eunbil · GY0N242C82 · 2010-10-12 00:00:00 — möte i Kommenterad dagordning - enligt den preliminära dagordning som framkom vid Coreper Antagande av den preliminära dagordningen 2/3. Godkännande av listorna över A-punkter Det finns i skrivande stund inga uppgifter om tänkbara a-punkter. Skatteadministrativt samarbete - politisk överenskommelse Rådet ska nå en politisk överenskommelse rörande ett förslag till nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning. Förslaget innehåller följande väsentliga skillnader jämfört med det nu gällande direktivet: - Utökat tillämpningsområde. standard för informationsutbyte på begäran gäller. Automatiskt informationsutbyte rörande vissa inkomster. Ett mer effektivt informationsutbyte genom gemensamma tekniska format. Kommissionen lämnade sitt ursprungliga förslag och texten bearbetades i arbetsgrupp under det svenska ordförandeskapet. Förslaget har vid fyra tillfällen föredragits inför , . Någon överenskommelse om direktivet gick dock inte att nå vid något av Ekofinmötena. Regeringen ser frågan om en utbyggnad och effektivisering av samarbetet på detta område som viktig och välkomnar förslaget till nytt direktiv. Omvänd skatteskyldighet för mobiltelefoner - politisk överenskommelse Rådet ska nå en politisk överenskommelse om omvänd skattskyldighet för moms gällande bl.a. mobiltelefoner i vissa medlemsstater. Förslaget är en del av överenskommelsen om omvänd skattskyldighet för moms avseende utsläppsrätter som ingicks under det svenska ordförandeskapet. DE, IT och AT ges möjlighet att tillämpa omvänd skattskyldighet för mobiltelefoner och integrerade kretsanordningar, såsom microprocessorer. UK ges möjlighet att fortsätta tillämpa sitt nuvarande undantag på detta område. För IT gäller undantaget även persondatorer. Omvänd skattskyldighet innebär att köparen är skattskyldig i stället för säljaren. Syftet med förslaget är att förhindra omfattande momsbedrägerier i de aktuella länderna och påverkar inte de svenska momsreglerna. Regeringen stödjer förslaget. Underskotteförfarandet -uppföljning av rek. Rådet ska följa upp om Litauern och genomfört tillräckliga åtgärder för att kunna korrigera de alltför stora budgetunderskotten . Båda länderna fick förlängda tidsfrister inom underskottsförfarandet och har deadline 2012. Efter görs alltid en bedömning av läget. Enligt kommissionen har båda länder gjort tillräckligt för att kunna korrigera underskotten . Regeringen välkomnar det fortsatta arbetet inom stabilitets- och tillväxtpakten som syftar till att säkerställa en återgång till långsiktigt hållbara offentliga finanser i EU och kan ställa sig bakom kommissionens bedömning. Uppföljning av Informella Ekofin Oklart vad denna dagordningspunkt ska omfatta. Det belgiska ordförandeskapet har inte annonserat någon frågeställning, men säger sig vilja återkomma med precisering. Förberedelser inför G 20 - antagande av mandatbeskrivning Rådet ska enas om EU:s gemensamma ståndpunkter, de så kallade Terms of Reference, inför G20:s finansministermöte i . På det mötet representeras EU av ordförandeskapet, kommissionen och . G20:s finansministermöte förbereder i sin tur G20:s toppmöte som äger rum i . Huvudfrågorna på agendan väntas vara G20:s tillväxtramverk, finansmarknadsreglering samt reformering av IMF. Regeringen anser att det är viktigt att EU verkar för att G20-ländernas tidigare åtaganden implementeras som planerat. Inför tidigare G20-möten har mandatbeskrivning (Terms of Reference) regelmässigt föredragits i . Högre utbildning - rådets slutsatser Rådet ska anta slutsatser rörande en rapport om högre utbildning från ett projekt som initierades under det slovenska ordförandeskapet. Arbetet, som bedrivits i regi av kommittén för ekonomisk politik, har inriktats på att analysera effektivitet och kvalitet i högre utbildning. Det finns olika sätt att skapa framgångsrika utbildningsmodeller; en slutsats är att nivån på finansieringen inte i sig garanterar bra system utan det är i kombination med styrningen av högre utbildning som är avgörande. Studien påkar på att en hög grad av delegering som t.ex. antagningsregler och finansiell självständighet är viktiga. Från svensk sida har bland annat påpekats behovet av kostnadseffektivitet i utbildningssystemet. står sig väl i studien och lyfts fram som ett framgångsexempel tillsammans med , och UK. Arbetet är nu avslutat. Regeringen ställer sig bakom utkastet till slutsatser. Finanspolitiska ramverk - genomgång av goda erfarenheter Rådet ska fortsätta diskussionen om finanspolitiska ramverk från det informell Ekofinmötet i . Projektet initierades av det informella Ekofinmötet under det svenska ordförandeskapet som ett element i "finanspolitisk exit". Kommissionen har till detta möte tagit fram en rapport med goda exempel baserat på diskussioner i ett av beredande organ (politik). Rapporten redovisar de finanspolitiska ramverken i tre utvalda länder (, och ). Rapporten konkluderar att ramverken i dessa tre länder varit framgångsrika och att de uppvisar vissa gemensamma drag, exempelvis att ramverken är medelfristiga, har en bred omfattning, är regelbaserade samt bygger på ett starkt politiskt åtagande och en centraliserad budgetprocess. Oberoende institutioner spelar också en viktig roll. Arbetet med att utveckla goda exempel kommer att fortsätta med fortsatt starkt stöd av regeringen. 11.1 Avgifter och skatter för finansinstitut - rådets rapport Rådet ska anta en rapport till Europeiska Rådet gällande stabilitetsavgifter och skatter inom banksektorn. har redan infört en stabilitetsavgift. Regeringen anser därför att det vid diskussion om harmoniserade ex-ante stabilitetsavgifter är viktigt för att värna skattebetalarens intresse samt att stabilitetsavgifter bör utgöra en del i ett större krishanteringsramverk. Dock råder oenighet mellan medlemsstaterna angående dessa avgifters exakta utformning samt hur de skall samordnas inom EU. Ett icke-samordnat införande av stabilitetsavgifter och skatter medför en stor risk för dubbelbeskattning. Utkastet till rapport behandlar också finanstransaktionsskatter (även kallade Tobinskatter) och skatter på finansiella aktiviteter på t.ex. bonus och övervinster. Det finns några medlemsstater som vill införa sådana skatter. Regeringen är emot en skatt på finansiella transaktioner och även inom G20 finns det mycket motstånd emot sådana finanstransaktionsskatter. I praktiken går det inte att genomföra utan att skapa stora snedvridningar. Detta styrks av den svenska erfarenheten med en transaktionsskatt som infördes . Införandet innebar att handeln med de beskattade värdepappren flyttade utomlands och följaktligen även skattebasen. Skatter på finansiella aktiviteter tas ut på summan av vinst och bonus i finansiella institut och kan dessutom utformas så att incitament påverkas. En sådan skatt baseras dock inte på risktagande. Istället skulle en sådan skatt bara omfatta framgångsrikt risktagande. Ytterligare analys kring dessa transaktionsskatters effekter är nödvändigt innan beslut kan fattas. 11.2 (ev.) Förberedelser inför toppmöte med G 20 - rådets slutsatser Oklart vad denna dagordningspunkt ska omfatta. Inget utkast till slutsatser har annonserats. 11.3 för och tillsyn av den finansiella stabiliteten - framstegsrapport Rådet ska anta en framstegsrapport om det praktiska införandet av den nya tillsynsstrukturen inför Europeiska Rådet . Tillsynspaketet slutförhandlades mellan rådet och och innehåller förslag till förordningar om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (, ESRB), inrättande av tre europeiska tillsynsmyndigheter för bank-, försäkrings- respektive värdepappersområdet (, ) samt ett s.k. Omnibusdirektiv med följdändringar i direktiv på finansmarknadsområdet i anledning av den nya tillsynsstrukturen och befogenheter till de nya myndigheterna Den nya strukturen är tänkt att träda ikraft . Regeringen ser med tillfredställelse att de nya myndigheterna kan bli fullt operativa . (ev.) Övriga ärenden Inga övriga ärenden har i skrivande stund annonserats.