rfr · GX0WRFR2 · 2010-02-24 00:00:00 — Om torskbeståndet ökar kommer också predationstrycket på strömming och skarpsill att öka, vilket ökar den naturliga dödligheten hos dessa två pelagiala bestånd (pelagiala: levande i fria vattnet). Eftersom skarpsill är torskens huvudsakliga fiskbyte, skulle dock den dödlighet som uppkommer av torskens födosök, i första hand drabba skarpsill och därigenom hålla skarpsillspopulationen på en relativt låg nivå16. I sin tur skulle den lägre skarpsillspopulationen kunna antas medföra en lägre mellan- och inomartslig konkurrens i det pelagiala fisksamhället. Individernas tillväxt (medelvikt och kondition för strömming och skarpsill) skulle därigenom kunna komma att öka17. Huvudsakliga resultat från diskussionen När torskbeståndet växer: Modeller visar en tydlig minskning av skarpsillens lekbestånd (SSB) (Fig. 4). Det medför troligen en ökning i strömmingens SSB. Emellertid ger de olika modellerna så divergerande resultat att osäkerheten om hur strömmingens SSB påverkas av ett ökande torskbestånd blir mycket stor. Förändringarna i bestånden är snabba (på en tidsskala ) och långvariga. Hur strömming och skarpsill påverkas beror också på hur torsk och clupeider (sillfiskar) överlappar varandra horisontellt och vertikalt. Förändringar i skarpsillens utbredning som skett (centrum har skiftat norrut) kan leda till en minskad inverkan på skarpsillsbeståndet av torskbeståndet, eftersom det blir ett minskat överlapp mellan torsk och skarpsill. 16Casini, M., , J., , J., Cardinale, M., Molinero, J.-C. and Kornilovs, G. (2008). Multi-level trophic in a heavily exploited open ecosystem. B., 275: 17931801. 17Casini, M., Cardinale, M. and , J. Interannual variation in herring, Clupea harengus, and sprat, Sprattus sprattus, condition in the central Baltic Sea: what gives the tune? Oikos, 112: 638650. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Påverkan på skarpsillens (Sprattus sprattus) SSB (i tusental ton) av ett växande torskbestånd; röd yta visar osäkerheter i resultatet. Källa: (ICES 2009: WGIAB). Påverkan på strömmingens (Clupea harengus) SSB (i tusental ton) av ett växande torskbestånd; röd yta visar osäkerheter i resultatet. Källa: (ICES 2009: WGIAB). När torskbeståndet återhämtar sig kommer predationstrycket på skarpsill och strömming att öka. Emellertid kommer ökningen i predation också att bero på hur stort överlapp det finns mellan torsk och clupeiders (sillfiskars) utbredning. Det är generellt sett svårt förutsäga hur strömmingen kommer att påverkas av en ökning i det ostliga torskbeståndet. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I b) Hur påverkas populationerna av strömming och skarpsill av ett ökat fisketryck på torsk? Ett fisketryck som är högre än det nuvarande18 eller jämförbart med fisketrycket när F (fiskeridödligheten) var kring 1,0 skulle sannolikt minska torskbeståndet till de lägsta nivåer som uppmätts . Om torskbeståndet kommer att minska kommer även predationstrycket på strömming och skarpsill att minska, vilket medför en minskning av den naturliga dödligheten för båda dessa pelagiala bestånd. Eftersom torskens huvudsakliga fiskbyte är skarpsill, skulle dödligheten som orsakas av torskens predation komma att minska framför allt för denna art, vilket skulle leda till en mycket stor skarpsillspopulation. Den bestående höga mellan- och inomartsliga konkurrensen skulle orsaka en ytterligare minskning i tillväxt hos både strömmings- och skarpsillsindivider. Den lekande fiskens låga medelvikt skulle vara ofördelaktig för strömmingspopulationen, eftersom det skulle minska sannolikheten för att få stora årskullar av rekryter19 (Cardinale et al. Huvudsakliga resultat från diskussionen På en längre tidsskala ökar skarpsillens SSB (Fig. 6), vilket rimligen orsakar en minskning i strömmingens SSB (Fig. 7) genom ökad konkurrens. Kortvariga effekter () beror på naturlig variabilitet i säsongsmässiga förhållanden för torskrekrytering. Detta är nämligen den viktigaste variabeln som på denna tidsskala styr hur torsken påverkar skarpsill och strömming genom s.k. top-down-kontroll. 18F uppskattades 2008 till att vara mindre än 0,3, även om uppskattningen är osäker. Report of the (). , ICES Headquarters, . ICES CM 2009/ACOM:07, 626 pp. 19Cardinale, M., Möllmann, C., Bartolino, V., Casini, M., Kornilovs, G., , T., Margonski, P., Grzyb, A., Raitaniemi, J., Gröhsler, T., and , J. Effect of environmental variability and spawner characteristics on the recruitment of Baltic herring (Clupea harengus membras) populations. Series, 388: 221234. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Påverkan på skarpsillen (Sprattus sprattus) SSB (i tusental ton) av olika fisketryck på torskbeståndet; röd yta visar ett fisketryck på torsk där F=1,08 och grå yta ett fisketryck där F=0,3. Det finns osäkerheter i svaren som representeras av de röda och gråa ytornas storlek. Källa: (ICES 2009: WGIAB). Påverkan på strömmingen (Clupea harengus) SSB (i tusental ton) av olika fisketryck på torskbeståndet; röd yta visar ett fisketryck på torsk där F=1,08 och grå yta ett fisketryck där F=0,3. Det finns osäkerheter i svaren som representeras av de röda och gråa ytornas storlek. Källa: (ICES 2009: WGIAB). Källa: (ICES 2009: WGIAB). Som toppredator (högst i näringskedjan) har torsken en styrande effekt på hela ekosystemet därför är en framgångsrik förvaltning av torsk av avgörande betydelse. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Svaret på fråga 4 b är mångfacetterat: Det beror på hur hög dödlighet fisket orsakar torskbestånd, vilket är en fråga som omges av oklarheter. Den fiskerelaterade dödligheten för torsk beräknas regelbundet genom modellering, men sådana beräkningar har enorma inneboende osäkerheter eftersom de är mycket känsliga för modellens struktur. Därför är uppskattning av fiskerelaterad dödlighet för torsk (0,24) mycket osäker. Dessutom har en sådan uppskattning alltid eftersläpning. Den är trots detta baserad på bästa tillgängliga kunskap (ICES 2009: WGBFAS, s. 142145). ICES 2009: WGIAB ICES 2009: WGBFAS, p. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Hur kommer en sannolik klimatförändring att påverka populationer av torsk, strömming och skarpsill? Rekryteringen av de östliga Östersjöbestånden av torsk, strömming och skarp- sill i centrala bassäng påverkas av salinitet, syresättning och temperatur20,21,22. En minskad salinitet särskilt om den sammanfaller med förekomsten av syrefria områden skulle sannolikt hämma torskens rekrytering och därigenom torskbeståndet, eftersom sådana omvärldsförhållanden är ogynnsamma för torskens ägg- och larvöverlevnad23, 24. Minskad salthalt skulle också dessutom minska förekomsten av hoppkräftan Pseudocalanus spp. som är en viktig del av födan för torsklarver25. En möjlig ökning av temperaturen förväntas inte ge några direkta effekter på torskbetåndet. Vattentemperatur är å andra sidan en viktig faktor för rekryteringen hos både strömming26,27 och skarpsill28,29. En ökning av temperaturen kan förväntas vara fördelaktig för dessa arter, antingen genom direkta fysiologiska processer eller genom ökad tillgång på föda för deras larver16,18. Det är viktigt att väl beakta att de tre fiskarterna påverkar varandra kraftigt. En ökad temperatur kan därför i slutänden vara skadlig för strömming genom att skarpsillsbeståndet kan komma att öka. Skarpsill kan därigenom komma att konkurrera ut strömmingen genom att använda samma föda. Salinity and oxygen requirements for successful spawning of Baltic cod, Gadus morhua. Doctoral Thesis, , . 21Baumann, H., Hinrichsen, H.-H., Möllmann, C., , F.W., Malzahn, A.M. and Temming, A., 2006. Recruitment variability in Baltic Sea sprat (Sprattus sprattus) is tightly coupled to temperature and transport patterns affecting the larval and early juvenile stages. Sciences, 63:21912201. 22Heikinheimo, O. 2008. Average salinity as an index for environmental forcing on cod recruitment in the Baltic Sea. 13: 127138. Report of the on Multispecies Assessment in the Baltic (SGMAB). ICES CM 2006/BCC:07, 116pp. Salinity and oxygen requirements for successful spawning of Baltic cod, Gadus morhua. Doctoral Thesis, , . 25Voss, R., , F.W., and Dickmanm, M. Comparing the feeding habits of co-occurring sprat (Sprattus sprattus) and cod (Gadus morhua) larvae in the Basin, Baltic Sea. , 63: 97111. 26Cardinale, M., Möllmann, C., Bartolino, V., Casini, M., Kornilovs, G., , T., Margonski, P., Grzyb, A., Raitaniemi, J., Gröhsler, T., and , J. Effect of environmental variability and spawner characteristics on the recruitment of Baltic herring (Clupea harengus membras) populations. Series, 388: 221234. 27Axenrot, T., , S. 2003. Predicting herring recruitment from young-of-the- year densities, spawning stock biomass, and climate. Limnology and Oceanography, 48: 17161720. R. and . Fish production and climate: Sprat in the Baltic Sea. Ecology, 85: 784794. 29Baumann, H., Hinrichsen, H.-H., Möllmann, C., , F.W., Malzahn, A.M. and Temming, A., 2006. Recruitment variability in Baltic Sea sprat (Sprattus sprattus) is tightly coupled to temperature and transport patterns affecting the larval and early juvenile stages. Sciences, 63:21912201. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Huvudsakliga resultat från diskussionen I det korta perspektivet är mellanårsvariationer av hydroklimatologiska faktorer som temperatur och salinitet större än några långsiktiga trender orsakade av klimatförändring. Det som är avgörande för torsk, strömming och skarpsill är fisket, inte klimatförändring. Det är dock viktigt att hålla i minnet att mellanårsvariationer kommer att påverka populationerna, t.ex. minskad salinitet genom avsaknad av inflöden från . Det är viktigt att beakta att slutsatser kring klimatförändringar fordrar ett stort antal simuleringar av framtida klimat, såväl som jämförelser av olika klimatscenarier med varierande grad av styrka i påverkan för exempelvis salinitet. Det som är avgörande för torsk, strömming och skarpsill är fisket, inte klimatförändring. I det långa perspektivet är det ännu viktigare att anpassa fiskeförvaltningen av torsk till de förväntade försämringar av salinitetsförhållandena (vilka också är kopplade till syresättningen) som antas följa av klimatförändring. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Frågorna 6 a, 6 b behandlades inte under denna scenarioverkstad. Svaren har sammanställts av vid . a) Hur kommer en sannolik klimatförändring att påverka populationer av siklöja? Siklöja (Coregonus albula) är en kallvattenlevande laxfisk som karakteristiskt förkommer i sötvatten i norra . Arten har också anpassat sig till låg salinitet i kustområden i och . Siklöjan i norra äter huvudsakligen djurplankton som hinnkräftor, små hoppkräftor och deras larver. Siklöja förekommer i stim med stora individantal. Tillväxten är snabb , men maximal längd överskrider sällan och maximal ålder är normalt mindre än . Leken sker oktobernovember. Äggen läggs på botten och sprids på bottnar med småsten och sand. Larverna kläcks vid islossningen när ökande ljusförhållanden och produktion av födoorganismer (djurplankton) gör situationen optimal, som risken för predation från annan småfisk är liten. Årsklassernas storlek varierar starkt mellan år. Det finns tecken som tyder på att årsklasserna blir större med sen islossning än med tidig islossning (m.fl. 2001). Huvudsakliga effekter av klimatförändring En potentiell klimatförändring kan påverka siklöja i norra på följande sätt: -Ökande vattentemperatur i havet som medför minskat istäcke och varaktighet av is (2006). Genom en tidigare islossning kommer produktionen av föda (djurplankton) att starta tidigare. Det är därför möjligt att tidpunkten när larverna kläcks kommer att bli mindre väl synkroniserad med produktionen av föda (et al. Av detta följer att årsklasserna kan bli mindre jämfört med dagens situation. -Ökad nederbörd och avrinning som medför att saliniteten kommer att sjunka (2006). Lägre salinitet kommer att påverka artsammansättningen av de organismer som utgör potentiell föda. Preliminära studier visar att organismer som kan utgöra föda kommer att minska i antal medan sötvattenorganismer kommer att öka (et al. Det är inte klart hur detta scenario kommer att påverka populationerna av siklöja i . -Lägre salinitet och ökade vintertemperaturer kommer att gynna sötvattenpredatorer, exempelvis varmvattenlevande arter som abborre, som äter siklöjans larver och yngel (et al. Det tidsmässiga fönster som finns för siklöjans larver att växa och överleva kommer att minska, vilket antyder att färre larver kommer att överleva till vuxen ålder. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I förefaller vara direkt kopplad till larvproduktionen (et al. Det är därför viktigt att förvalta lekbiomassan så att den överskrider ett biologiskt tröskelvärde som kan säkerställa en tillräcklig produktion av ger fiske efter siklöjans rom förutsättningar för ett trålfiske i . Fisket regleras av fiskerättigheter, fiskefria områden och storleksselektiv utformning av trålar. minskar kommer det att bli nödvändigt att ytterligare begränsa fisket, dvs. minskning av den nuvarande fiskeflottan. ., Auvinen H., Helminen H., Marjomäki T.J., , Sarvala J., Unpredictability of fish recruitment: interannual varia- tion in young-of-the-year abundance. B.R., Gislason H., Möllmann C., Köstner F.W. 21st century climate change on the Baltic Sea fish community and fisher- Global Change Biology 13:120. Baltic Sea climate in the late twenty-first century: a dynamic downscaling approach using two global models and two emission ., , Degerman E., Enderlein O. 2001. pelagic fish in an unstable climate: studies in four largest lakes. Ambio 30(8):559564. b) Hur påverkar selektiva fiskeredskap siklöjepopulationerna? Fisket efter siklöja i norra görs huvudsakligen med partrål Små landningar görs också av garnfångad fisk. De flesta landningar används för att framställa löjrom från könsmogna ho- startade lokala fiskare och ett forskningspro- jekt kring trålselektivitet för att undvika bifångst av ej könsmogna små siklö- jor (Tschernij et al. Utvärderingen innefattade trålar som var utrustade med selektionsfönster eller rist. Resultaten tyder på att rist placerad i trålens framkant var en överlägsen urvalsmetod (Fig. 8). av ettårig ej könsmogen siklöja undgick fångst, vilket motsvarar av den samlade fångstvikten. taten visar också att andelen ung fisk som undgår fångst varierar med årsklas- sens storlek och är högre med stora årsklasser. 3 SCENARIOVERKSTAD FÖR FISKPOPULATIONER I Siklöjetrål med rist som förhindrar fångst av småfisk Nationell lagstiftning (FIFS 2004:36) anger att selektionspaneler med fyrkantmaska eller plastförstärkta diagonalmaskor används i trålfiske av siklöja i . är emellertid selektionsrist obligatorisk i detta fiske. Tcherneij V., , . Ett ristsorteringssystem för bottentrålarna i .