eunbil · GX0N23DA31 · 2010-01-01 00:00:00 — IT-politik anknytn 5 30 69 Gemensamberetts med KU-ME, FI-BA, FI/SKA/F2, N-RS, JU-L6, N-ITP, KU-ME, IJ-DEM, N-RT, FI-SF, N-MK, UD-FIM-IM, UD-EU, N-IS, SB-EU, S-ST Översyn av omfattningen av begreppet samhällsomfattande tjänster Dokumentbeteckning IP/10/218 Telekom: samråd om framtidens samhällsomfattande tjänster. Questionnaire for the public consultation on service principles in e-communications. Som helhet anser SE att själva modellen för samhällsomfattande tjänster fungerar väl utifrån syftet att garantera grundläggande kommunikationstjänster för alla. Det är dock angeläget att ett eventuellt reviderat regelverk tydligt överlåter bedömningen, av vad som ingår i begreppet funktionellt tillträde till Internet inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten, till den enskilda medlemsstaten. Även om man för EU27 skulle lyckas enas om en faktisk nivå för vad bredband bör vara så skulle den dels inte passa alla medlemsstater dels snabbt bli otidsenlig med den snabba utveckling vi ser med allt snabbare uppkopplingar. De stora skillnaderna mellan medlemsländerna talar mer för insatser i de medlemsstater där behovet finns än en generell lagstadgad rättighet. Rättslig grund och beslutsförfarande Ingen rättsakt eller beslutspunkt. I Ståndpunkter 1. Som helhet anser att själva modellen för samhällsomfattande tjänster fungerar väl utifrån syftet att garantera grundläggande kommunikationstjänster för alla, d.v.s. ett slags golv. Utvecklingen har dock kommit olika långt i medlemsstaterna när det gäller både användningsgraden och överföringshastigheter för Internetuppkoppling, vilket gör att vad en grundläggande kommunikationstjänst innebär och omfattar i ett land kan skilja sig radikalt från ett annat. Rent principiellt är det viktigt att EU enas om en lägsta nivå som fungerar som ett skyddsnät och att denna golvnivå inte sätts alltför låg. Exakt vilken nivå detta skulle vara har inte någon uppfattning om . är det nödvändigt och av yttersta vikt att nationell flexibilitet uppåt medges. Ett eventuellt reviderat regelverk bör vara tydligt i avseendet att vad som är att betrakta som funktionellt tillträde till Internet bygger på nationella anpassningar. Till detta bör man, som , koppla vissa kriterier som medlemsstaten ska tillämpa. Det är också viktigt ur rättsäkerhetssynpunkt att det inte råder någon oklarhet om vad medlemsstaternas kompetens är. Bredband är ett dynamiskt begrepp. Vad som anses vara bredband i ett land skiljer sig från ett annat land. Det kan som lägst vara allt mellan 144 kbit/sek upp till ett par Mbit/sek. Därför riskerar det att leda fel att tala om huruvida man ska inkludera bredband eller inte i den samhällsomfattande tjänsten. Det är mer relevant att fokusera på användningsnivån avseende elektronisk kommunikation och därmed det behov som vid ett givet tillfälle kan sägas finnas i just den medlemsstaten. De två möjliga finansieringsvägar, som existerar om ett USO-åläggande (Obligation) anses oskäligt betungande, över statsbudgeten samt genom en operatörsfinansierad fond, bör finnas även fortsättningsvis. vill återigen framhålla möjligheten för alla medlemsstater att - i syfte att uppnå en god bredbandstillgång - utnyttjar den potential som finns i den digitala utdelningen, d.v.s. de frekvenser som frigörs med nedsläckningen av de analoga TV-näten, för användningen av t.ex. trådlöst bredband. Stor samhällsnytta är förenad med att använda dessa också för annat än traditionell broadcasting, bl.a. eftersom frekvensbandet till sin natur har väldigt goda yttäckande egenskaper. I en ny bestämmelse om minimiutbudet av kommunikationstjänster, bör man tydligt separera anslutningen för rösttjänster från anslutningen till Internet, då det kan vara fråga om både olika nät och olika leverantörer av tjänsterna. Det för att så många segment av marknaden som möjligt då konkurrensutsätts. Dessutom bör inga formuleringar om särskild teknik eller låsning till viss hastighet förekomma för att åstadkomma en så framtidssäker utformning som möjligt. Det bör i sammanhanget också nämnas att parallellt pågår det en informell diskussion om vilket rättsligt utrymme för nationella anpassningar som är möjlig med nu gällande regelverk efter det att Telekompaketet antogs. Frågan gäller just begreppet funktionellt tillträde till Internet inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten. Kommissionen konstaterar att rättsläget är oklart. tolkar situationen som att utrymmet har utvidgats till följd av det ändringsdirektiv som gäller. Regeringen har ju följaktligen också aviserat en uppgradering av det svenska funktionella tillträdet till Internet och gjort den preliminära bedömningen att nivån bör ligga på /sek. Funktionellt tillträde till Internet är ett dynamiskt begrepp och det får ankomma på den nationella processen att se till att definitionen inte avviker från direktivets syfte. Övriga medlemsstaters ståndpunkter (FR, ES och BE) har tidigare tydligt uttryckt att USO bör utvidgas till bredband eftersom man anser att övriga instrument inte är tillräckliga för att åstadkomma bredband överallt. Bl.a. DK och DE anser att bredbandstillgång helt ska lösas av marknadskrafterna. FI har uppgraderat funktionellt tillträde till Internet till /s inom ramen för nuvarande lagstiftning. Institutionernas ståndpunkter Nuvarande ståndpunkter är inte kända. Men tog under behandlingen av Telekompaketet ställning för ansatsen att bygga in mer nationell flexibilitet i vad som är att betrakta som ett funktionellt tillträde till Internet (skäl 5 i direktiv /136/EG). Kommissionens inställning har varit att samhällsomfattande tjänster inte ska omfattas av bredband. Synpunkter från remissbehandling eller samråd med berörda aktörer SE inhämtade remissvar på Kommissionens meddelande KOM(2008)572. Från remissinstanserna finns ett generellt stöd för behovet av att bland annat använda principen om samhällsomfattande tjänster för att uppnå större bredbandstillgång. Det finns framför allt ett generellt stöd för att uppgradera begreppet funktionellt tillträde till Internet på nationell basis, till /s. II Förslaget 1. Innehåll (dokumenten innehåller inga förslag) Kommissionen överväger behovet av om att uppdatera de bestämmelser som garanterar att invånare på landsbygden och i avlägsna områden och personer med låga inkomster har tillgång till telefon och Internet till rimliga priser. De nuvarande bestämmelserna utformades och garanterar att invånarna i kan ansluta sig till det allmänna telefonnätet och utnyttja allmänna telefontjänster för att ringa, skicka fax eller ansluta sig till Internet. De garanterar också tillgången till nummerupplysningstjänster och abonnentförteckningar, telefonautomater och särskild hjälp för funktionshindrade. Syftet med samrådet är att ge kommissionen underlag för om definitionerna av samhällsomfattande tjänster bör uppdateras för den digitala tidsåldern, bland annat om de bör utvidgas till att omfatta tillgång till bredband. En av kommissionens utgångspunkter är den betydelse som en bred användning av Internet har för tillväxt, ekonomiska utveckling och internationella konkurrenskraft i världen. Dokumentet fokuserar på följande fyra områden. 1. om begreppet samhällsomfattande tjänster som sådant är aktuellt, 2. om principen om samhällsomfattande tjänster bör bidra till EU:s mål om bredband för alla kan uppnås eller om konkurrensen eller andra alternativa strategier kan vara effektivare, 3. vilken som är den rätta avvägningen mellan EU-omfattande åtgärder och behovet av nationellt handlingsutrymme och, 4. hur samhällsomfattande tjänster bör finansieras . Frågeställningarna i stort skiljer sig inte nämnvärt från de som ingick i kommissionens meddelande 2008. Bakgrunden är den att enligt artikel 15 i USO-direktivet stadgas att kommissionen regelbundet ska se över omfattningen av de samhällsomfattande tjänsterna, särskilt med syftet att föreslå och rådet att omfattningen ändras eller omformuleras. En översyn ska genomföras första gången efter den träder i kraft och därefter . Översynen ska ske med beaktande av den sociala, ekonomiska och tekniska utvecklingen, med beaktande av bl.a. mobilitet och dataöverföringshastighet mot bakgrund av den aktuella teknik som används av majoriteten av abonnenterna. När kommissionen bedömer om en översyn av omfattningen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster bör utföras ska enl. direktivet följande övervägas: - Social utveckling och marknadsutveckling med avseende på de tjänster som konsumenterna använder. - Social utveckling och marknadsutveckling med avseende på tillgängligheten och urvalet av de tjänster som tillhandahålls konsumenterna. - Teknisk utveckling med avseende på det sätt på vilket tjänsterna tillhandahålls konsumenterna. När kommissionen bedömer om omfattningen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande åtgärder ska ändras eller omdefinieras ska enl. direktivet följande övervägas: - Finns det särskilda tjänster som är tillgängliga för och används av flertalet konsumenter? Är socialt utanförskap en följd av bristande tillgänglighet eller icke-använding av en minoritet av konsumenterna? - Medför tillgängligheten och användningen av särskilda tjänster en allmän nettoförmån för alla konsumenter, så att ett offentligt ingripande är motiverat under omständigheter där särskilda tjänster inte tillhandahålls allmänheten på normala kommersiella villkor? Analys - gällande svenska regler Reglering om samhällsomfattande tjänster finns i Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, LEK. - budgetära konsekvenser Inga. - konsekvenser för stat, kommun, landsting, företag och enskilda Inga. III Övrigt 1. Fortsatt behandling av ärendet Sista svarsdatum för Kommissionens samråd är . kan välja att svara på samrådet. Kommissionen kommer att rapportera om resultaten på rådsmötet . Därefter kommer kommissionen presentera ett meddelande. Om det anses nödvändigt kommer det följas av lagstiftningsförslag före utgången av 2010. USO = Obligation (förpliktande om samhällsomfattande tjänst) Skäl 5 i direktiv /136/EG som gäller parallellt med skäl 8 i direktiv /22/EG. Ange nummer och övriga beteckningar på relevanta dokument. Ange kommissionens förslag till rättslig grund, ev invändningar m.m. samt relevanta artiklar i grundfördragen. Ange även hur EP deltar i förfarandet. Ange vidare om det krävs enkel majoritet, kvalificerad majoritet eller enhällighet för beslut i rådet. Redogör för allmänna inställning till förslaget och de huvudsakliga målen för det svenska förhandlingsarbetet. Klargör i vilka avseenden och på vilka grunder ställer sig positivt eller negativt till förslaget, inklusive hur väl det stämmer överens med svenska prioriteringar för EU-arbetet. Redovisa också huvuddragen i den handlingslinje som avser att följa med hänsyn tagen till vad som är känt om andra medlemsstaters ståndpunkter. Ange huvudlinjerna i MS:s ståndpunkter så snart de är kända. Ange också med vilka MS det finns ett etablerat samarbete inom detta politikområde eller med vilka ett sådant samarbete kan inledas. Ange huvuddragen i yttranden av EP, Ekonomiska och sociala kommittén och . Sammanfatta också KOM:s ståndpunkt beträffande EP:s yttrande. Redovisa även eventuella yttranden av rådets rättstjänst. Ange synpunkter från berörda aktörer i som departementet inhämtat genom remissförfarande eller på annat sätt. Gör ett sammandrag av förslagets innehåll. Beskriv kort rättsläge/reglering i , med hänvisningar till aktuella svenska författningar samt en beskrivning av hur dessa regler påverkas. Analysera konsekvenserna, både för EU-budgeten och för statsbudgeten. Beskriv hur ovan berörda i påverkas. Sammanfatta eventuell konsekvensanlys från KOM. Redogör för hur ställer sig till denna. Redovisa kort ärendets fortsatta behandling i och inom EU exempelvis när det gäller:; - Anordnande av remissomgång i . ; - Datum för remissvar till KOM (avseende grön- och vitböcker). ; - Tidpunkt(er) för behandling i rådet. ; - Tidpunkt för nästkommande behandling i rådsarbetsgrupp. ; - Tidpunkter för EP:s behandling (utskott) m.m. Där så behövs, t.ex. om det är en ny fråga och den innehåller många facktermer eller fackuttryck.