rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Det gemensamma målet för de insatser som görs är att minska utsläppen av koldioxid och att öka användningen av förnybar energi. Programmet är indelat i fem temaområden: Förnybar energi: Här handlar det om t.ex. biogas, energiskog, långsiktigt hållbar användning av växande råvaror, solenergi och värmepumpar. Byggande och sanering: Inom byggnadsområdet erbjuder Klima-aktiv individuell rådgivning och kvalitetssäkring för ny- och ombyggnation för både bostäder och affärslokaler. Inom programmet har en byggnadsstandard utvecklats för att kunna mäta och jämföra byggnadskvalitet.152 Mobilitet: Här finns en del som handlar om styrning av mer klimatvänliga transporter i företag och förvaltningar. Andra delar handlar om stöd till kommuner i mobilitetsfrågor, samhällsplanering, klimatvänlig skolväg, klimatvänlig turism och fritid samt bränslesparande transporter. Energibesparing: Här handlar det om energieffektiva företag och produkter. Kommuner/städer: Med speciell inriktning på kommuner finns programmen E5 och Klima-aktiv vor ort.153 I arbetet med mobilitet i och kring städer ingår även frågor kring energieffektivitet, byggande och renovering samt förnybar energi. Arbetet har en integrerad inriktning, baserad på rådgivning, ekonomiskt stöd, informationskampanjer, utmärkelser m.m. i syfte att motivera och stödja städer, regioner, företag och andra att implementera projekt för att minska utsläppen av växthusgaser. Arbetet uppges ha ett tydligt fokus på resultat, bl.a. betalas experter och rådgivare utifrån hur stora minskningar av koldioxidutsläpp som uppnås. Från ministeriet uppges att kombinerar lagstiftnings- och en rad andra styrmedel för att uppnå klimatmålen.154 150Bundesministerium für Landund Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft, BMLFUW. 154Högnivåkonferens, inlägg av från Bundesministerium für Landund Forstwirtschaft, Umwelt und Wasservirtschaft, . ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER BILAGA 1 2010/11:RFR2 Hållbar utveckling i städer och på landsbygd är frågor med växande prioritet i Österrike.155 En del i arbete med hållbar utveckling är det lokala och regionala Agenda 21-arbetet. startades de 21 första agendaprocesserna och löper sådana processer i 436 kommuner och 36 regioner, dvs. i av kommuner. Det lokala arbetet med flyter in i hållbarhetsstrategi (Östrat) som har tagits fram av den centrala förbundsnivån och delstaterna. Med hjälp av nya program för landsbygdsutveckling ska antalet aktiva kommuner och regioner öka.156 I tillämpas ett antal olika internationella och nationella standarder för hållbara byggnader och städer. Miljökonsekvensbeskrivningar ska göras enligt en federal lag från 1994.157 Ett annat instrument är strategiska miljöprövningar som beskriver och värderar miljöeffekter i planeringen.158 Med hjälp av dessa prövningar ska miljön tillmätas samma betydelse som ekonomiska och sociala aspekter. Det österrikiska miljö- och och miljömyndigheten har tagit fram en webbplats som stöd i arbetet.159 Miljökriterier för byggnader fastställs på delstatsnivå. I finns ett stort intresse för att utveckla hållbara städer. Bland annat kan följande exempel från olika städer nämnas: är huvudstad i delstaten i södra . Staden inledde sitt miljöprojekt , vilket innehåller flera åtaganden inom stadsplanering, energi, trafik, avfallshantering och administration. Stadsplanen bygger på idén att staden ska ses som ett ekosystem och eftersträvar en ekologisk balans. Projektet innefattar flera initiativ som bl.a. , ett ekologiskt tänkande i den lokala administrationen och en energiplan med syfte att stärka energieffektiviteten. är näst största stad och huvudstad i delstaten . inledde staden programmet Ökostadt 2000. Stadens implementering av och miljövänliga projekt har uppmärksammats internationellt. var den första staden att tilldelas för miljövänliga städer och 2002 erhöll även Climate , ett europeiskt miljöpris för sitt projekt , vilket innefattar att matlagningsolja återanvänds som bränsle till kommunala bussar. anses vara ett gott exempel på hur ligger i framkanten vad gäller och miljövänlig stadsplanering. är huvudstad i delstaten och har fått internationell uppmärksamhet för sin profil som . 155Sveriges ambassad, , 2009. 157Lagen om miljökonsekvensbeskrivningar (Bundesgesetz über die , BGBl. 697/1993 idgF) har som mål att på ett integrerat sätt pröva möjliga konsekvenser av olika verksamheter på miljön innan projekten påbörjas. 158De strategiska miljöprövningarna infördes i som en följd av RL 2001/42/EG. 2010/11:RFR2 BILAGA 1 ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER Projektet påbörjades med byggandet av 160 lågenergihus genom finansiering från bl.a. EU. inleddes en ny fas av projektet, , och stod den nya stadsdelen med boende för 4 000 personer färdig. Miljövänlig energi är en grundläggande idé bakom projektet, och värms en tredjedel av allt varmvatten upp med solenergi. Aspern Seestadt är ett stort byggnadsprojekt i nordöstra . Projektet att omvandla ett gammalt flygfält till en helt ny stadsdel sträcker sig och har tydliga kopplingar till svensk stadsplaneringsmodell. har varit en av fyra europeiska städer som stått som förebild för projektet och den utlysta formgivningstävlingen vanns av en svensk arkitektbyrå. ska transportlinjer till området slutföras och byggandet av bostäder, skolor och centrumkärnan inledas. Influenser från konceptet stad i staden i planeringen av stadsdelen visar sig i tonvikten på mötesplatser, gröna områden och goda kommunikationsmedel. I syfte att göra stadsdelen så energieffektiv som möjligt kommer energisnåla bostäder och ett koncentrerat stadsbygge att tillämpas. Planer finns även på att utveckla miljövänlig geotermal energi genom att utnyttja närliggande varma vattenkällor. Enligt ligger långt framme i i utveckling och export av miljöteknik. presenterade regeringen en nationell strategi för miljöteknik. Strategins grundidé är att se till att den positiva utvecklingen inom miljöteknikområdet fortsätter genom en starkare sammanlänkning av politik, förvaltning, näringsliv och forskning. I strategin fastställs målet att öka exportkvoten av miljöteknik . Ett område inom österrisk miljöteknik som uppmärksammats internationellt är vatten- och avfallshantering. Från ekologisk och ekonomisk synpunkt har österriska reningsverk ansetts fördelaktiga och förutom export till har även visat intresse för teknologin. Ett annat område av växande betydelse i är uppvärmning med biomassa. Mål har satts upp om att pellets ska stå för av den totala nationella uppvärmningen 2010 för att sedan stiga ytterligare till 2020. Den växande marknaden för biomassa förutses medföra ökade exportmöjligheter för utländska företag av både råmaterial och teknologi.160 är ett av de länder som har kommit långt vad gäller passivhus och energieffektiva byggnader. Passivhus uppges vara vanligt förekommande i och som exempel kan nämnas ett byggnadsprojekt i som omfattar ett lägenhetskomplex på 70 lägenheter och som har uppmärksammats internationellt då det 2007 belönades med ett pris från Energy Globe. IG Passivhaus är en intresseförening för passivhus, bestående av sju regionala föreningar och en nationell förening. Föreningens medlemmar är ca 320 företag inom byggsektorn. Enligt IG Passivhaus är ledande inom pas- 160 , , 2009. ARBETE MED HÅLLBAR STADSUTVECKLING I FYRA LÄNDER BILAGA 1 2010/11:RFR2 Omkring 3,2 miljoner m² av boarean hade passivhusstandard, vilket kan jämföras med totalt ca 7 miljoner m² i . har 8 000 lägenheter med passivhusstandard byggts i och ytterligare 5 000 är under uppbyggnad. Enligt IG Passivhaus är investeringskostnaderna per m² högre än för lågenergihus, som energi- och driftskostnaderna är lägre än i lågenergihus.161 Uppgifter om bidragsansökningar m.m. TABELL A ANSÖKNINGAR OM INVESTERINGSBIDRAG 2009 SOM GÅTT VIDARE TILL FÖRDJUPAD PRÖVNING ANSÖKTA OCH TILLDELADE BELOPP belopp (tkr) Från Öst till Väst Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL B ANSÖKNINGAR OM INVESTERINGSBIDRAG 2010 SOM GÅTT VIDARE TILL FÖRDJUPAD PRÖVNING ANSÖKTA BELOPP Sökt belopp (tkr) Kongahälla en aktiv stadsdel i NE/Brunnshög teknikinvesteringar Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. TABELL C ANSÖKNINGAR OM PLANERINGSBIDRAG 2009 SOM GÅTT VIDARE TILL FÖRDJUPAD PRÖVNING ANSÖKTA OCH TILLDELADE BELOPP Stadsodling som drivkraft för Öppen idétävling för omfor- ter inom hållbar stadsutveck- Väsby sjöstad en ny miljö- Program för omvandling av Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. BILAGA 2 UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. TABELL D ANSÖKNINGAR OM PLANERINGSBIDRAG 2010 SOM GÅTT VIDARE TILL FÖRDJUPAD PRÖVNING ANSÖKTA BELOPP Hållbara transporter ryggraden i den hållbara Planeringsverktyg för beräkning av koldioxidut- KTH, avd. för och Att fläta samman socialt och ekologiskt i framti- Samverkansplattform för ekoinnovationer för Grönskans roll i en klimatsmart stad Strategisk långtidsplan för utvecklingen av cykel- Pulsåder i den hållbara staden i den hållbara staden Från loftgångslänga till framtidens gröna sociala Centrala Älvstaden vision och strategi Plantagon vertical farming, Plantagon vertical farming, H+ Gateway to the sustainable city Det hållbara boendets planeringsmodell Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. BILAGA 2 2010/11:RFR2 TABELL E ANSÖKNINGAR OM INVESTERINGSBIDRAG KOMMUNSTORLEK (antal invånare) 250 0001 000 000 Summa andel (%) 1 219 666 693 belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL F ANSÖKNINGAR OM INVESTERINGSBIDRAG REGIONAL FÖRDELNING (PROCENT) belopp (kr) 1 219 666 693 Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL G ANSÖKNINGAR OM INVESTERINGSBIDRAG SÖKANDEKATEGORI (PROCENT) Summa andel (%) 1 219 666 693 belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. 2010/11:RFR2 BILAGA 2 UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. TABELL H ANSÖKNINGAR OM PLANERINGSBIDRAG KOMMUNSTORLEK (PRO- ) (antal invånare) 250 0001 000 000 Summa andel (%) belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL I ANSÖKNINGAR OM PLANERINGSBIDRAG REGIONAL FÖRDELNING (PROCENT) belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL J ANSÖKNINGAR OM PLANERINGSBIDRAG SÖKANDEKATEGORI (PRO- ) Summa andel (%) belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. BILAGA 2 2010/11:RFR2 TABELL K BESLUT OM BIDRAG 2009 KOMMUNSTORLEK (PROCENT) (antal invånare) 250 0001 000 000 Summa andel (%) belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL L BESLUT OM BIDRAG 2009 REGIONAL FÖRDELNING (PROCENT) belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. TABELL M BESLUT OM BIDRAG 2009 SÖKANDEKATEGORI (PROCENT) Summa andel (%) belopp (kr) Källa: Bearbetning av material från Delegationen för hållbara städer. 2010/11:RFR2 BILAGA 2 UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. TABELL N KOMPLEMENT TILL ANSÖKNINGSBLANKETT Kompletterande uppgifter avseende klimateffekter och ekonomi inför den fördjupade prövningen Denna tabell är ett komplement till ansökningsblanketten till Delegationen för hållbara städer för ansökan om statligt stöd till investeringar för åtgärder som främjar hållbar stadsutveckling enligt förordningen (2008:1407). Här redovisas förändrad energianvändning och tillhörande emissioner till följd av åtgärder som rör byggnader och byggnadsverk, transporter, livsstil, teknisk försörjning och annat. Tabellen används också för att redovisa hur emissionerna påverkas av investeringar i ny energitillförsel samt åtgärdernas ekonomiska livslängd. Genomförs flera åtgärder inom ett område (t.ex. transporter) kopieras tabellen. Förklaringar och anvisningar till tabellen finns nedan. Projektbenämning (använd samma benämning som i ansökan till ): torer (gram CO2- ekv/kWh) livslängd (år) kärnkraft (%) rad/lokal mix torer (gram CO2- ekv/kWh) livslängd (år) kärnkraft (%) rad/lokal mix UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. torer (gram CO2- ekv/kWh) livslängd (år) kärnkraft (%) rad/lokal mix torer (gram CO2- ekv/kWh) livslängd (år) kärnkraft (%) rad/lokal mix torer (gram CO2- ekv/kWh) livslängd (år) kärnkraft (%) rad/lokal mix INVESTERINGAR I TILLFÖRSEL AV FÖRNYBAR ENERGI tillförd energi (gram (MWh/år) CO2-ekv/kWh) längd (år) Åtgärdens ekonomiska livslängdG. Emissionsfaktor tillförd energiInvesteringar i tillförsel av förnybar energiF. Tillförd energi Här redovisas hur mycket energi som kommer att tillföras energisystemet i MWh per år.Här redovisas emissionsfaktorn (gram CO2-ekvivalenter per kWh) för den nya tillförda energin. Om möjligt bör ett livscykelperspektiv användas.Här redovisas den ekonomiska livslängden (antal år) för åtgärden.E. Åtgärdens ekonomiska livslängdD. Förändring relativt referensvärdeC. Kontraktering av förnybar energi eller kärnkraftKlimateffekter av förändrad energianvändningA. Referensvärde Här redovisas referensvärdet för energianvändningen uppdelat för de olika energibärarna, dvs. energianvändningen om åtgärden inte genomförs (MWh/år). Detta kan t.ex. utgöras av nybyggnadskrav (BBR) eller historisk energianvändning.Här redovisas hur mycket energianvändningen förändras för varje energibärare i MWh/år när åtgärden är genomförd. Om energianvändningen ökar relativt referensvärdet redovisas detta som ett negativt värde.Här redovisas hur stor andel av den energi som kommer att användas som är förnybar eller från kärnkraft. Kontrakteras t.ex. produktionsspecificerad förnybar el som är reviderad eller verifierad redovisas detta (se råd för inköp av el).Här redovisas emissionsfaktorerna för relevanta energibärare i den aktuella situationen. Detta innefattar emissionsfaktor för: det lokala fjärrvärmesystemet alternativt för en kontrakterad produktionsspecificerad fjärrvärmemix; den inhandlade elens miljöprestanda (indikera även om egenproducerad el används, men redovisa detta i tabellen för tillförsel av förnybar energi); den lokala gasmixen (biogas, naturgas); biodrivmedelsanvändning.Här redovisas den ekonomiska livslängden (antal år) för åtgärden.2010/11:RFR2 BILAGA 2 UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M.FörnybarfjärrvärmeBiogasfordonBiodrivmedelAnnatFÖRKLARINGAR OCH ANVISNINGAR TILL TABELLEN UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. TABELL O KLIMATKRITERIET FÖR PROJEKT I , , me, el, gas, Byggnation deponi: Tack vare att urschaktning av avfall undviks elimineras utsläppen från transporter till deponi. Från öst till väst: Åtgärderna leder till minskade utsläpp av CO2- ekvivalenter (/år ). Uppnås genom mycket effektiv energianvändning inom fastighets- och transportsektorn där alla byggnader når plus-, passiv- eller lågenergistandard samt genom ökad produktion av el, värme och fordonsgas från förnybara energikällor, som ersätter energi som producerats med fossila bränslen. 100 GWh förnybar energi produceras (2,9 GWh/år ) via installation av ca solfångare, solceller och ett tiotal mindre vindkraftverk. Avfallskvarnar installeras i drygt 1 400 lägenheter, som beräknas leda till produktion av 4 000 Nm3 metan/år. Beteendepåverkande åtgärder (dialog med boende och brukare, attraktiv kollektivtrafik, bilpooler, mobilitetscentrum och gång- och cykelstråk minskar bilanvändningen) Vid individuell mätning förväntas vattenförbrukningen minska . : Spetskompetens för analyser och utförande inom ekosystemets förmåga att klara av störningar (resiliens), hållbarhet och alternativenergi från involveras tidigt i projektet. Energianvändning BBR-krav ger 110 kWh/m2. Med behovsstyrd ventilation och förbättrad isolering 70 kWh/m2. Med förkammare 60 kWh/m2. Med behovsanpassade flöden mm 50 kWh/m2. Integrering lokaler bostäder 45 kWh/m2. Marklager 30 kWh/m2. Beteendesystematik 20 kWh/m2. Egen energiproduktion 0 kWh/m2. Specifik energianvändning enligt BBR 11 000 MWh/år. Specifik energianvändning enligt mål för 0 MWh/ år. Detta ger en minskning av koldioxidutsläpp på närmare /år (mot BBR). Målsättningen är att genom tillägg av elproduktion genom vind minska ytterligare så att den tillförda energianvändningen blir 0 MWh/år. Detta ger då 0 i utsläpp från området, och med ökad grönska i området är ambitionen att området som helhet konsumerar koldioxid i stället för att producera. N Djurgårdsstaden: System för mätning och uppföljning av CO2-prestanda kommer att etableras. Vidare kommer en beräkningsmodell att utformas gällande fossilbränslefria applikationer och lösningar som ska användas för att prioritera och värdera olika åtgärder. De förstudier som har direkt bäring på klimateffekter är: 1) Energimålsättning 55kWh/m2 och år (en halvering jämfört med BBR-krav) samt egengenerering av 2010/11:RFR2 BILAGA 2 UPPGIFTER OM BIDRAGSANSÖKNINGAR M.M. är andelen förnybar och återvunnen energi , 2) Åtgärder mobility management reducerar utsläppen av CO2 med under , 3) Avloppslösningar med slamavsättning och urinseparering, 4) Klimatanpassning, robusthet och hållbar grönstruktur i stadslandskapet, 5) Lösningar före gengenerering av energi, 6) Livsstil och miljöpsykologi , 7) Beräkningsmodell för köpt samt primär energi. Järva: Minskad energianvändning 2014: ca 30 GWh/år jämfört med . Andel förnybar energi 2014: . Typ av energibärare: fjärrvärme, el. Total minskning CO2- ekvivalenter: drygt /år (drygt /år vid marginalperspektiv med naturgas kombinerat med el). Hög boendetäthet i området innebär hög varmvatten- och hushållselanvändning. Såväl de tekniska åtgärderna som de planerade informationsinsatserna väntas ge stor effekt. Energisystemet ska vara förnybart och fossilbränslefritt 2020. De årliga CO2-utsläppen beräknas minska med ca per capita. : 120 nya lägenheter sparar 65 kWh/m2 och år jämfört med byggnorm. I befintliga 405 lägenheter minskar energianvändningen från 206 till 104kWh/m2 och år. Taken med integrerade vindkraftverk/solceller producerar 566 MWh el/år. Individuell el/varmvattenmätning i alla lägenheter ska minska användningen med . Energieffektiv Led-belysning minskar elanvändningen . Fjärrvärmedrivna vitvaror i stället för hushållsel minskar CO2-ekvivalenter med ca /år. Intelligent effektstyrning av fjärrvärmecentral minskar topplastbehovet av fossileldad fjärrvärme vid extrem kyla. Laddhybridbilarna i kommer att testa laddstolpsinfrastrukturen och tekniken i kallt klimat. Totalt minskar energianvändningen i området med 5,75 GWh/år och CO2-ekvivalenter med /år. Källa: Delegationen för hållbara städer, e-brev . Sammanställningen är gjord via ärendehanteringssystem. Hållbarhetsarbete i fyra kommuner I denna uppföljning har arbetet med hållbar stadsutveckling studerats närmare i tre län (, och ) och fyra kommuner (, , och ). I de tre valda länen finns projekt som både har beviljats bidrag från Delegationen för hållbara städer och som har fått avslag på bidragsansökan. De tre länen ger en geografisk spridning i från norr till söder och de fyra valda kommunerna ger exempel på städer i olika storlekar. kommun är den minsta kommunen som har studerats i uppföljningen med drygt 21 000 invånare. ökade befolkningen med 616 personer. Medelåldern i kommunen är . är den näst största kommunen med knappt 294 009 invånare. ökade befolkningen med 7 374 personer. Befolkningens medelålder i är . De flesta övriga kommuner i län ökade sin befolkning . Ett fåtal kommuner hade ingen eller negativ befolkningsförändring. Länet som helhet ökade sin befolkning med 16 304 personer till 1 231 062 invånare. har knappt 829 500 invånare. ökade befolkningen med 19 297 personer. Även övriga kommuner i ökade sin befolkning . Länet som helhet ökade sin befolkning med 37 919 personer till 2 019 182 invånare. Befolkningens medelålder i är . kommun har drygt 114 000 invånare. ökade befolkningen med 1 347 personer. Övriga kommuner i minskade sin befolkning eller hade ingen befolkningsförändring . Länet som helhet ökade sin befolkning med 736 personer till 258 548 invånare. Befolkningens medelålder i kommun är . TABELL P FOLKMÄNGDEN I FYRA KOMMUNER 19502009 Källa: SCB. Folkmängder redovisas enligt kommunindelningen . 2010/11:RFR2 BILAGA 3 HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER TABELL Q SYSSELSÄTTNING I FYRA KOMMUNER 2003 Källa: SCB. Avser befolkningen 16+ år, registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). TABELL R LÄGENHETER I DET KALKYLERADE BOSTADSBESTÅNDET 2009 Källa: SCB. Bostadsbeståndsberäkningarna utgår års folk- och bostadsräkning och uppdateras med årliga rapporterade förändringar. kommuns arbete med hållbar stadsutveckling kommun är belägen i västra . Från kommunen framförs att bl.a. höga boendekvaliteter och en nära kontakt med är utmärkande för kommunen. är bostadsbyggandet omfattande i kommunen. En viktig del i kommuns syn på den hållbara stadsutvecklingen är att ingen ny mark ska tas i anspråk för byggande. Marken ska återanvändas och staden förtätas. En hållbar stad ska vara en blandstad med ett attraktivt centrum. En viktig del i en hållbar stad är tillgången till kollektivtrafik. En hållbar stad ska dessutom vara gång- och cykelvänlig samt trygg, trivsam och attraktiv. är en liten kommun som är aktiv när det gäller att arbeta för en hållbar stadsutveckling. Detta beror på att det finns en politisk vision och helhetssyn när det gäller hållbarhetsarbetet. Det finns också en nära dialog med byggherrarna och det sluts skarpa avtal. Dessutom kan kommunen ta vara på den kompetens som finns på högskolorna i regionen. På så sätt kan även små kommuner vara aktiva utan att ha en stor egen administration. Kommunens arbete med att utveckla började med en ortsanalys som innebar att man ville bygga utifrån ortens småskaliga karaktär. Byggherrarna har under hand velat höja exploateringen men har nekats av politikerna som har hållit fast vid visionen för kommunen. En annan viktig utgångspunkt var blandstaden. Politikerna har sagt nej till extern handel för att i stället stärka centrumområdet, bl.a. genom att bottenvåningen på nybyggda hus ska bestå av lokaler för handel, service och företag. Kommunen använde sig t.ex. av en referensgrupp där representanter för bl.a. högskolor ingick. Utbyggnaden av det f.d. hamn- och industriområdet i började . Kommunen hade övervägt att bebygga om- HÅLLBARHETSARBETE I FYRA KOMMUNER BILAGA 3 2010/11:RFR2 rådet, men höga kostnader för saneringen av marken i kombination med områdets industrihistoria gjorde att kommunen länge tvekade. En kunskapsuppbyggnad har skett inom kommunen om byggnation på eternitdeponi. Externa experter har tittat på hälsoaspekter på eternit då det har funnits en stor rädsla för detta; många som bor i kommunen har släkt och vänner som har avlidit till följd av eternitrelaterade hälsoproblem. Dessutom finns deponier för bygg- och hushållsavfall i området, och det kan konstateras att inte har några gränsvärden för metangas. Utbyggnaden sker på byggavfallsområdet. kommun fick Arkitekters planpris 2004 för planeringen av Hamn. Kommunen har, trots att den ägde så lite mark, kunnat styra utvecklingen genom att använda sig av planmonopolet som styrmedel. En arkitekttävling anordnades via s.k. parallella uppdrag. fastställdes planprogrammet och ramavtal slöts med två av byggherrarna (). kom ett kompletterat planprogram. Där ingick CA Fastigheters del av hamnen. En ansvarsutredning gjordes vad gäller markföroreningarna från bl.a. en eternitfabrik. Det har även varit diskussioner om strandskyddet. Överenskommelser slöts om bl.a. kostnaderna för infrastrukturen som innebar att byggherrarna skulle bekosta den. Där angavs också att de offentliga miljöerna ska tillhöra kommunen. Byggherrarna har även betalat delar av projektorganisationen. Därefter tog man itu med detaljplaner varav de flesta nu är klara, utom för CA Fastigheters trädgårdsstad. Det ska byggas totalt 1 400 nya bostäder samt lokaler och bibliotek. Stadsdelen ska vara färdigbyggd om ungefär .