eunbil · GY0N247126 · 2010-12-06 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet 1. Godkännande av dagordningen 2. Lagstiftningsöverläggning (ev.) godkännande av a-punktslistan (Offentlig överläggning enligt artikel 7 i rådets arbetsordning) 3. Icke lagstiftande verksamhet - (ev.) godkännande av a-punktslistan FISKE Icke lagstiftande verksamhet 4. Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten - Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 16068/10 PECHE 277 Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt samt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av , särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Den gemensamma fiskeripolitikens centrala inslag är begränsningar av fångst och fiskeansträngning. Dessa fastställs , och som en del av detta förhandlas totala tillåtna fångstmängder och kvoter för bestånden i . För del handlar det om våra fiskemöjligheter i , och . Förordningen antas som regel vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Eftersom många kvoter delas med länder som inte är medlemmar i föregås beslutet av ett omfattande förhandlingsarbete med olika tredjeländer. Detta gäller bland annat förhandlingarna mellan och , där flera fisken av stor betydelse för ingår. Dessa förhandlingar pågår och resultaten förs sedan in i kommissionens förslag till förordning, som behandlas i rådsarbetsgruppen för intern fiskeripolitik. Förslaget innehåller kvoter , men även bestämmelser relaterade till långsiktiga förvaltningsplaner som reglerar kvotsättningen och fiskeansträngningen. Förslagen om kvoter och fiskeansträngning följer kommissionens årliga policymeddelande (dok 9888/10 PECHE 109) samt etablerade förvaltningsplaner. En nyhet är att kommissionen i vissa avseenden föreslår större kvotsänkningar jämfört med tidigare, för att maximalt hållbart uttag ska kunna uppnås till 2015 i enlighet med åtaganden i Johannesburgsdeklarationen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att se till att den gemensamma fiskeripolitikens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning - baserat på ICES vetenskapliga rådgivning och gradvist införande av ekosystemansatsen - efterlevs. Regeringens grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. För att nå detta är det viktigt att ICES vetenskapliga rådgivning utgör grunden för de politiska besluten, samt att existerande förvaltnings- och återhämtningsplaner följs. Kommissionens förslag innebär att de flesta kvoter reduceras utifrån den vetenskapliga rådgivningen. Det är en ansvarsfull inriktning som regeringen stödjer. MJU och Frågan var senast föremål för information och överläggning i MJU samt samråd i , i samband med fastställandet av fiskemöjligheter inför jordbruks- och fiskerådsmötet. Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i - Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 17003/10 Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt, samt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av . Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Förslaget till förordning avser fastställande av TAC för de kommersiellt sett viktigaste bestånden i , piggvar och skarpsill. Förslaget till förordning innehåller även vissa redskapsregler. De anda medlemsstater som berörs är och . Fiskemöjligheter i och därmed förbundna villkor fastställdes för . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer kommissionens förslag - som ligger inom ramen för ett långsiktigt hållbart fiske - samt eventuella smärre förändringar som kommissionen och berörda medlemsstater kan komma överens om. och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om fastställande av orienteringspriser och gemenskapens produktionspris för för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000 Politisk överenskommelse/Antagande (Eventuell A-punkt) Dokumentbeteckning 17004/10 Rättslig grund Artikel 43.3 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Förslaget till förordning avser fastställande av orienteringspriser för vissa fiskslag. Orienteringspriserna är en del av den gemensamma organisationen för marknaden och fastställs . Unionen använder orienteringspriserna som ett instrument för att bland annat bidra till att säkra producenternas inkomster genom en stabilisering av priserna. Detta sker genom att bottennivåer och toppar jämnas ut, för att uppnå en långsiktig, balanserad utveckling som kan förstärka konkurrenskraften hos unionens fiskeföretag på världsmarknaderna. , som regel /november, lägger kommissionen fram ett förslag på orienteringspriser . Förslaget utarbetas på grundval av uppgifter från medlemsstaterna om genomsnittliga marknadspriser under innevarande år och de två föregående åren. Årets förslag presenterades , vilket är senare än vanligt. Kommissionen föreslår att priset sänks för 16 produkter, sju produkter får samma pris som föregående år medan priset höjs för åtta produkter. Det är som regel små förändringar som föreslås, till skillnad mot förra årets förslag då det för flera produkter föreslogs en prissänkning med 5 . Synpunkter har underhand inhämtats från Fiskares () som anser att det föreslagna orienteringspriset för kokräka är oacceptabelt lågt i relation till marknadspriset. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att förslaget i sin helhet speglar marknadssituationen, förutom när det gäller kokräka, där det föreslagna orienteringspriset är väl lågt mot bakgrund av att marknadspriserna är betydligt högre och att inga återtag har skett . Regeringen förespråkar därför en höjning av orienteringspriset från föreslagna till . och Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . JORDBRUK SJK-punkter Lagstiftande verksamhet 7. (ev.) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller avtalsförbindelser i sektorn för mjölk och mjölkprodukter - Föredragning av kommissionen Bakgrund Kommissionen inrättade en högnivåexpertgrupp för mjölk med syftet att utarbeta förslag till åtgärder på medellång och lång sikt för mjölksektorn. Områden som diskuterades var; kontraktsförhållanden mellan mjölkproducenter och mejerier, lämpligheten med nuvarande marknadsinstrument, ökad marknadstransparens och marknadsinformation, produktutveckling och forskning, terminshandel samt erfarenheter av mjölkpolitik utanför EU. avslutades högnivåexpertgruppens arbete enligt plan och offentliggjordes en rapport innehållande bland annat ett antal rekommendationer. På Jordbruks- och fiskerådes möte försökte det belgiska ordförandeskapet anta Rådslutsatser på grundval av denna rapport, slutsatserna antogs dock inte då ett antal medlemsstater, däribland , inte kunde acceptera senare kompromissförslag från ordförandeskapet. Ett antal av rapportens rekommendationer kommer enligt kommissionen att tas om hand i ett lagstiftningsförslag. Förslaget har ännu inte offentliggjorts, men kommer enligt uppgift att innebära ökade möjligheter till samarbeten mellan primärproducenter av mjölk, samt möjlighet för medlemsstaterna att införa detaljkrav för kontrakt med mjölkproducenter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser inte att de strukturella problem som råder inom mjölksektorn kan lösas genom att konkurrensen begränsas. MJU och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller för information i MJU. Sakfrågan behandlades dock senast inför Jordbruks- och fiskerådet i samband med ordförandeskapets förslag till rådslutsatser på grundval av högnivåexpertgruppens rapport. - Föredragning av kommissionen Rättslig grund Artikel 43 (2) i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt. Beslut fattas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Bakgrund presenterade kommissionen en s.k. grönbok som behandlade några av de områden inom EU:s jordbrukspolitik som är knutna till livsmedelskvalitet. I grönboken ställdes ett antal frågor till EU:s medborgare, företag och institutioner i syfte att få in synpunkter på hur kvalitetsfrågorna ska hanteras i den framtida jordbrukspolitiken. Svaren som inkom sammanfattades i en kommunikation till rådet och parlamentet . Frågan behandlades sedan vid jordbruksrådet då rådslutsatser antogs. Därefter har kommissionen utarbetat ett förslag till ett lagstiftningspaket som även innehåller delar av nu gällande regelverk. Lagstiftningspaketet om livsmedelskvalitet kvalitetspaketet - har tagits fram i syfte att skapa bättre förutsättningar för primär- och livsmedelsproducenter i EU att marknadsföra sina varor och tydligare kommunicera deras fördelar, som t.ex. hög kvalitet eller att produkten kommer från ett visst geografiskt område eller har tillverkats med en traditionell metod. Detta kommer konsumenterna till godo genom att det blir lättare för dem att göra medvetna val. Konsumenterna kan också känna sig trygga i att det är livsmedel av godkänd kvalitet som de köper. Kvalitetspaketet är dessutom ett led i regelförenklingsarbetet som bedrivs inom EU i syfte att minska företagares administrativa bördor. Kvalitetspaketet omfattar bl.a. handelsnormer för livsmedel och de olika formerna för skyddade beteckningar baserade på geografiskt ursprung och traditionell produktionsmetod samt övriga certifieringssystem. Paketet innehåller fyra delar: ny förordning om olika certifieringssystem, dvs. skyddade beteckningar för vissa livsmedel ändringsförslag av nu gällande förordning om handelsnormer vägledning om märkning av livsmedel med skyddad beteckning vägledning om hur certifieringssystem kan utvecklas och genomföras Förslaget till lagstiftning bereds inom kommissionen och beslut om förslaget förväntas fattas . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslaget som förväntas leda till enklare regler för marknadsföring av livsmedel och bättre information till konsumenterna om livsmedlens kvalitet. Detta kommer såväl producenter som konsumenter till godo. Regeringen anser också att förslaget måste bidra till att minska primär- och livsmedelsproducenters administrativa bördor. och Då grönboken (KOM (2008) 641) presenterades skrevs en faktapromemoria (2008/09: FPM38 om jordbruksprodukters kvalitet) som skickades till . Frågan var senast föremål för information i MJU och samråd i inför Jordbruks- och fiskerådet , då rådslutsatser antogs. Icke lagstiftande verksamhet 9. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt : Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020 - Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans - Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning 16348/10 477 AGRISTR 14 AGRIORG 51 Rättslig grund Artikel 43 i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt. Bakgrund presenterade kommissionen ett meddelande om jordbrukspolitiken. Meddelandet kommer att diskuteras i rådet och . Det ungerska ordförandeskapet planerar rådslutsatser . Parallellt med detta kommer att yttra sig i frågan. Ansvarig rapportör är den tyske kristdemokraten . Kommissionen kommer att presentera ett förordningsförslag som sannolikt kommer att antas . presenterades budgetöversynsmeddelandet, i vilket det finns ett avsnitt om den gemensamma jordbrukspolitiken som stämmer väl överens med innehållet i meddelandet och jordbrukspolitiken. I det nu aktuella meddelandet argumenterar kommissionen för att CAP även fortsättningsvis ska bestå av en stark gemensam jordbrukspolitik som är uppbyggd av två pelare. Den första pelaren ska bli grönare med en mer rättvis fördelning av medlen. Den andra pelaren ska fokusera på konkurrenskraft, innovation, miljö och klimat. Övergripande målsättningar för CAP är en tryggad livsmedelsförsörjning inom EU och ett globalt och hållbart nyttjande av naturresurser samt bibehållandet av levande landsbygder, där jordbruket utgör kärnverksamheten och skapar lokal sysselsättning. Meddelandet diskuterades vid jordbruks- och fiskerådet . De flesta medlemsstaterna välkomnade kommissionens meddelande. Flera medlemsstater hade dock frågor kring framför allt definitionen av aktiva brukare och småbrukare. Många ville också se tydliga förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken och ställde frågor kring hur en förgröning av den första pelaren kan utformas utan att det innebär ytterligare administrativa bördor. Förslag till svensk ståndpunkt Den allmänna svenska linjen är att det krävs fortsatt kraftfulla reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som leder till väsentligt lägre utgifter och ökad marknadsorientering. ska vara en konstruktiv förhandlingspart i syfte att få ett så stort inflytande som möjligt över slutresultatet. Direktstöden ska frikopplas helt, utjämnas genom att de högsta stöden sänks, och fasas ut. målsättning är att marknadsstöden bör avskaffas . Tillhandahållandet av gränsöverskridande kollektiva nyttigheter genom riktade åtgärder kommer även i fortsättningen att vara ett viktigt mål för EU och medlemsstaterna. Inom ramen för en minskning av jordbruksbudgeten förespråkar åtgärder för landsbygdsutveckling som bidrar till att tillhandahålla kollektiva nyttigheter. Det är oklart hur kommissionen tänker utforma stöd till aktiva jordbrukare. ställer sig försiktigt positiv till förslaget men behöver mer information för att kunna ta slutligt ställningstagande. vill understryka att förslaget inte får innebära en återkoppling av stöden eller ökad administrativ börda. beklagar att kommissionens meddelande inte är mer ambitiöst vad gäller fortsatta reformer och en ökad marknadsorientering. Såväl marknadsstöden som de kopplade direktstöden föreslås fortsätta, vilket inte är i linje med den svenska ståndpunkten. välkomnar dock förslaget att jämna ut stödnivåerna mellan medlemsstaterna. anser också att det är nödvändigt med viss styrning av medel inom landsbygdsprogrammet, i synnerhet till miljöinsatser. saknar också kraftfulla förenklingsförslag i kommissionens förslag. MJU och Kommissionens meddelande om CAP var föremål för information i MJU och samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . om mejerimarknaden -Föredragning av kommissionen Dokumentbeteckning 17244/10 AGRIORG 59 Bakgrund På grund av kraftig volatilitet på mjölkmarknaden har kommissionen beslutat att kvartalsvis för Rådet presentera en analys av den senaste utvecklingen. Sedan kommissionens senaste kvartalsrapport har priset på mjölkråvara varit relativt . Kommissionens rapport finns ännu inte tillgänglig, men gör bedömningen att den kommer att visa på endast mindre förändringar av prisbilden. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar rapporten. och Den nu aktuella rapporten har inte tidigare varit föremål för samråd med eller för information i MJU. Kommissionens senaste kvartalsrapport var dock föremål för samråd och information inför Jordbruks- och fiskerådet . Rapport från kommissionen till och rådet: Utveckling av situationen på marknaden och villkoren för gradvis utfasning av systemet med mjölkkvoter - Presentation av kommissionen Dokumentbeteckning 17243/10 512 AGRIORG 58 Bakgrund I samband med den så kallade hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes beslutades att de europeiska mjölkkvoterna ska utfasas genom stegvisa kvotökningar och slutligen avvecklas . I beslutet ingår även att kommissionen före och ska lägga fram en rapport om utvecklingen av marknadssituationen och tillhörande villkor för smidig utfasning av systemet med mjölkkvoter, samt vid behov åtföljt av lämpliga förslag. Kommissionens rapport har ännu inte offentliggjorts, men bedömer att den kommer att visa på en minskad betydelse för kvotsystemet då endast ett fåtal medlemsstater överskrider sina nationella mjölkkvoter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens rapport. MJU och Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller för information i MJU. Lunchdiskussion: Framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken definition av en aktiv jordbrukare Dokumentbeteckning Dokument saknas. Bakgrund I kommissionens meddelande om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 från föreslår kommissionen att direktstöd ska riktas till aktiva brukare. Kommissionen redogör inte närmare för ett hur ett sådant system ska utformas, vilket föranledde ett antal frågor vid jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig positiv till förslag om att stödet i större utsträckning ska riktas till aktiva brukare. Det är dock oklart hur detta ska utformas. För regeringen är det viktigt att det inte innebär en återkoppling av stöden och inte heller en ökad administrativ börda. och Denna fråga är en del av diskussionen om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013, som senast var föremål för information i MJUoch samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . Till de viktigaste skyddade beteckningarna hör PDO (Protected Designations of Origin), PGI (Protected Geographical Indications) och TSG (Traditional Speciality Guaranteed). Livsmedelsproducenter kan ansöka om skyddad beteckning för sina produkter baserad på t.ex. följande krieterier: Produkterna härstammar från och förädlas i ett bestämt geografiskt område, har egenskaper som beror naturliga och mänskliga faktorer i detta område eller har en viss kvalitet eller annan egenskap som man förknippar med området.