rfr · GY0WRFR2 · 2010-11-30 00:00:00 — Bidragets konstruktion och den korta tid som de olika aktörerna har haft till sitt förfogande för att ta fram nya projektidéer är en förklaring till detta. Även tiden för genomförandet av projekten är förhållandevis kort. Gruppen kan dock konstatera att stödet har bidragit till att projekten har fått en tydligare inriktning mot hållbarhet. Gruppen menar dessutom att det faktum att bidragen har gått till projekt som kan genomföras 2010/11:RFR2 7 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR även utan statliga bidrag är ett tecken på att projekten är genomförbara och att projekten inte har konstruerats enbart för bidragsmöjlighetens skull. Bidrag medverkar till att sätta i gång stadsutvecklingsinsatser Gruppen vill betona vikten av att lyfta fram frågan om vilket mervärde som statliga bidrag har. Bidragsgivning är ett bland flera sätt att styra samhället mot en mer hållbar utveckling. Gruppen konstaterar att bidraget för hållbara städer leder till att olika initiativ vidtas för att uppnå en mer hållbar utveckling i städerna. Enligt gruppens bedömning har bidraget medverkat till att sätta i gång olika stadsutvecklingsinsatser runt om i landet. Gruppen vill betona att det är viktigt att se till att bidragen ger ett mervärde och inte enbart blir en extra finansieringskälla för insatser som ändå skulle ha genomförts inom ramen för den ordinarie verksamheten hos bl.a. kommuner och bostadsföretag. Viktigt att stödja utvecklingen i både stora och små städer i hela landet En stor del av stödet 2009 gick till stora städer. Det finns naturliga orsaker till detta. vill gruppen betona att stadsutveckling är lika viktigt i stora som små städer och att stödet kommer hela landet till godo, både tillväxtregioner och regioner i stagnation. Det är från statens sida därför viktigt att uppmuntra utvecklingsarbetet inte bara i de redan aktiva kommunerna, utan även i kommuner som inte har varit aktiva inom området. Gruppen konstaterar att bidragets konstruktion har styrt mot stora kommuner och redan befintliga projektidéer. Gruppen vill i sammanhanget även peka på den omgivande landsbygdens betydelse för att uppnå en hållbar utveckling. Städerna är beroende av sitt omland. Gruppen vill vidare betona vikten av att ombyggnad av existerande stadsdelar beaktas i stadsutvecklingssammanhang. Ombyggnad och omdaning av befintliga stadsdelar och bostadsområden är en stor utmaning, inte minst när det gäller förnyelse av städernas miljonprogramsområden. Kostnadseffektiviteten är svår att mäta Det är viktigt att statliga bidrag ger så stor avsedd effekt som möjligt till så låg kostnad som möjligt. När det gäller stödet för hållbara städer kan gruppen konstatera att det är svårt att bedöma kostnadseffektiviteten, bl.a. eftersom satsningen har flera mål och syften som är otydliga och svåra att kvantifiera. Dessutom är det svårt att mäta uppnådda resultat vad gäller inte minst den sociala dimensionen. Gruppen har inte genomfört någon egen bedömning av bidragets kostnadseffektivitet utan hänvisar till den utvärdering som har genomfört på uppdrag av regeringen. Gruppen konstaterar att har gjort bedömningen att stödet inte är ett kostnadseffektivt styrmedel för klimatpolitiken. 7 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR 2010/11:RFR2 Det är viktigt med grönområden och möjligheter till lokal odling i städerna I sitt budgetbetänkande utgick miljö- och jordbruksutskottet från att grönområdens betydelse och möjligheterna till lokal odling skulle komma att vägas in i satsningen på hållbara städer. Gruppen kan utifrån uppföljningens resultat konstatera att detta är frågor som ingår i några av de stadsutvecklingsprojekt som har studerats. När det gäller frågor kring grönområden har t.ex. gröna tak och gröna väggar tagits upp i några projekt. Gruppen konstaterar att förtätning och ökad blandning av stadens olika funktioner är en aktuell trend inom dagens stadsutvecklingsarbete. Att förtäta städerna ökar resurseffektiviteten på olika sätt. Gruppen vill i detta sammanhang lyfta fram betydelsen av att grönområden men även bl.a. kulturmiljöer skyddas i det pågående och planerade stadsutvecklingsarbetet. Ett exempel på att möjligheterna till lokal odling uppmärksammas är ett projekt i om stadsodling som drivkraft för hållbar stadsutveckling, där det bl.a. studeras i vilken grad som stadsodling i parker och kvartersgårdar kan öka den sociala hållbarheten i stadsutvecklingen genom att t.ex. skapa en hälsosam fritid och mötesplatser i staden. Stadsodling har även en miljömässig dimension där det handlar om att skapa mer lokala kretslopp och en ekonomisk dimension där det handlar om att stadsodlingen även kan få betydelse för städernas livsmedelsförsörjning. Gruppen menar att det är viktigt att fortsatt följa frågor om grönområdens betydelse och möjligheter till lokal odling i städerna. Begränsat nytänkande och få möjligheter till miljöteknikexport Uppföljningens resultat pekar på att nytänkandet i de projekt som har sökt bidrag har varit begränsat och att det inte finns några tydliga exempel på innovativ miljöteknik eller möjligheter till ökad svensk miljöteknikexport. Gruppen menar att en orsak till detta är stödets konstruktion. Projekten har en förhållandevis till förfogande för att både ta fram idéer, planera projekten, ansöka om bidrag och därefter genomföra och följa upp projekten. Detta innebär att framför allt de investeringsprojekt som kan komma i fråga för stöd måste ha kommit långt i sin planering och att det därför inte kan förväntas att stödet ska leda till helt nya och innovativa projekt. Gruppen menar att det ligger i sakens natur att detta leder till att det till stor del har blivit aktörer bakom redan påkomna idéer som har ansökt om stöd. Dessutom har bidraget en begränsad ekonomisk omfattning. vill gruppen även lyfta fram att det kan finnas en problematik i att alltför mycket fokusera på att stadsutvecklingsprojekt ska vara nydanande och bidra till export av ny teknik. Det finns en risk att ett sådant angreppssätt leder till en alltför stor fokusering på nybyggande och tekniska lösningar. Det är viktigt att betona att hållbart stadsbyggande även handlar om att utifrån en helhetssyn utveckla och förvalta redan befintliga stadsdelar. Gruppen vill också betona att det inte är realistiskt att ha alltför stora förhoppningar på att verksamheten ska leda till teknikutveckling. Det är svårt för 2010/11:RFR2 7 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR kommuner och landsting att delta i teknikutvecklingen och att driva projekt tillsammans med företag och forskare i syfte att ta fram ny teknik. Ansökningsprocessen har varit relativt enkel Miljö- och jordbruksutskottet har i flera uppföljningar uppmärksammat vikten av bl.a. enkla regler och blanketter för de olika stöd som staten ger inom utskottets beredningsområde. Detta är en fråga som har lyfts fram även i denna uppföljning. Enligt gruppens bedömning har ansökningsprocessen vad gäller stödet för hållbara städer varit relativt enkel, även om det har funnits delar av den som har varit svåra att hantera för framför allt mindre aktörer. Gruppen vill fortsatt betona vikten av ett enkelt ansökningsförfarande. har redovisat att kostnaden för delegationens kansli motsvarade av de beviljade bidragen 2009. Därtill kommer kostnaden för de sökandes arbetstid för att ta fram ansökningar, både beviljade och avslagna. Gruppen konstaterar att den valda organisationsmodellen för satsningen, dvs. att inrätta en särskild delegation för att hantera en begränsad summa bidragsmedel, innebär att en relativt stor andel av de resurser som finns tillgängliga läggs på administration. När satsningen är slut bör det utvärderas om administrationen kring bidragsgivningen har varit effektiv, bl.a. om administrationen har effektiviserats i förhållande till den administration som var knuten till LIP och Klimp. Det är viktigt med uppföljning, utvärdering och resultatspridning Gruppen kan konstatera att regeringen har initierat ett antal olika uppföljningsinsatser inom ramen för den pågående satsningen. är det ännu alltför tidigt att utvärdera vilka effekter på stadsutvecklingen som statens satsning har fått. Gruppen menar att en sådan utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter dock bör göras och omfatta både resultaten av satsningen i stort och av bidraget för hållbara städer. I detta bör bl.a. ingå frågan om små kommuner har kunnat ta till vara de erfarenheter som har gjorts från satsningen. När en sådan utvärdering görs är det önskvärt att kunna analysera och jämföra resultaten av denna satsning med resultaten av andra klimatsatsningar och bidrag som t.ex. LIP och Klimp. Det är då en fördel om samma analysredskap används som i tidigare utvärderingar. Gruppen vill här peka på vikten av mätbarhet och jämförbarhet i förhållande till andra statliga insatser inom klimatområdet för att kunna ge goda beslutsunderlag för både riksdag och regering. Enligt gruppens bedömning är det bl.a. viktigt att tydliggöra vilken myndighet som är mottagare av de uppföljningar och utvärderingar som görs av både satsningen i sin helhet, bidragets mer allmänna effekter och de resultat som varje enskilt projekt leder till. Gruppen menar att det är viktigt att följa projekten , inte minst eftersom satsningen har en begränsad omfattning. Det är viktigt att satsningens resultat och den kunskap som har samlats inom delegationen och i projekten tas om hand när satsningen är slut och delegationen är avvecklad. 7 UPPFÖLJNINGS- OCH UTVÄRDERINGSGRUPPENS BEDÖMNINGAR 2010/11:RFR2 Gruppen vill särskilt peka på vikten av att de lärdomar som delegationen har dragit förs vidare. Det är inte minst viktigt att sprida goda exempel på hållbar stadsutveckling till både små och stora kommuner och företag, både i och utomlands. Gruppen vill betona vikten av att projekten följs upp och utvärderas innan de sprids som goda exempel. Gruppen kan konstatera att regeringen redovisar ett antal insatser för hållbar stadsutveckling i sin resultatredovisning till , både under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Gruppen vill understryka vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling, bl.a. utifrån genomförda uppföljningar och utvärderingar. Det är viktigt att fortsatt följa denna fråga. (2009): Rapport om vidgade uppdrag. AM2009/0065-10. (2010): Arkitektur, form, design, hållbar samhällsutveckling Årsredovisning 2009. (2009): Modell för framgångsrik samverkan mellan kommun och näringsliv. 1998/99:MJU6 Miljöpolitiken. 2000/01:MJU15 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö. 2001/02:BoU14 Vissa inomhusmiljöfrågor. 2001/02:MJU3 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. 2001/02:MJU10 klimatstrategi. 2003/04:MJU4 Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. 2005/06:BoU9 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. 2005/06:MJU3 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag m.m. 2005/06:KU21 i en ny tid. 2007/08:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. 2007/08:NU8 Vissa näringspolitiska frågor. 2008/09:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. 2008/09:CU30 Plan- och byggfrågor. 2008/09:MJU28 Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. 2009/10:CU26 styrelses redogörelse angående buller i plan- och byggprocessen. (2004): Kunskapssammanställning Hållbar Stadsutveckling: en bibliografi. (1998): Brott, bebyggelse och planering. (2004a): Hållbara städer och tätorter i förslag till strategi. (2004b): Stadspolitiska utblickar i . (2009a): Sammanställning av bidragseffektiviteten från underlag . (2009b): yttrande avseende investeringsprojekt för utvecklingen av hållbara städer. Yttrande , dnr 1399- 3162/2009. REFERENSER 2010/11:RFR2 (2009c): yttrande avseende planeringsprojekt för utvecklingen av hållbara städer. Yttrande , dnr 1399-3162/2009. (2009d): Att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv delredovisning 2009. (2010a): Utformningen reducerade effekterna utvärdering av OFFrotstödet. Redovisning av stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet 2005:205, enligt regleringsbrev för avseende . M2008/4791/A. (2010b): yttrande avseende investeringsprojekt för utveckling av hållbara städer. Yttrande , dnr 1399-2389/2010. (2010c): yttrande avseende planeringsprojekt för utveckling av hållbara städer. Yttrande , dnr 1399-2388/2010. (2010d): Planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. (2010e): Gör plats för cykeln Vägledning och inspiration för planering av cykelparkering vid stationer och resecentra. Brittiska underhusets utredningstjänst (2010): Eco Towns. Standard Note SN/SC/4406, . Brå, och (2002): Bebyggelseinriktade åtgärder mot brott och otrygghet. Delegationen för hållbara städer (2008): Rapport om Delegationens verksamhet 2008. Delegationen för hållbara städer (2009a): Summary and main conclusions from the Delegations seminar on the high-level conference European Cities and the 14th of . Delegationen för hållbara städer (2009b): Summary and main conclusions from the workshop International cooperation pitfalls and success factors on the high-level conference European Cities and the 14th15th of . Delegationen för hållbara städer (2009c): Rapport om Delegationens verksamhet 2009. Delegationen för hållbara städer (2009d): Beslut om Er ansökan om statligt stöd till investeringar för åtgärder som främjar hållbar stadsutveckling enligt förordningen 2008:1407. Delegationen för hållbara städer (2010a): Information om statligt stöd till utveckling av hållbara städer. Delegationen för hållbara städer (2010b): Rapport från studieresa till , och . 2010/11:RFR2 REFERENSER Delegationen för hållbara städer (2010c): Hållbara stadsbyggnadsprojekt som fått ekonomiskt stöd från Delegationen för hållbara städer . Dir. 2007:142 Kommitté för deltagande i i . Dir. 2010:86 Utvärdering av upphandlingsregelverket och översyn av upphandlingsstatistiken. Ds 1996:59 Allas vårt ansvar. Ds 2004:1 Mer trä i byggandet underlag för en nationell strategi för att främja trä i byggandet. Ds 2009:63 femte nationalrapport om klimatförändringar. I enlighet med ramkonvention om klimatförändringar. (2008a): Uthållig kommun. (2008b): Avsiktsförklaring gällande programmet Uthållig kommun med energin som språngbräda. (2009a): Hållbara städer utvärdering klimatkriteriet. (2010): Statusrapport avseende arbete med Uthållig kommun. Europeiska kommissionen (1996): Hållbara städer i från expertgruppen för stadsmiljö. Europeiska kommissionen (2006): Meddelande från kommissionen till rådet och om den temainriktade strategin för stadsmiljön. KOM(2005) 718 slutlig. Europeiska kommissionen (2007): Integrerad miljöförvaltning Vägledning i samband med den temainriktade strategin för stadsmiljön. Technical Report 2007-013. Europeiska kommissionen (2009): Förderung der nachhaltigen Stadtentwick lung in . Erfolge und Chancen. (2006): Renewed EU Sustainable Development Strategy, 10917/06. Expertgruppen för stadsmiljö (1996): En målinriktad sammanfattning av rapporten i till lokala myndigheter. : Take a deeper look. , C. , Å., , J., , R. (1997): Ecosystem appropriation by cities. Ambio 26(3):167172. (2008): Föreläsning i globaliserings- och urbaniserings- och befolkningsökningstrender ur hållbarhetsperspektiv (). REFERENSER 2010/11:RFR2 Formas (2009a): för ett hållbart samhälle. Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. UN (2006): The Habitat Agenda. Förslag till 2000/01:RR14 revisorers förslag angående anslag som regeringen disponerar och fördelar. , R. W., Parris, T. (2005): What is sustainable development? Environment 47(3):821. (2010): En utvärdering av det ekonomiska stödet till åtgärder för att främja hållbara städer. Specialstudier nr 23. Ministère de lécologie, du développement et de lamenagement durables, République (2007): Lancement du Grenelle Environnement, vendredi 6 juillet 2007. Mitcham, C. (1995): The concept of sustainable development: its origins and ambivalence. Technology and society 17(3):311326. (2008a): Lokala investeringsprogram i mål. Erfarenheter och resultat av miljöarbete. (2008b): LIP utvärderas på bredden och djupet. Genomförda utvärderingar av lokala investeringsprogram. Information Fakta, . (2008c): Hållbar stadsdel i har blivit en internationell föregångare. Information Fakta, . (2008d): visar kretsloppstänkande. Information Fakta, . (2009a): Effekter av investeringsprogrammen LIP och Klimp. (2009b): Hållbar utveckling. Nolmark, H., Jarnhammar, M. & Edfeldt-Sjöling, S. (2009): Kartläggning av forskning om städer och hållbar stadsutveckling interdisciplinär, systeminriktad och praktiknära. Node Nolmark Development. (2010): Multiple of sustainable urban water systems: problem or asset? Water Policy 12:425-443. Pandis, S. & , N. (2009): Utvärdering av miljöprofilering Vilka erfarenheter ska tas med till nya stadsutvecklingsprojekt i ? KTH, avdelningen för industriell ekologi. Polèse, M. & Stren, R. (Eds.) (2000): Understanding the : Comparative in a Global Context. Social Sustainability of Cities, , . 2010/11:RFR2 REFERENSER 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö. 2000/01:130 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. 2001/02:55 klimatstrategi. 2001/02:128 Vissa inomhusmiljöfrågor. 2002/03:117 Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. 2004/05:150 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag. 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande. 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. 2009/10:1 Budgetpropositionen . 2009/10:170 En enklare plan- och bygglag. 2010/11:1 Budgetpropositionen . Rees, W. E. (1997): ecosystems: the human dimension. Rees, W. & Wackernagel, M. (1996): ecological footprints: why cities cannot be sustainable and why they are a key to sustainability. (2006): Tänk stort och spännande i trä! Bakgrund till Na- träbyggnadsstrategin. (2007a): Kommitté för svenskt deltagande i tillsatt. (2007b): Vi satsar 340 miljoner på hållbara stadsmiljöer. Debattartikel i (). (2007c): Nationella träbyggnadsstrategin. (2008a): Handelsministern lanserade ny exportsatsning inför sjuttio ambassadörer. (2008b): Hållbara städer ett lönande koncept. Regeringens webbplats, . (2008c): Delegationen för hållbara städer. Uppdrag, 2008- 09-05. och (2008): Tolv trästäder leder utvecklingen. (2009a): Uppdrag om hållbar stadsutveckling till fyra myndigheter. REFERENSER 2010/11:RFR2 (2009b): Cities part of the soulution. Highlights from the EU conference on urban development and climate change , , . (2009c): i stöd till hållbara stadsutvecklingsprojekt. (2009d): Tydligt samband mellan bra samverkan och bra projektresultat. (2009e): Riktlinjer om jäv Delegationen för hållbara städer. (2010a): Ny plan- och bygglag. Pressmeddelande 2010-03- 18. (2010b): Ett grönare . (2010c): Ett samtal om arkitekturpolitik Minnesanteckningar från ett möte på . (2010): årsredovisning 2009. (2009): En effektiv och transparent plan- och byggprocess? (2000): Stadspolitik och urbanforskning i . 2007/08:89 Globala utmaningar vårt ansvar. Skrivelse om politik för global utveckling. 2009/10:214 Biståndets resultat tema miljö och klimat. SOU 2009:57 Myndighet för hållbart samhällsbyggande en granskning av . (2007): Vision 2030 Ett i världsklass. Swentec (2009a): Handlingsplan för svensk miljöteknik överlämnad till . Swentec (2009b): Handlingsplan för svensk miljöteknik. Swentec (2009c): Svensk miljöteknik i siffror. Swentec (2010): Varuexport från svenska miljöteknikföretag 20032009. , (2009): : Hållbara städer. Pm 2009-05- 15. , (2009): Brittisk erfarenhet av hållbart stadsbyggande och miljöteknik. , (2009): Hållbara städer i . Pm 2009-05- 15. 2010/11:RFR2 REFERENSER Tillväxtanalys (2009): Befolkning, service och företagande i gles- och landsbygder. Rapport 2009:10, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Utredningar från 1998/99:URD1 Statens stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling en uppföljning av den hittillsvarande fördelningen av ramanslaget E1 under statsbudgetens utgiftsområde 18. Wall, M. (2008): Lågenergihus en flora av begrepp. I VVS-Forum, . World Commission on Environment and Development (1988): Vår gemensamma framtid: rapport från för miljö och utveckling under ordförandeskap av . World Commission on Environment and Development: Report of the World Commission on Environment and Development: Our Common Future. Transmitted to the General as an to document A/42/427 Development and International Co-operation: Environment. Information, studiebesök och intervjuer m.m. Barn i stan, Sevedsplan , studiebesök . Bokalerna, , studiebesök . Bostaden, , intervju samt e-brev och 2010-06- 09. , intervju samt e-brev , och . , intervju och e-brev . City i samverkan, e-brev . Delegationen för hållbara städer, intervjuver kansliet , 2010-09- 15, e-brev , , , och 2010- 10-13. Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Ekostaden , intervju och studiebesök samt e-brev . , intervju och e-brev . , intervju och e-brev . Formas, intervju samt e-brev . Forum för miljöforskning, , och . , Glashus Ett, . Studiebesök och e-brev . REFERENSER 2010/11:RFR2 (at , IIIEE), intervju och e-brev . kommun, intervjuver . i län, intervju och e-brev . i , intervju och e-brev . i , intervju och e-brev 2010-06- 14. , intervjuer och samt e-brev . , intervju och e-brev . , intervju , pm och e-brev . Samverkansgruppen forskare och folkvalda, riksdag, seminarium . Sida, e-brev . SLU , landskapsarkitektur, intervju och e-brev 2010-05- 28. SLU , landskapsutveckling, intervju och e-brev 2010-05- 28. , e-brev (dnr 1.4-19735/2010). , e-brev (dnr Verk 2010/287). , intervjuer , , , 2010-05- 21 och . Information till uppföljnings- och utvärderingsgruppen . Arkitekter, e-brev . Kommuner och Landsting (SKL), intervju och e-brev . Swentec, e-brev (dnr 2010-66). , brev (dnr 2010-002326). , e-brev (dnr TRV 2010/55022). Trästad 2012, intervjuer vid i och samt e-brev . kommun, intervjuer och samt e-brev 2010-06- 09. , och elektronik, intervju och e-brev . 2010/11:RFR2 REFERENSER Världsnaturfonden WWF, brev . Arbete med hållbar stadsutveckling i fyra länder I denna bilaga görs en genomgång av hur arbetet med hållbar stadsutveckling har lagts upp i fyra europeiska länder: , , och . tog den franska regeringen ett initiativ för att samla olika samhällsaktörer kring arbetet för en hållbar utveckling. En överenskommelse, Grenelle miljö, ingicks mellan staten, lokala myndigheter, fackföreningar, företag och olika organisationer. Grenelle miljö ägnades bl.a. åt att etablera en dialog och utarbeta förslag till ett program med hänsyn till olika områden. Sex arbetsgrupper bildades för att arbeta med följande temaområden: Arbeta mot klimatförändringar och kontrollera efterfrågan på energi inom områden som transport, byggande och boendekvalitet. Bevara biologisk mångfald och naturresurser inom områden som vatten, skyddade områden, fiske och fiskeresurser. Skapa en miljö som förbättrar hälsa inom områden som kost, föroreningar, avfall och luftkvalitet. Skapa hållbara produktions- och konsumtionsmetoder inom områden som jordbruk, livsmedel, fiske, skog, distribution och hållbar stadsutveckling. Bygga en ekologisk demokrati och skapa debatt om reformering av institutioner som tar hänsyn till utvecklingen av en hållbar miljö och som förbättrar tillgången till information. Främja metoder för en gynnsam ekologisk utveckling för sysselsättning Inom detta område ska frågor som forskning, innovation, sysselsättning, ekologiskt skattesystem och ansvarsfull reklam hanteras.128