eunbil · GX0N2350B5 · 2010-01-01 00:00:00 — menade man att ökat budgetstöd kräver en utökad policydialog med samarbetsländerna. Denna ska vara landspecifik och flexibel. Med vissa länder finns en djup och bra dialog, medan med andra länder är dialogen inte tillräcklig. Man menade att artikel 8-dialogen inom ramen för behöver stärkas på detta område samt föreslog att Rådet skulle se över framsteg på landnivå vad gäller användandet av budgetstöd. Det underströks att denna diskussion inte syftade till att begränsa budgetstödet, snarare till att göra det mer relevant och bättre. Det framhölls också att dialogen (enligt art 8) inte borde begränsas till AVS-länderna. Man uppmuntrade till en fortsatt dialog inom EU, inte minst på nästa Rådsmöte (november) och bad SE ta frågan vidare under sitt ordförandeskap. SE svarade att dialogen om dessa frågor behöver fördjupas och uppskattade initiativet. Detta skulle diskuteras vidare inom ramen för biståndseffektivitet under SE:s ordförandeskap. underströk SE att på landnivå bör EU-koordinering inte ersätta den bredare givarsamordningen som redan existerar. Ett antal delegationer tackade för initiativet. Man underströk vikten av ägarskap, förtroende och att undvika konditionalitet. Ett medlemsland uttalade sig skeptiskt kring budgetstöd i allmänna termer men hänvisade till en tidningsartikel denneminister och dennes Generaldirektör författat i vilken de gav en mer nyanserad bild av deras syn på budgetstöd. Ett medlemsland tackade för initiativet och noterade att detta var en viktig fråga för dess parlament. Man frågade sig dock vilken avsikten med denna diskussion var? Om det var att öka konditionaliteten ställde man sig negativ. Man uppmuntrade snarare kapacitetsutveckling i samarbetsländerna plus koordinering inom EU kring hur en framgångsrik politisk dialog bör se ut. Ytterligare en delegation höll med övriga talare om att ytterligare villkor inte borde integreras i budgetstödet. Man var dock positiv till att stärka artikel 8-dialogen. Samarbetsländernas uppfattning i frågan framhölls som en viktig komponent i diskussionen. Särskilt vikten av dialog i sviktande stater nämndes. En delegation poängterade skillnaden mellan generellt budgetstöd och sektorbudgetstöd, och förordade den . Ett medlemsland underströk vikten av att bredda dialogen med samarbetsländerna. Denna bör vara inklusiv och involvera även parlament och civilsamhälle. Det gemensamma ansvaret för utveckling poängterades särskilt. KOM framhöll de generella riskerna i biståndet men att budgetstöd inte innehåller fler risker än projektstöd. Uppfattningen att budgetstöd skulle vara svårare att övervaka delades inte. Budgetstöd var ett viktigt instrument för att påverka policydialogen under artikel 8 och att länka dessa två välkomnades. Vad gäller format för dialog talade KOM till förmån för en koordineringsmekanism för givare i syfte att harmonisera dialogen. måste EU vara försiktigt och inte introducera unilaterala villkor eller ytterligare barriärer för de fattigaste länderna. Medlemslandet som initierat diskussionen återkom och framhöll att initiativet inte handlade om att introducera ytterligare villkor utan om att se över utfallet av budgetstödet att detta verkligen leder till resultat inom exempelvis hälso- och utbildningssektorn. Man påpekade att artikel 8 i inte är heltäckande då den inte omfattar länderna i eller . Det underströks att budgetstöd är ett bra instrument. Men att resultat måste påvisas, inte bara för skattebetalarna i givarländer utan inte minst för folket i samarbetsländerna. Man avslutade med en förhoppning om att SE skulle ta diskussionerna vidare under sitt ordförandeskap. Övriga frågor Information om status på förberedelserna inför New York-mötet i FN:s regi om den ekonomiska och finansiella krisen och dess effekt på utvecklingsländerna En delegation noterade att man såg New York-mötet som början på en process som skulle leda till stärkandet av de multilaterala institutionerna inklusive de internationella finansiella institutionerna; överenskommelse om gemensamma principer för respons till krisen; ökning av , skuldavskrivningar, ökad handelsfinansiering etc. Framförallt skulle detta verka brobyggande mellan G77 som drabbades hårt av krisen och de bättre rustade länderna. Man hoppades att diskussionerna skulle leda framtill ett arbetsprogram för det vidare arbetet. Det förstärkta budskapet var emellertid inte att betrakta som början till ett nytt Bretton även om det var påkallat att sända en kraftfull signal om att man arbetade för att stärka de multilaterala institutionerna inklusive de internationella finansiella institutionerna. En annan delegation gav stöd till ovan ansats samt framhöll det positiva i att man diskuterade detta, EU måste säkerställa att man agerade samstämmigt varför man uppmanande samtliga MS att delta i i NY. Ambitionen borde vara att EU skulle spela den starka roll man spelat i . Vid världsbankskonferensen hade det framkommit att de fattigaste utvecklingsländerna varit mycket bekymrade nu behövde utvecklingsländerna inte krediter utan bidrag, annars skulle de i princip vara tvungna att skuldsätta sig. Man påtalade vidare vikten av att arbeta kontracykliskt. G20 hade fattat ett antal viktiga beslut, men resten av världen sökte nu legitimera nödvändiga strukturella förändringar för förbättra rådande situation och för att undvika att hamna i ekonomiska katastrofer . Delegationens förhoppning var att detta skulle leda till brobyggande mellan G77-länderna och de utvecklade länderna. Det framhölls att man hade ett ansvar för att medlemsstater spelade en konstruktiv roll i likhet med vad man hade gjort i . ORDF underströk att detta var ett av årets viktigaste möten, varför det var bra at känna till eventuella blindskär. Ett medlemsland påtalade att detta hängde ihop med det transatlantiska partnerskapet. Resultatet från var inte tillfredsställande, EU borde i detta sammanhang samarbeta mer med och eventuellt försöka överenskomma en ny text och en mer kortfattad deklaration. EU borde stå på sig mer i förberedelserna för . ORDF delade denna bedömning. Det var oerhört viktigt med en konstruktiv dialog som inte slog in en kil mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. Genrealförsamlingens ordförande motarbetade EU-länderna och sökte skapa en konflikt genom att belysa frågan under generalförsamlingens diskussion. Det var i detta sammanhang viktigt att MS stod enade samt samarbetade med . Förberedelserna inför En delegation informerade om G8-mötet för utvecklingsministrar som planerats hållas i men som på grund av jordbävningen skjutits upp samt flyttats till . G8-mötet stod inför en svår uppgift med tanke på den ekonomiska kris som drabbat utvecklingsländerna, samt den inverkan krisen hade på möjligheterna att uppnå millenniemålen. Vid G20-mötet i hade man enats om att försöka öka förtroendet för internationella finansiella institutioner och man var övertygad om att de åtgärder man beslutat om i skulle vara till hjälp för att återskapa förtroendet på finansmarknaden. Ansatsen inför mötet var att hjälpa utvecklingsländerna att besvara krisen också på lång sikt och en viktig fråga var att diskutera hur man kunde blåsa nytt liv i den ekonomiska utvecklingen. Ett utvidgat G8 - även på lång sikt - var ett viktigt forum för detta. Att toppmötet skulle äga rum strax efter FN hög-nivåkonferensen i innebar att man kunde göra en uppföljning av denna och förhoppningsvis föda in detta i slutsatserna inför kommande möten och processer. Till G8-toppmötet i skulle man även bjuda in Ordförandeskapet (SE), , företrädare för AU-ordförandeskapet () och samt NEPAD. Avsikten med mötet var att lansera en multi-sektoransats i strävan mot en integrerad hållbar utveckling, denna ansats inkluderade fokus på utbildning, hälsa, livsmedelssäkerhet och miljö/vatten, med intentionen att skapa synergieffekter och varaktiga resultat. Man var övertygad om att G8:s toppmöte skulle bidra till en positiv utveckling och till att mildra krisen. Ledstjärna för diskussionerna i skulle vara effektivitet liksom Whole of the union approach. En delegation hade bett om att få sätta upp på agendan också för biståndsministrarna (rådsslutsatser hade tidigare antagits av utrikesministrarna) för att belysa de humanitära aspekterna av konflikten. Delegationen underströk att EU:s gemensamma och medlemsstaternas bilaterala humanitära insatser måste koordineras bättre, och att information måste spridas inom EU. Det framhölls också att det är biståndsministrarnas ansvar att följa de humanitära aspekterna av konflikten i . Ett medlemsland uttalade stöd för detta inlägg och underströk att det är oacceptabelt att humanitära organisationer och journalister vägras tillträde. Internationella överenskommelser måste respekteras och EU behöver sätta press på den lankesiska regeringen. Överträdelser av de mänskliga rättigheterna måste utredas genom inrättandet av en oberoende utredning. En ytterligare delegation påpekade att EU har varit maktlösa vad gäller situationen på , då man inte lyckats skydda civilbefolkningen från våldet. De humanitära principerna måste vara grundläggande. Man menade att EU måste spela en roll framöver i försoningsprocessen och i återuppbyggandet av samhället. Här hade EU ett mervärde. KOM poängterade att EU måste vara försiktiga i förberedandet av ytterligare humanitära insatser på grund av risken för att dessa missbrukas. EU måste vidare vara tydliga med villkoren och kräva fullt tillträde till landet. Situationen måste nu följas noga. På är det också centralt med en inklusiv politik, där bland annat återintegration av tamilerna i samhället planeras för. ORDF avslutade med att referera till de rådsslutsatser som antogs under utrikesministrarnas session och att ge biståndsministrarnas stöd för dessa. Klimatförändringar SE presenterade slutrapporten från Kommissionen för klimatförändring och utveckling Closing the gaps. Kommissionen pekar på behovet att länka de globala diskussionerna på klimatområdet med den lokala nivån och att ytterst säkerställa en hållbar utveckling för alla. Särskilt anpassning till klimatförändringarna för utvecklingsländerna diskuteras i rapporten. Rapporten framhåller att hur anpassning till klimatförändringarna sker är högst kontext-specifikt. Då klimatförändringarna påverkar alla sektorer är dock ett koordinerat och samstämmigt arbete att stänga gapen centralt. Här krävs politiskt ledarskap. Under alla omständigheter måste särskild hänsyn tas till de mest utsatta och sårbaras rättigheter, säkerhet och möjlighet att göra sig hörda. Rapporten pekar vidare på behovet av nya och additionella resurser för att finansiera klimatanpassning, men understryker att regeringar har det yttersta ansvaret för sitt lands utveckling. Nya resurser kräver dock större koordinering av finansieringsmekanismer och översyn av resurser, både på global och nationell nivå. SE framförde behovet av en koordinerande mekanism för finansiering av anpassningsåtgärder i utvecklingsländer i syfte att säkerställa ett mer effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. SE poängterade att utvecklingsdimensionen av klimatförhandlingarna, som kulminerar i , är prioriterad av den och att rapporten utgör underlag för SE:s ställningstaganden i frågan, både under ordförandeskapet och . Eftersom frågan var en övrig punkt uppmanade ordförandeskapet inte till diskussion. Kort informationspunkt för att belysa den oroande politiska utvecklingen och vikten av att EU agerar proaktivt för att undvika ny våldsutveckling. KOM efterlyste politisk vilja från båda parter att genomdriva nödvändiga reformer och verka för nationell försoning. Man väntade för övrigt fortfarande på svar på det brev som skickats till Odinga och Kibaki . Vidare underströk KOM behov av tydlighet och koherens mellan EU, AU och till stöd för Annan-initiativet. Avslutningsvis föreslog KOM att brev skulle skickas till AU för att uppmuntra till ökat engagemang. Avslutning Avslutningsvis tackade ORDF för det goda samarbetet under ordförandeskapet och såg fram emot att SE nu skulle ta över. Ett särskilt tack uttrycktes å hela Rådets vägnar till utvecklingskommissionären som innehaft posten, och i princip gjorde sin sista dag som kommissionär. Inkommande ordförandeskap SE avslutade med att tacka ORDF för gott ledarskap och goda resultat inför och under Rådets möte. Sr har varit medordförande för Fund Transatlantic Taskforce on Development. Mer info finns på