eunbil · GX0N235079 · 2010-01-01 00:00:00 — påminde om att EU ska utarbeta en handlingsplan för Stockholmsprogrammet och det är viktigt att konsolidera området för frihet, rättvisa och säkerhet. Man betonade frågan om ensamkommande barn och den oroande utvecklingen att antalet barn som tar sig olagligen till EU ökar. Bättre gränskontroll och effektivt återsändande är delar av lösningen. man sade att det är ett problem för flera MS och menade att det måste finnas ett skyddssystem och ekonomiska och juridiska instrument. Det krävs en helhetsansats som även omfattar förebyggande åtgärder i ursprungslandet. Angående laglig invandring ansåg man att EU måste titta på migranternas rättigheter och KOM bör utveckla en invandringskodex. Global ansatsen för migration omnämndes också. Ett kandidatland påtalade att de befinner sig i ett känsligt geografiskt läge och tar 60 000- 70 000 personer som vistas olagligen i landet . Man önskade samarbeta med EU om detta och med ursprungsländerna. Kandidatlandet sade sig ha för avsikt att slutföra förhandlingarna om samarbete med EU i dessa frågor. Man sade också att de grundläggande skälen till olaglig invandring måste hanteras. EU politik ska inte utgöra en pullfaktor i sig och mer frivilligt återvändande behöver utvecklas. Man gav också stöd till EASO och till Frontex. KOM sade att krisen inte får undergräva EU:s åtgärder och man måste våga ha en framtidsvision. KOM betonade vikten av samarbetet med ursprungsländerna som flera MS nämnt och att man måste koppla samman migration med utvecklingspolitiken. Angående cirkulär migration måste ursprungsländerna övertygas om att detta gör det möjligt för migranterna att återvända. Angående laglig invandring sade KOM att varje MS förstås har kvar sin suveränitet, men undrade om det inte behövs ett gemensamt sätt att hantera det framtida migrationsbehovet. Det behövs samlas information och det behövs ett praktiskt samarbete. har sagt att man vill stärka Frontex då måste MS också bidra med det byrån behöver. In- och utresesystemet behöver också införas. KOM tackade ett kandidatland för deras arbete mot olaglig invandring. Man höll med MS om att det behövs bättre återtagandeavtal. KOM underströk att en bra asylpolitik och solidaritet inte betyder att man är slapphänt. Tvärtemot en rättvis och strikt politik, utvecklad solidaritet bidrar till en bättre kamp mot människosmuggling. Migrationspolitiken måste ingå i utrikespolitiken och i alla diplomatiska förhandlingar. ORDF tackade för värdefulla kommentarer och konstaterade, utan någon värdering i sak, att följande hade nämnts: - Betydelsen av pakten för invandring och asyl betonades. - Helhetsperspektivet framhölls och den globala ansatsen för migration lyftes fram. - Ett gemensamt ramverk för laglig invandring omnämndes. - Vikten av att motverka missbruk av lagliga kanaler och den fria rörligheten togs upp. - Återvändandet måste bli mer effektivt och samarbetet med tredje länder är prioriterat. - Både intern och extern solidaritet togs upp exempelvis genom vidarebosättning. - Viktigt att solidaritet behandlas i programmet med en bred ansats och fokus på långsiktiga lösningar. - Det måste finnas tillräckliga resurser och användarvänliga finansieringsinstrument. - Arbetet med att etablera ett gemensamt asylsystem måste föras framåt. - Starkt stöd för ökat praktiskt samarbete. - Gränssamarbetet med en betoning på Frontex framtida roll lyftes fram. - Ensamkommande barn bör särskilt uppmärksammas i programmet. Session 3: rättsliga frågor (Se mötesdokumentet i bilaga 1) ORDF (justitieminister ) hälsade delegationerna välkomna och presenterade bakgrundsdokumentet med följande tre frågor; (i) vilka åtgärder som bör vidtas för att öka det ömsesidiga förtroendet mellan MS, (ii) hur medborgarnas tillgång till rättsväsendet (access to ) kan förbättras, samt (iii) vilka geografiska och tematiska prioriteringar EU bör ha i dessa frågor i förhållande till tredjeland. KOM (kommissionären ) inledde med att lämna en kortare redogörelse för innehållet i meddelandet. På området för grundläggande rättigheter omnämndes bl.a. att diskriminering bör bekämpas fullt ut, att den fria rörligheten måste garanteras, att det konsulära skyddet måste fungera fullt ut, vikten av att förstärka barns rättigheter liksom skyddet för de mest utsatta (bl.a. nämndes kvinnor utsatta för våld) samt ett ökat deltagande i valen till . KOM betonade att principen om ömsesidigt erkännande bör utgöra hörnpelaren för samarbete på det rättsliga området. Det ansågs vara fortsatt angeläget att bli av med alla mellanliggande förfaranden för erkännande och verkställighet av domar. Exekvaturförfarandet bör därför avskaffas. Principen om ömsesidigt erkännande bör även gälla andra beslut än de straff- och civilrättsliga. KOM förespråkade även en tillnärmning av lagstiftning när det gällde de mest allvarliga brotten, bl.a. genom gemensamma definitioner av vissa brottstyper. På det civilrättsliga området angavs behovet av gemensamma processrättsliga miniminormer, bl.a. för skilsmässa, familjerättsliga frågor, erkännande av civilstånd, arv och testamente (där KOM avser att lägga fram förslag ). I syfte att stärka MS:s ömsesidiga förtroende nämnde KOM bl.a. att det förelåg ett behov av bra rättslig utbildning av rättsväsendet; domare och poliser bör få en systematisk, europeisk utbildning samt delta i utbyte med andra MS. Vikten av en periodisk utvärdering av politikområdena i syfte att komma fram till bra praxis nämndes även. KOM underströk vikten av garantier för processuella rättigheter i brottmål, bl.a. bör anklagade ges rätt till tolkning och översättning. Slutligen nämndes att Eurojust måste förstärkas när det gäller dess utredningsmöjligheter i fall av gränsöverskridande brottslighet. För att förbättra medborgarnas tillgång till rättsväsendet (access to ) ansåg KOM att möjligheterna till rättshjälp måste förbättras, att E-justice måste användas för att nå ut med information till medborgarna, att tillgången till tolkning och översättning för brottsoffer och vittnen måste öka samt att lagstiftningen på bankområdet bör förbättras i syfte att öka och underlätta för den ekonomiska verksamheten. Angående frågan om prioriteringar beträffande EU:s yttre förbindelser angav KOM att det var angeläget för EU att slå fast prioriterade nyckelsektorer och främja slutande av internationella avtal. På det civilrättsliga området angavs bl.a. att avtal om verkställighet och erkännande av domar med de viktigaste grannarna bör ingås och att bör kunna ingås och tillämpas av fler länder . Prioriteringar på det straffrättsliga området bör enligt KOM innefatta bl.a. avtal om utlämning på plats. EP nyvalde ordförande förklarade att man ville ha ett intensivt och nära samarbete med rådet. EP nämnde även att ett s.k. Joint Parliamentary Meeting om Stockholmsprogrammet kommer att äga rum i . välkomnade KOM:s meddelande och då särskilt att medborgaren satts i fokus. Angående frågan om ömsesidigt förtroende angav denna MS att principen bör utgöra grund för allt samarbete både på det civilrättsliga- och det straffrättsliga området. Behovet av utvärdering av befintliga rättsakter underströks även och att utvärdering bör utgöra ett komplement till verkställandet av nya instrument. Syftet med utvärderingar och konsekvensanalyser bör vara att finna lösningar på brister i nuvarande tillämpning av befintliga rättsakter. Man understök även vikten av skyddet för brottsoffer och föreslog ett inrättande av en brottsofferfond. På det civilrättsliga området önskade man att KOM lägger fram förslaget om arv och testamente och att man kommer vidare med III. Vidare uttrycktes stöd för ett avskaffande av exekvaturförfarandet samt en revidering av I. I övrigt framförde MS:en att man stödjer utvecklandet av E-justice portalen. ansåg att fokus på utvärdering av befintliga rättsakter var mycket viktigt. Man kunde även till fullo stödja utgångspunkten att sätta medborgarnas rättigheter i fokus för samarbetet. Den europeiska utbildningen för rättsutövare bör utnyttjas i ökad omfattning med målsättning att förståelse för och förtroende mellan MS ökar. Utvecklandet av E-justice nämndes som en självklarhet för MS. Beträffande processuella rättigheter ansågs skrivningar i KOM:s meddelande vara alltför blygsamma, en högre ambitionsnivå efterfrågades därför. På det civilrättsliga området måste arbetet förbättras, bl.a. nämndes ett stärkande av bestämmelser om domstolsbehörighet. MS:en uttryckte även att man var negativ till den s.k. 28:e regimen och vad som i övrigt framgår om avtalsrätten i meddelandet och att man istället ansåg att det pågående samarbetet istället bör inrymmas i en toolbox beståendes av olika rättsliga verktyg. På det straffrättsliga området underströks behovet av utvärdering innan nya rättsliga instrument läggs fram. MS:en informerade om att man tillsammans med två andra MS:er avser att lägga fram förslag rörande olika utvärderingsmekanismer i detta avseende. Beträffande yttre förbindelser ansåg MS:en att EU först bör fastställa i vilka tredjeländer som rättsstatsprincipen är tillräckligt etablerad och därefter överväga vilka länder som bör prioriteras för samarbete samt slutligen vilka rättsakter dessa tredjeländer bör tillträda. framförde när det gäller utvecklingen av ömsesidigt förtroende att det var viktigt att identifiera de verkliga problemen i och mellan MS och vilka tänkbara lösningar som kan tänkas finnas. Vikten av en garanti för likvärdig standard i samtliga MS framhölls även och att det därför fanns ett behov av att inrätta minimiregler på vissa områden. För att öka medborgarnas tillgång till rättvisa menade man att snabba åtgärder var nödvändiga. Det ansågs därför viktigt att prioritera andra lösningar än lagstiftning, bl.a. nämndes E-justice, utbyte mellan MS av praxis, användande av europeiska rättsliga nätverk m.m. Man uttalade också stöd för att det bör göras ordentliga behovsprövningar och konsekvensanalyser innan nya lagstiftningsförslag läggs fram. Slutligen underströk man att många av hoten mot EU:s medborgare härrör utanför EU:s gränser, exempelvis narkotika och vapen, och att det därför var viktigt att den externa aspekten av det rättsliga samarbetet inom unionen togs i beaktande. Den aktuella MS framhävde i sammanhanget att man önskade se ett särskilt kapitel om de yttre förbindelserna i Stockholmsprogrammet. underströk vikten av att balansera åtgärder som syftar till att garantera säkerhet i och garanti för medborgarnas enskilda rättigheter. Man välkomnade fokus på medborgaren men underströk att det inte bara handlade om den ekonomiska medborgaren utan om medborgaren i alla livets aspekter, vilket bl.a. innefattade familje- och arvsrättsliga frågor, skydd för minderåriga och särskilt utsatta. Man uttalade att EU bör ha en särskilt hög ambitionsnivå rörande ensamkommande barn i EU. På det civilrättsliga området ansåg MS:en att domslut måste kunna verkställas lättare än vad som är fallet . På straffrättssidan nämndes heltäckande bevisupptagningssystem som viktigt. En fortsatt tillnärmning nämndes som prioriterat för den aktuella MS, bl.a. angavs harmonisering av lagvalsregler samt behov av processuella miniminormer. MS:en har i övrigt inlett ett samarbete med två andra MS beträffande utvärderingsmekanismer. EG-rättslig utbildning för rättsutövare i MS angavs som mycket viktigt i syfte att öka det ömsesidiga förtroendet mellan MS. För tillgång till rättvisa ansågs ett ökat användande av E-justice samt utnyttjande av ny teknik m.m krävas. Man underströk avslutningsvis vikten av att få tillstånd ett bra rättsligt samarbete med tredjeländer och angav att var ett prioriterat område för utbyte och utbildning. välkomnade att meddelandet fokuserar på medborgarnas rättigheter. Ömsesidigt förtroende bör lättare skapas om MS förstår varandras system och prioriterar EG-rättslig utbildning. Även i kontakter med tredje land bör rättslig utbildning ingå. En grundförutsättning för samarbetet mellan MS är att samarbetet leder till ett mervärde. MS:en underströk att det är viktigt med utvärdering av befintlig lagstiftning för att följa upp vad som fungerar och vad som kan förbättras. E-justice nämndes som ett viktigt projekt i syfte att nå ut med information till medborgarna om det rättsliga arbetet. Erkännande och verkställande av domar på det civilrättsliga området angavs som viktigt. Mellanliggande led bör undanröjas, varför MS:en ställde sig bakom ett avskaffande av exekvaturförfarandet. Äktenskapsskillnads- och arvsfrågor uppgavs vara prioriterade frågor. På det straffrättsliga området bör EU fokusera på att inrätta miniminormer för processuella rättigheter. Beträffande EU:s yttre förbindelser angav MS:en att man inte utesluter ett ökat antal bilaterala avtal samt att bör kunna innefatta fler länder. Kandidatländerna och angavs som prioriterade geografiska områden. välkomnade att medborgarna bör utgöra utgångspunkt för det kommande programmet och att alla medborgare ska åtnjuta samma rättigheter oavsett vilken MS denne befinner sig i eller vilka problem som är för handen. Eftersom den rättsliga situationen ansågs vara alldeles för fragmenterad bör utvecklandet av ett enhetligt och heltäckande område vara prioriterat. I övrigt nämndes vikten av att utveckla företagens konkurrenskraft, behov av ny IT-teknik samt bekämpande och förebyggande av radikalisering och rasistiska sammanslutningar. uttryckte att man i det kommande programmet önskade se mer långsiktiga lösningar och en hög ambitionsnivå. Man menade att det fanns ett behov av att rättvisan blir mer europeisk eftersom lagstiftningen i mångt och mycket är nationell. På straffrättssidan föreslogs en europeisk brottsbalk för de allra allvarligaste brotten. I övrigt ansågs det viktigt att EU framöver påbörjar en tillnärmning av lagstiftning på vissa områden, t.ex. angavs det angeläget att processrättsliga förfaranden är lika för alla medborgare oavsett MS. Även på det familjerättsliga området man att det behövs europeiska bestämmelser och en ökad tillnärmning. Beträffande avtalsrätten uttalade MS:en att det inte räcker med en s.k. toolbox med olika lösningar eftersom en tillämpning av en sådan uppsättning instrument inte är obligatorisk. Man föreslog därför en lösning som bör ligga mitt emellan en toolbox och direkt harmonisering. I övrigt underströks vikten av EG-rättsliga utbildning i syfte att öka det ömsesidiga förtroendet. menade att den EG-rättsliga utbildningen bör förbättras, bl.a. genom att befintliga nätverk utnyttjas bättre . Ett utnyttjande av E-justice nämndes som ett sätt att öka medborgarnas tillgång till rättvisa och information om rättssystemen. MS:en framhävde även vikten av inventering av rättsakter, bl.a. genom konsekvensbedömningar och utvärderingar, innan nya förslag läggs fram. Visionen på lång sikt beträffande straffrätten bör vara att föra en enhetlig rättslig politik beträffande de allvarligaste brotten. I övrigt bör användandet av ny teknik prioriteras och behovet av att utveckla kompatibla IT-system angavs som viktigt. Slutligen angavs att utgjorde ett prioriterat område och att det var angeläget att skapa stabilitet i regionen. angav inledningsvis att det var bra att både EP och Byrån för Grundläggande Rättigheter deltog i diskussionerna om Stockholmsprogrammet. Byrån bör utnyttjas överallt där så är möjligt, särskilt det ansågs viktigt att utvärdera tillämpningen av de grundläggande rättigheterna på det rättsliga samarbetsområdet. Man uttryckte ett stöd för en ökad tillämpning av den europeiska arresteringsordern, bl.a. bör vägransgrunderna framöver tillämpas i minskad utsträckning . Vikten av en tillämpning av processuella rättigheter upprepades, garantierna måste kunna genomföras så snabbt som möjligt praktiken. Man påpekade även vikten av att hänger med i samma takt som en ökad tillämpning av dessa rättigheter. MS:en poängterade även att man bör ha en dialog med finansministrarna i EU eftersom ett säkrande av grundläggande rättigheter förväntas medföra ökade finansiella utgifter. Slutligen underströks vikten av att fortsätta arbetet mot korruption, bl.a. bör EU skapa stabilitet på detta område i grannländerna till EU. välkomnade KOM:s meddelande och såg det som realistiskt och välinriktat. Man välkomnade även fortsatt samarbete med tredje land, bl.a. på området för narkotika-, människo- och vapenhandel samt terroristbekämpning. I övrigt var man positiv till en ökad EG-rättslig utbildning, men underströk att utbildning bör uppmuntras men däremot inte kan tvingas fram genom krav om obligatorium. MS:en uttryckte stöd för ett ökat utnyttjande av rättsliga nätverk, tillämpning av E-justice och utbyte mellan rättsliga nationella myndigheter. Slutligen uttryckte man stöd för avvecklandet av exekvaturförfarandet, men att man inom EU bör skynda långsamt i frågan. ansåg att de praktiska behoven bör styra den rättsliga utvecklingen och att ny lagstiftning därför bör föregås av en behovsprövning liksom en utvärdering av hur befintlig lagstiftning fungerar i praktiken. Man konstaterade även att det förelåg ett behov av att öka utbildningsmöjligheterna för rättsutövare i MS. På det civilrättsliga området ansåg MS:en att det fanns behov av gemensamma avtalsrättsliga regler. En tät kontakt med omvärlden förespråkades, bl.a. genom stärkt samarbete med , , , , , och . På det straff- och civilrättsliga området menade man att EU varit dåliga på att kommunicera information om det pågående rättsliga arbetet till medborgarna, varför det finns ett behov av att förklara varför samarbetet är viktigt, hur EU har tänkt att förvalta samarbetet och vilket mervärde som kan komma att skapas. uttalade att den gemensamma rättsliga utbildningen och praxis inom EU bör förbättras. MS:en ansåg vidare att det föreligger ett behov av att få ner antalet personer som sitter i förvar i fängelser i väntan på rättegång. Man uttalade stöd för att principen om ömsesidigt erkännande bör utsträckas till fler områden på det civilrättsliga området. Man var även positiv till ett avskaffande av exekvaturförfarandet och kunde stödja att I ses över. Befintliga register över domar i MS måste förbättras. Den aktuella MS var mycket positiv till skrivningar i meddelandet om brott begångna av totalitära stater. Beträffande de yttre förbindelserna framhävde man att relationerna med måste förbättras, bl.a. måste rättstatens principer etableras väl. lämnade starkt stöd till att medborgarna och att dess förtroende för rättssystemen bör stå i centrum för samarbetet inom EU. Det ansågs även viktigt att utvärdera och göra bedömningar av hur befintlig lagstiftning fungerar i praktiken. När det gällde ömsesidigt erkännande bör EU särskilt fokusera på processuella frågor. Ett förslag om ökat användande av videokonferenser i gränsöverskridande fall framfördes även. Tillräcklig EG-rättsliga utbildning angavs vidare som viktigt i syfte att öka förståelsen för och förtroendet mellan MS. På det civilrättsliga området ansåg MS:en att exekvaturförfarandet bör avskaffas. Beträffande EU:s yttre förbindelser angav man att det var viktigt att koppla det som görs på RIF-området med befintliga RELEX-aktiviteter, bl.a. angavs människohandel, organiserad brottslighet och terroristbekämpning som prioriterade tematiska frågor. Det ansågs även viktigt att fokusera på förverkande inom EU och i relation till tredjeland. Ett KL underströk att ett stort antal rättsakter har antagits för att förbättra rättsväsendet i landet, bl.a. genom ett antal åtgärder som fokuserar på utbildning för domare. Även ny lagstiftning har inrättats beträffande bl.a. förverkande, stärkande av åklagarnas rättsliga ramverk, bekämpande av korruption, ekonomisk brottslighet, sexuellt utnyttjande av barn, människohandel och tillgång till rättshjälp. Man informerade även om att man gör en översyn beträffande tillämpningen av befintlig lagstiftning. Sammanfattningsvis kunde KL:et konstatera att stora reformer gjorts. angav mycket kort vikten av att fokusera på tillämpningen av E-justice, vidareutbildning av domare samt ökad satsning på EU:s yttre förbindelser. Vissa frågor uppgavs vara känsliga, bl.a. kommer man behöva gå varsamt fram beträffande förordningen om arv och testamente. uttalade att man generellt sett var för målsättningarna i KOM:s meddelande. Två viktiga faktorer som måste tas i beaktande var dels lärdomar från EP-valet, dels förhoppningen att Lissabonfördraget träder i kraft. EU måste förbättra förmågan att fatta beslut och se till att använda sig av det nya fördraget. På det straffrättsliga området bör det inrättas ett äkta straffrättsligt paket med objektiva, gemensamma inslag i MS:s brottsbalkar så att arbetet lättare kan förenas. Inledningsvis bör det skapas en gemensam förteckning av allvarliga brottstyper. Även processrättsliga garantier bör ingå i paketet. MS bör slå fast konkreta målsättningar som fungerar på lång sikt. MS:en var positiv till samarbetet beträffande ett snabbt varningssystem som alarmerar när barn är inblandade i brottsliga fall. Man påminde om att den nya tekniken blir allt viktigare. E-justice angavs kunna fungera som en lösning på problem med tillgång till rättvisa och rättslig information som tidigare uppkommit till följd av befintliga geografiska avstånd för medborgarna. På området för EU:s yttre förbindelser angavs att EU inte får glömma bort Sydatlanten (LACK samt ) i det rättsliga samarbetet. underströk att ömsesidigt förtroende är grunden för allt samarbete på det rättsliga området. bör fokus ligga på att tillämpa befintliga regelverk samt därtill analysera resultaten av lagstiftningen. EU bör på det rättsliga området först fokusera på att fastställa vikten av olika frågor, därefter prioritera bland dessa frågor samt slutligen fokusera på konkreta åtgärder för aktuella frågor. Man menade även att MS bättre bör utnyttja E-justice portalen. I underlättandet av tillgång till rättsväsendet ansågs att brottsoffer bör ges en särskild och reell möjlighet att följa sitt ärendes gång. I detta arbete måste MS överbygga språkliga och kulturella hinder i tillhandahållandet av rättshjälp. MS:en uttalade stöd för beslut om stärkande av befintliga mekanismer för ömsesidig rättslig assistans i MS. Det civilrättsliga samarbetet med tredje land måste regleras på bättre sätt, bl.a. genom undvikande av överlappningar mellan gemenskapsmekanismer och internationella avtal. På det straffrättsliga området ansåg MS:en att avtal om ömsesidig assistans vid utlämnande bör prioriteras. Det utmärkta samarbetet med bör även fortsätta. angav inledningsvis att principen om ömsesidigt erkännande av domar bör fortsatt utgöra grund för det rättsliga samarbetet. Den verkställande staten bör inte företa egna kontroller av domstolsbeslut och MS:en var därför positiv till avskaffandet av exekvaturförfarandet. Ett stärkt ömsesidigt erkännande skulle underlätta för medborgarna eftersom vissa rättsliga begränsningar minskat förtroendet hos medborgarna. Man ställde sig dock tveksam till ömsesidigt erkännande av administrativa beslut. Utvärdering av befintlig lagstiftning angavs som centralt för det ömsesidiga förtroendet. Kunskapen rörande gemenskapsrätten i MS måste fördjupas. MS:en angav särskilt att man instämde i att det är viktigt att hitta pragmatiska lösningar på befintliga problem och inte fokusera på att inrätta ny lagstiftning. Beträffande EU:s yttre förbindelser angavs att det är viktigt att ha i åtanke att varje region har sina prioriterade länder, för den aktuella MS rör det sig om de närmaste grannarna, och . underströk vikten av att EU måste kunna erbjuda snabba lösningar i medborgarnas vardag. Det angavs som viktigt att utvärdera vad EU redan uppnått och hur man därigenom skulle kunna förbättra rådande praxis. Man angav även att det är av stor vikt att EU håller höga kvalitetskrav på det rättsliga området. Alla initiativ om ny lagstiftning måste ske mot bakgrund av ett beaktande av tänkbara konsekvenser.