. Inom fjäderfäproduktionen gäller att färre djur får hållas per byggnad inom den ekologiska produktionen jämfört med inom den konventionella produktionen. Enligt i är det lönsamt för de flesta mjölkbönder att ställa om till ekologisk produktion såvida de inte behöver lägga ned alltför mycket i ombyggnadskostnader. Det är både merpriset för mjölken och miljöersättningen som bidrar till detta. Enligt erfarenheter från rådgivningsverksamheten bedömer de flesta lantbrukare miljöersättningen som en pålitligare inkomstkälla än merpriset. 143Jordbruksverkets rapport 2008:10. 144Det går att ansöka om dispens för att behålla ekologiska mjölkkor uppbundna till . från väljer de flesta mjölk- och nötproducenter som ansöker om investeringsstöd för ombyggnation att utforma de nya byggnaderna så att de lever upp till de ekologiska produktionsvillkoren, oavsett om de avser att ställa om sin produktion eller inte. I de intervjuer som gjorts i samband med miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har även svårigheter med att få tag på tillräckligt stora arealer i närheten av gården lyfts fram som ett stort problem för mjölkbönder som vill ställa om till ekologisk produktion. Omläggning till ekologisk produktion kräver ofta en utökad areal för foderproduktion eftersom det ställs krav på en högre andel grovfoder i foderstaten. Vidare kräver ekologisk produktion av mjölk- och nötkött en större betesareal än motsvarande konventionell produktion. I och med att ekologisk produktion inte tillåter att djur behandlas mot inre parasiter i förebyggande syfte måste djuren hållas på beten som är fria från parasiter, vilket hanteras genom rotation av betesmarker. Finns det inte tillgång till betesmarker i närheten av en gård kan det vara svårt att gå över till ekologisk produktion. Vidare minskar i regel avkastningen på foderproduktionen vid en övergång till ekologisk produktion.