rfr · GX0WRFR10 · 2010-04-06 00:00:00 — går det inte att säga att om ingen annan gör det gör eventuellt vi det. måste någon ta tag i detta. Då är frågan också: Hur är samarbetet med Jernhusen? Det finns ändå verkstäder utefter våra spår som man kan använda. Hur är samarbetet med Jernhusen? brådskar det, så att vi inte sitter i den här situationen också. Jag tänker inte vara med, men det kanske finns andra som kommer att vara med då. Ordföranden: Du kanske åker tåg. Man vet aldrig. , : Jag ska försöka svara på frågan delvis. Visst är det så att det brådskar och att det måste ske här och . Ändå är det så att det egentligen inte är vår uppgift att bygga vare sig verkstadslokaler eller avisningslokaler. Jernhusen ska ju tillhandahålla de här bitarna, som det naturligtvis kräver ett samarbete mellan operatörer och Jernhusen. Vi har ett samarbete. Vi har ett ganska hyggligt samarbete. Däremot har vi ibland lite olika intressen. Det som kolliderar just i de här depåområdena, tycker jag, är att Jernhusens intresse är att bedriva sin verksamhet med maximal vinst utifrån att man driver både kommersiella fastigheter och fastigheter som är knutna till järnvägsdriften. Vår uppfattning det har vi också svarat till regeringen är att de här två uppdragen inte är förenliga med varandra. Om Jernhusens uppgift ska vara kommersiella fastigheter, fint, då ska de ägna sig åt detta. Det andra, som hör järnvägen till, tycker jag borde gå in i det nya . Det svaret har vi också gett regeringen. Man behöver skilja de här två sakerna åt så att järnvägstrafiken blir herre över sin egen bakgård. , : Jag vill bara säga att i det sista som sade instämmer vi. (): Jag har två korta frågor. Det handlar först och främst om att resenärerna nu tvingas vara på tåget ett antal timmar mer än planerat på grund av förseningar och stillastående och att det ofta är så att toaletterna inte heller fungerar. Då är frågan: Beror även de trasiga toaletterna på snökaoset, eller kan man höja nivån på skötseln av dem för att de ska fungera så att folk kan klara av situationen? Den andra frågan utgår från att pratar om de 20 nya tågen. Han hade ringt ned till dem de hade köpt dem av och frågat om de var snösäkra. Då blir den naturliga frågan: Ingick det inte tydligt i upphandlingen att de ska klara svenskt klimat? , : Vi börjar med frågan om toaletterna. Det är så att underredet på de tåg som vi har inte är inbyggt, vilket betyder att när det sitter is där så fryser kompressorer och allt vad som också hör toaletter till. Det gör att de funktionerna slås ut. Det är beklagligt och det är helt oacceptabelt. Det här är en av de saker som vi tillsammans med tillverkarna måste åtgärda ganska så . Sedan ringde jag i och för sig inte till tågtillverkaren utan vi hade ett möte mellan fyra ögon. Jag kan inte svara ett entydigt ja på din fråga om tågen är Skandinavienanpassade i tillräckligt hög utsträckning. Det finns ju en järnvägsstandard i och sedan får man förhålla sig till den. nämnde har vi tagit upp den här frågeställningen, och svaret är att de är betydligt bättre rustade än tidigare tåg. Om de är tillräckligt rustade för att klara den här typen av väderlekssituation skulle de gå tillbaka och kontrollera och återkomma till oss så fort som möjligt. (): Snöröjningen har vi pratat mycket om, och den har förekommit i väldigt många av de frågor som vi har fått in till trafikutskottet. Jag tror att det var som sade att det köptes in 20 tåg för att sköta snöröjningen 1969/70, varav bara tio är kvar. Är det så, och hur kan det komma sig? Det är den ena frågan. Den andra frågan ställer jag därför att vi har fått ett påpekande från att är så illa byggd att man inte kan använda vanliga hjullastare för att snöröja. Det tar i stället dubbelt eller tre fyra gånger så . Är det så illa, och vad gör för att komma åt detta? När det gäller underhållet välkomnar vi att alla påpekar bristerna. Alla som sitter i trafikutskottet skulle gärna ha mer pengar för att förbättra situationen. Vi vet, som jag tror att det var som pekade på, att Europeiska järnvägsunionen har påpekat att vi har varit sämst i klassen. är vi möjligen näst sämst. Vi har, som sade, ökat beloppet , men jag tror att vi är ense i utskottet om att vi behöver ha fortsatt höga ambitioner för att ta igen det eftersatta underhållet. , : Vad gäller snöplogar var jag naturligtvis tvungen att kolla innan vi gick hit. Vi har tolv stycken som är verksamma av dem som byggdes . De används i väldigt liten utsträckning. Det används andra maskiner för att just linjeröja. Det där måste vi titta på. Vi vet att detta är en bidragande orsak till den isbildning som kan uppstå under fordon, men bara en bidragande del. Det är inte lösningen på det problemet, men det kan vara en effekt som skulle kunna lindra i alla fall. Vi ska titta mer på hur vi ska göra, om vi ska använda de här gamla fordonen eller om vi ska göra på något annat sätt. Det finns med i alla våra underhållskontrakt att man ska röja utmed linjen, men den här vintern har vi faktiskt också fått prioritera vad som är viktigast. Bangården i byggdes för fem med ny, modern utrustning för att kunna bromsa vagnarna när de rullar ned över . Det visar sig att det faktiskt är väldigt omständligt att snöröja där. De tidigare åren har vi haft bekymmer, men blev det ett extremt läge. Vi måste titta över detta och göra på annat sätt. Den nya, fina bromsanläggning som vi har är inte riktigt anpassad för att klara den här typen av snömängder, tyvärr. , : Jag tänkte lite grann kommentera en förstärkning av underhållet som vi har nämnt tidigare. Det är helt riktigt att den un- dersökning som har gjorts i visar att ligger näst sämst när det gäller satsningar, som sade. Däremot är det viktigt att komma ihåg, innan jag säger vad jag tycker, att ändå är det absolut mest effektiva landet när det gäller hantering av både de medel och de resurser som man har när det gäller satsningar i järnvägssystemet. Det gäller hela branschen. Däremot behöver vi självklart ha mer pengar. Vi måste satsa mer i underhåll, i reinvesteringar och annat när det gäller järnvägen. En av orsakerna till att vi sitter här är att intresset är väldigt stort. För att vi ska kunna leva upp till de önskemål och krav som resenärer, transportköpare, med flera har måste vi fortsätta att, som vi har gjort , satsa mycket mer på underhåll. Det ska öka successivt för att vi inte ska vara näst sämst. Det är inte heller godtagbart. (): Fru ordförande! Resenärsperspektivet är absolut det viktigaste. Det är därför vi sitter här och är så engagerade. Jag tror att svenska tågresenärer är några av de mest tåliga i världen, eftersom vi har sådana enorma problem. Vi pratar om handikappade. DHR har också kommit in med synpunkter. Det är som så att när tågen väl kommer kan det hända att de inte är utrustade för att ta rullstolar. Det kan vara ett problem. Det är en viktig del att man verkligen tänker på de handikappade och utifrån ett resenärsperspektiv gör tågen tillgängliga för alla. var inne på korglutningar som inte fungerar, lok som får starta om, tvål som är slut, dörrar som inte kan stängas, toa som inte fungerar och så vidare. Om det nu är så att det är is under tågen och det tar fyra att avisa dem, kan man inte också åtgärda alla de andra problemen så att man inte bara tar bort isen utan verkligen går igenom och ser till att tågen fungerar för oss tålmodiga resenärer. Sedan har jag en fråga igen till SJ. Den gäller de nya tågen som man inte var riktigt säker på var Skandinavienanpassade. Då får man se till att tillfoga detta. Ni kan inte köpa tåg för som inte är anpassade för denna väderlek. I så fall måste man föra in någon ny klausul. Det här verkar inte rimligt. , : När det gäller de funktionshindrade har vi som sagt var ett löpande samarbete med deras organisation där vi diskuterar vad det är för saker som behöver finnas ombord för att underlätta och hur vi kan åstadkomma det på ett bra sätt. Jag upplever nog att vi jobbar ganska konstruktivt med den frågeställningen. Som jag sade tar de nya tågen dubbelt så många rullstolar som de tåg som existerar i trafiken . Dessutom är sittplatserna anpassade med punktskrift. Kan man inte ordna allting annat på tåg som inte fungerar? Det är klart att man skulle önska att världen var så enkel att man kunde stå ute i snöstorm och reparera tågen, men är det faktiskt så att tågen måste komma in i verk- Man kan inte åka in med ett tåg med is under som man släpper ned i smörjgropen, höll jag på att säga, och därefter börja mecka. Det är inte så enkelt som man kanske kan tro. Du nämnde också allt det andra. Det är så att vi för lite fick väldigt stora tekniska problem med våra X2000-tåg. Då visade det sig efter mycket arbete tillsammans med den akademiska enheten KTH, tillverkaren och många andra att det är kraftförsörjningssystemet som inte räcker till på grund av att det är för många tåg på spåren. Det skapar så kallad kontaktstuds mellan strömavtagaren och ledningen som sedan går rätt ned i våra motorer och slår sönder tågen. Hälften av våra problem därvidlag kommer från det underdimensionerade kraftförsörjningsnätet. Mitt budskap är att det inte bara är spåren som måste dimensioneras efter dagens trafik utan naturligtvis även kraftförsörjningsnätet, depåer, verkstäder och mycket annat. Hela systemet är underdimensionerat utifrån den trafik som vi faktiskt har . Det måste det göras någonting åt. Det här har vi sagt . Så här långt har vi inte sett att utbyggnadsviljan är så förfärligt stor. (): Jag har två korta frågor. Den ena handlar om tåg. Vi har pratat mycket om tåg. Det är inte bara spåren som ska fungera utan också tågen. Vad jag har förstått har det i tagits fram en ny tågtyp som heter Gröna tåget och som är både snabbare, effektivare och bättre anpassat till våra väderleksförhållanden. Det kan gå snabbt både på nya spår och på de existerande spåren. Jag skulle vilja fråga : Vem tar ansvar för att de här tågen beställs? När vi har varit i , , och andra länder har vi noterat att den som sköter spåren också har ansvar för att se till att nya tåg kommer fram när man byter. Vem har ansvar för att ta fram och beställa nya tåg? Jag kan inte se att någon har det, men du kanske vet svaret på den frågan. Min andra fråga riktar jag till . Godstågen har vi inte pratat mycket om här , men har ju klimatmedvetna företag som vill köra på spår. De konkurrerar med företag i andra länder som inte har vinterväglag som vi har. Hur ser du på konkurrenssituationen för de företag som huvudsakligen vill köra på spår i stället för att köra på väg? Har du något råd till oss politiker om hur vi ska underlätta för de företag som vill köra gods på spår? (): Den här vintern har ju varit besvärlig för oss resenärer, men den har också tyvärr inneburit att man har haft ett par dödsfall bland folk som har jobbat ute på spåret för att röja snö. Min fråga till är: Vad gör man nu för att undvika att det händer igen? , : var inne på Gröna tåget. Det är en som heter 9062. Den ombyggda maskinen opererar vi i vår trafik . Den skiljer sig inte på något vis i skadeomfattning eller frekvens mot övriga Reginor som vi kör. Jag tror inte att det nödvändigtvis är lösningen på våra problem. Det är bara en detaljupplysning i det sammanhanget. När det gäller människor som råkar ut för olyckor på spåren kan vi som järnvägsföretag konstatera att frekvensen tillbud i fråga om personolyckor har ökat, sannolikt på grund av att det är en massa folk som har otillräcklig kompetens som är ute och vimlar i spåren med spadar, hackor, traktorer och annat skräp. Där finns det någonting att göra för och deras entreprenörer. De får se till att vara uppmärksamma på kompetensen så att de som arbetar håller sig ur vägen när tågen kommer. Det är nämligen livsviktigt att göra det. Det är fatalt att vara på spåret när tåget kommer. Den saken är klar. , : frågade om konkurrensläget för godstrafik i förhållande till utlandet. Jag har redan antytt att det inte är bra om den ekonomiska balansen rubbas. Då är det en del som säger att i har ni ju så enormt låga banavgifter. Ja, men vi får också betänka att i har vi inte kilometerskatt eller Maut för lastbilar. Man måste titta på helheten. Det bör underlättas i för att köra långa, tunga och breda tåg. , 25 tons axellast och lastprofil bör vara målet. När man bygger ut infrastrukturen, vilket vi alltså måste och som också har betydelse i vintersammanhang, behövs det kanske inte så väldigt många stationer, där möjligheten finns att växlar krånglar, utan partiella dubbelspårssträckor. , : När det gäller Gröna tåget skulle jag vilja säga att operatörerna i som bedriver kommersiell trafik köper sina egna tåg. De här som nämnde är precis den typ som vi har köpt. Det är alltså de 20 nya som kommer. De är Skandinavienanpassade, men om det är tillräckligt får vi undersöka vidare. , : Gröna tåget är ett samarbetsprojekt mellan , de som tillverkar tåg och KTH. Jag tror att är med också, om jag minns rätt. Det är ett oerhört intressant projekt, men som säger påverkar inte köp av tåg. Det här är sådant som vi har gjort. Tågföretagen får sedan ta vid och använda sig av detta om de känner att det är intressant. När det gäller säkerheten skulle jag också vilja säga att det absolut inte är acceptabelt och att det inte får förekomma tillbud eller olyckor i järnvägssystemet. Vi prioriterar säkerheten i första hand. Det är det som är nummer ett. när vi blir försenade eller tåg stannar är det på grund av att säkerheten går i första hand och att allt annat är underordnat. Så har det varit . Vi har jobbat väldigt mycket med det. Vi har också minskat antalet döda och skadade i trafiken . Det har varit några händelser när det har varit väldigt kallt. Det är våra entreprenörer som har arbetsmiljöansvaret, men självklart har som ägare till systemet också ett stort ansvar. Det här är någonting som vi tar med oss. Det får absolut inte förekomma. Vi har det reglerat i de avtal vi har med våra entreprenörer. Vi får väl se över dem och se vad vi kan göra bättre. Jag skulle vilja säga att det enorma och ökande intresse som finns för järnvägen, som vi har uppmärksammat genom dragningar, innebär att vi faktiskt behöver göra mycket mer. Där vill jag bara återigen säga att vi har ett gemensamt ansvar. Det gäller oss alla som finns här i rummet. Låt oss ta det ansvaret. Får vi från och från de rätta förutsättningarna kommer vi att ta det ansvaret. Jag hoppas att de andra parterna ska göra det också. , : har vi haft ett hårt ansträngt läge. Det betyder att personalen på järnvägsföretagen, på , hos våra entreprenörer och deras underentreprenörer har slitit jättemycket. De är faktiskt våra vardagshjältar. Vi skulle aldrig ha haft den här nivån över huvud taget om inte de hade jobbat på det här extrema sättet. Det är väldigt bra att du tar upp frågan om just personalen och deras uthållighet. Håller vintern på längre finns det allvarliga problem med att kunna ha det här uthålliga systemet. Personalen orkar alltså inte köra i det tempot hur länge som helst. Vi är väl medvetna om det. Därför har vi ledningsmässigt tillsammans med våra entreprenörer haft mycket diskussioner om hur vi ska kunna hantera frågan, att inte alltid stå på tå utan alltid, alltid, alltid sätta säkerheten först. Det är det vi absolut måste prioritera. , : När det gäller frågan om upphandling av tåg har jag i den här avreglerade situationen väldigt svårt att se att det kan vara någon annan än just som har ett sektorsansvar och tydligt ska tillämpa det. Beträffande säkerheten pågår nu en utredning om dödsfallen och olyckan i . Det kan vara en slump att det handlar om underentreprenörer. Det kan vara en slump att deras utbildning kanske inte är säkerställd. Det är möjligt, det kommer man att se. säger att tar mycket allvarligt på säkerhetsarbetet. Det rimmar oerhört illa med att i alla kontrakt avskriver sig samordningsansvaret för arbetsmiljön och överlåter det till entreprenörerna. Det finns en hel del att förbättra när det gäller den aspekten. (): Tack för ! Det har varit mycket intressant, och när jag ser på klockan kan jag konstatera att vi nästan höll tiden. Vi klarade enligt SJ:s och regler ankomsttiden med plus . Jag tror alltså att vi själva har en del att lära när det gäller detta. Jag ska inte försöka göra någon sammanfattning av de problem som vi alla så väl känner till. Vi har, som det sades tidigare, fått mängder av mejl och brev från arga resenärer. Det främsta målet för oss alla är att se till att resenärerna kommer fram . Däremot ska jag drista mig till att ge uttryck för en tanke som jag hoppas blir verklighet. Jag har, som jag sade, varit med . Vi har diskuterat problemen i samband med snöovädret 2002 och även tidigare. , , hoppas jag verkligen att trafikutskottet tillsammans med SJ, övriga tågoperatörer och har en ny sittning och diskuterar olika åtgärder för att se vad man har lyckats åstadkomma, detta med anledning av den vinter vi nu ser. Jag hoppas alltså att vi kan ha träffen innan problemen uppstår . Då kommer också våra resenärer att i förväg få veta vad de har att vänta sig. Tusen tack för den här dagen och på återseende! Bilder som visades av och , , under deras presentation vid den offentliga utfrågningen om den senaste tidens stora tågförseningar. Källa: Statistik 2009:22 Åtgärdsplanering ny Nationell transportplan 20102021 - Bana Väg i Väst - Stationsanpassning för funktionshindrade I kraftsamlar , SJ och SL med 44 åtgärder för att minska förseningarna. är 36 åtgärder genomförda. I kraftsamlar , , , , , och Hamn med 49 åtgärder för att minska förseningarna. är 26 åtgärder genomförda. I kraftsamlar , , , och med 37 åtgärder för att minska förseningarna. är 15 åtgärder genomförda. /totala antalet förseningstimmar : besvärligt vinterväder och stora problem i trafiken. 74 branschgemensamma förbättringsförslag. De flesta är genomförda. beredskapsplanering tillsammans med järnvägsföretagen och entreprenörer, upprustning pågår av trafikinformationssystemen, säkra att inte träd faller in i spårområdet, förstärkningar i elkraftsförsörjningen, säkrat bergsskärningar och tunnlar, Kyla i hela landet. Starka vindar på många ställen. Is och snö i och runtomkring växlarna. Trafikinformationssystemet klarar inte påfrestningen. En sliten anläggning klarar inte denna extra påfrestning utan att systemet påverkas En snömängd gör att det finns snö på bangården. 112 500 lastbilar krävs för att ta bort snön Vad gjorde vi? Vi aktiverade våra störningsplaner, minskad andel anläggning som vi upprätthöll, tog in mer personal, intensifierade våra kundkontakter, glesade ur trafiken. Järnvägssystemet var öppet men kraftigt störda trafikupplägg där fordon, gods/resenärer och personal befinner sig på fel platser. Vad gör vi nu? Var och en i branschen utvärderar årets vinterbekymmer. Träffar branschen och sätter ihop en gemensam förbättringslista . Kostnader, drift och underhåll Fungerande järnvägstrafik är vårt gemensamma ansvar Vilka åtgärder kan vi vidta för att minska störningarna ytterligare? Bevilja långsiktiga, stabila, uthålliga och successivt ökande anslag. Använda medlen på ett effektivt och optimalt sätt. - Successiv och kontinuerlig ökning av underhåll och reinvesteringar samt bygga bort flaskhalsar Ännu bättre planering och beredskap Pröva nya och flexiblare modeller och ny teknik Fordon som klarar vintern i hela landet. Reservhållning av vagnar. Ökat samarbeta mellan järnvägsföretagen och med . Möjlighet för resenärerna att åka med olika järnvägsföretag under samma resa. Bilder som visades av , , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om den senaste tidens stora tågförseningar. Trafiksituationen i hårt vinterväder Den värsta vintern avseende kyla, stora snömängder och hög luftfuktighet Om februari fortsätter som den börjat, blir årets vinter på många håll den kallaste . Snökaos i med många inställda bussturer. Snökaos vid Östertälje station. Kraftigt snöfall ställde till stora problem i den sydvästra delen av . Stopp på i pga snökaos på motorvägen. Lastbilar utan vinterdäck tar sig inte fram med följd att trafiken stannar. Det var ett extremt dåligt väglag på från och norrut . Snörök och drivbildning gjorde att trafiken kröp fram. röjer snö från spåren i . Det var kaotiskt . Lite bättre men fortsatta problem. Så beskriver Skånetrafiken läget. Frusna växlar och drivbildning på spåren. hade vädret förbättrats så kunde påbörja arbetet med att gräva loss de två tåg som fastnat i snödrivor vid Rävakroken på . Hur påverkas fordonen? Ett tåg drar på sig is per dag som ska smältas bort Det tar att smälta bort innan underhåll kan utföras Ismassorna förstör teknisk utrustning under tågen Nedfrysnings-/upptiningsprocesserna skadar hjul och axlar som måste bytas Hur påverkas fordonen? Vid stor ishalka på spåren slirar hjulen och måste svarvas om Stora snömassor i skogen vilda djur söker sig upp på spåren. Ett 60-tal älgar har påkörts på sedan medio december Î 1 veckas reparationsarbete per tåg Detta resulterar i fler fordon på verkstad och färre i trafik Hur påverkas fordonen? Fordonen är inte konstruerade för att klara denna typ av extremväder med stora mängder snö, hög luftfuktighet och kraftig isbildning Hur fungerar spåranläggningen? Växlar fryser och kontakt- och signalsystem fungerar sämre Ett spårade ur pga isbildning i växel Îtrafikkaos för all norrgående trafik Snöröjningskapaciteten för bangårdar räcker inte till vid dessa snömängder hade BV fordon och personalresurser som rensade järnvägslinjerna från snö finns ej längre i samma omfattning Îökad isbildning på tågens underrede Hur fungerar spåranläggningen? Fullt utnyttjat järnvägsnät () tål inga störningar och saknar återställningsförmåga när något oplanerat inträffar Stora trafikstörningar skapar därför oftast trafikkaos Ett järnvägsnät ska inte belastas för att leverera en robust trafik som tål en del störningar utan att komma i obalans Spåranläggningarna har inte byggts ut eller underhållits som den trafik som finns kräver näst sämst i när det gäller att satsa resurser på löpande drift och underhåll av spåren (enl Community of ) Ägs och förvaltas av BV och Jernhusen Det körs mer tåg än någonsin i depå och bangårdar full utnyttjade i normaltrafik För att omhänderta fler fordon vid extremt snöoväder räcker lokal och spårområden inte till på långa vägar Î tåg får köa in i verkstäder Vare sig fordon, järnvägsnät eller bangårdar och depåer klarar extremväder av detta slag. Det kräver naturligtvis åtgärder inom samtliga områden för att trafiken ska fungera. vid hårt vinterväder är; fordonen, trafikledningen samt förmågan att kunna informera och omhänderta resenärerna på bästa sätt Investera Î gör tågen mindre känsliga för isbildning Utöka avisnings och hjulsvarvskapacitet i samråd med BV & JH 20 nya tåg beställda för leverans Î fler reservfordon Öka flexibiliteten i verkstäderna Î kan ta emot fler fordon vid behov Uppbemanna Trafikkontor och fordonsledning med nytt joursystem Reducera trafikprogram i förebyggande syfte vid svåra väderstörningar Î större trafikreserver, bättre punktlighet, ökad robusthet Träna stora trafikstörningar med all trafikledningspersonal Förbättra kundomhändertagandeprocessen vid alla slags trafikstörningar Tack för er uppmärksamhet Bild som visades av , , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om den senaste tidens stora tågförseningar. Bilder som visades av , , under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om den senaste tidens stora tågförseningar. 319 tåg (6,) inställda, 30 tåg inställda, ersatta Ankomst Rt +5 min Ankomst Rt +5 min Vi skulle vilja garantera att alla våra tåg kommer fram i rätt tid. Men en sak kan vi garantera. Att vi gör vårt allra bästa för att du ska kunna lita på oss och på vår tidtabell. När tåget likväl är försenat och du åker på biljett gäller följande: A.Är vårt tåg mer än försenat får du pengarna tillbaka, i kontanter, utan krav på återköp. B.Missar du en anslutning ser vi till att du ändå kommer fram. Kontakta ombordpersonalen eller vår kundtjänst, .