eunbil · GX0N235079 · 2010-01-01 00:00:00 — Även om ömsesidigt erkännande utgör hörnstenen för allt samarbete underströks det att mångfalden och särdragen i varje MS:s rättssystem måste beaktas. Ömsesidigt erkännande måste gå hand i hand med ömsesidigt förtroende, varvid specialutbildning för domare, åklagare och andra rättsutövare ansågs utgöra en bra grund för att bygga upp förtroendet för att kunna gå vidare till ömsesidigt erkännande. Beträffande EU:s yttre förbindelser ansågs att fokus bör ligga på samarbetet beträffande erkännande och verkställande av domar. uttryckte att garanti för de processuella rättigheterna var viktigt, men att vi också måste se till vad som sker i fängelserna. Hur fängelserna fungerar visar graden av civilisation i ett land. Problemet i den aktuella MS är att fängelserna är överfulla. av de intagna kommer från andra MS eller tredjeländer. Man menade att det behövs en plan för europeiska fängelser. Bl.a. bör man ställa sig frågor som hur de europeiska fångarna ska behandlas, om de bör skickas hem till sitt land för att avtjäna straffet samt vad som bör gälla för tredjelandsmedborgare som är intagna. MS:en tog även upp frågan om MS ska hjälpa till att finansiera fängelser för de länder som har många intagna av utländsk härkomst. Man nämnde för övrigt att man på G8-mötet tagit upp frågan om förverkande av från brottslighet. Ett förslag är att man inrättar en fond av dessa medel och använder i kampen mot brottslighet. underströk vikten av att medborgaren ska stå i centrum för samarbetet på det rättsliga området i EU. Beträffande ömsesidigt erkännande av domar bör EU och MS arbeta vidare utifrån en ambition att öka det ömsesidiga förtroendet, bl.a. genom ökad rättslig utbildning av åklagare och domare. För att öka medborgarnas tillgång till rättsväsendet föreslogs att man bl.a. bör se över möjligheterna som erbjuds genom ny IT- teknik, t.ex. E-justice. Vidare var man positiv till att exekvaturförfarandet bör avskaffas. En europeisk order för bevisupptagning angavs som viktigt och bör arbetas vidare med. Det underströk även att Stockholmsprogrammet måste innehålla referenser till brott begångna av totalitära stater. När det gäller den externa dimensionen påpekade man att EU bör prioritera arbetet med att förbättra relationerna med våra strategiska partners, d.v.s. länder som är viktiga för samtliga MS, genom bi- och multilaterala avtal. framförde på det civilrättsliga området att EU bör förbättra den fria rörligheten för domar. Fokus bör även ligga på ett korrekt och effektivt genomförande av befintliga rättsakter. Slutligen påtalades de problem som omgärdade III, förslag om arv och testamente samt vittnesmål och att EU bör försöka komma vidare i dessa frågor. ansåg att medborgarnas förtroende för EU bör stärkas genom ett antal åtgärder. För det första genom en förbättring av ömsesidigt erkännandet av bevisinhämtning. Ömsesidigt erkännande av delar i brottsutredningen är mycket viktigt och bör i viss mån kunna ersätta rogatory letters. Det ansågs viktigt att MS arbetar brett och heltäckande i hela kedjan av en utredning, framför allt måste rättsliga myndigheter föras in i strukturerna. För det andra måste processuella rättigheter få en central roll i Stockholmsprogrammet. EU bör bygga ett starkt regelverk utifrån ordförandeskapets förslag till färdplan (d.v.s. steg-för-steg plan) för processuella garantier. För det tredje bör det inrättas garantier för att domstolsbeslut ska kunna verkställas över gränserna. angav att ömsesidigt förtroende bör kunna stärkas genom inrättande av databaser med information som syftar till att öka kunskapen mellan olika sektorer i MS. Man angav överhuvudtaget att det var prioriterat att EU arbetar med ny informationsteknologi och att förbättra IT-systemen. menade man att det var viktigt att slå vakt om medborgarnas individuella rättigheter och privatliv samt därtill upphovsrätten. På det civilrättsliga området angavs att fokus bör ligga på avtalsrätten och ett underlättande för små och medelstora företag att komma ut på den internationella marknaden. Det nämndes i sammanhanget att man inte ställde sig negativ till en 28:e regim för att reglera kontrakträttsliga frågor. På området för de yttre förbindelserna ansågs att EU bör stärka samarbetet med grannländerna samt . kunde konstatera att det redan förelåg ett ömsesidigt förtroende mellan MS, men att graden därav bör öka. På det straffrättsliga området menade man att förtroendet ofta hänger samman med garanti för minimistandarder i straffrättsliga förfaranden. Tre aspekter att ta i beaktande framfördes; en konsekvensöverensstämmelse för all ny lagstiftning med Strasbourgkonventionen och rådande praxis, fokus på andra åtgärder än lagstiftning samt en korrekt tillämpning av befintliga instrument. På det civilrättsliga området uttalades stöd för ett avskaffande av exekvaturförfarandet. Det var viktigt att arbetet med arv och testamente kunde fortskrida. Praktiska problem på det civilrättsliga förfarandeområdet som framfördes var tillhandahållande av adresser för tilltalade i civilrättsliga konflikter där bättre samordning på europeisk nivå krävs. På området för EU:s externa relationer ansåg man att samarbetet med tredjeländer på multilateral nivå bör stärkas. Man förordade vidare om internationell privaträtt och behovet av ytterligare tredjelandstillträdanden. På det familjerättsliga området bör EU underlätta för vissa tredje länder att bli part till relevanta konventioner. underströk vikten av utvärdering av befintlig lagstiftning. Dessutom måste ny lagstiftning integreras i MS:s system och relevant information måste komma ut till praktikerna. Man var positiv till gemensamma definitioner av de allra allvarligaste brottstyperna. MS:en menade vidare att det var viktigt att fokusera på av brott för att komma åt problemen med vissa brottstyper. På det civilrättsliga området kunde det konstateras att det behövs en mer heltäckande ansats eftersom den europeiska lagstiftningen är alltför fragmenterad. Man var även positiv till arbetet med E-justiceportalen. Slutligen uttalades att det bör slutas multilaterala avtal i samma utsträckning som bilaterala avtal i EU:s relationer med tredjeland. Ett KL önskade se ett ökat skydd av individuella rättigheter. Nära samarbete och avtal med det aktuella KL:et, Eurojust, Europol och EJN föreligger redan. En ny lag om dataskydd ska antas i parlamentet . Man konstaterade att det finns mycket att göra på E-justice området och att man i sammanhanget har ett nationellt projekt som har mottagit flera priser och gott omdöme, bl.a. från och . Byrån för grundläggande rättigheter, FRA (Direktören ) kunde, mot bakgrund av olika forskning och statistik, konstatera att medvetandegraden om rättsväsendet, existerande rättigheter och dess tillämpning var relativt låg bland medborgarna. Potentiella brottsoffer och minoritetsgrupper har mycket låg kunskap om de rättsliga mekanismer som finns. Även en låg rapporteringsgrad då brott begåtts kunde konstateras. För att komma tillrätta med detta krävs för det första att utbildning om mänskliga rättigheter ges i skolor och för personer som arbetar i rättsväsendet. Även fokus på instanser för jämlikhetsfrågor föreslogs. Stockholmsprogrammet skulle kunna införa en tidsplan för detta medvetandegörandearbete. För det andra krävs att vi inom EU måste ha samma förståelse för vad som avses med grundläggande rättigheter och vilka garantier som bör ingå i rättigheterna. Förfaranden, framförallt processuella rättigheter, som tillämpas måste också grundas på dessa grundläggande rättigheter. Eurojust (Ordföranden ) påpekade att en korrekt tillämpning av befintliga rättsakter är viktigt. Det ansågs glädjande att alla inblandade aktörer var överens om att Eurojust bör förstärkas. I detta sammanhang uttrycktes att Eurojust förlitar sig på hjälp från MS, då samtliga MS har till uppgift att inrätta nationella samordningssystem. När det gäller det ömsesidiga förtroendet mellan MS måste polis, åklagare, domare m.fl. involveras i samarbetet redan från början av varje enskilt fall. Överlag tryckte Eurojust på samordning, tillgång till information samt korrekt genomförande. Vikten av att skydda de grundläggande rättigheterna underströks även - ju mer sofistikerat brott, desto mer ingripande åtgärder och desto större behov av att skydda individen. Beträffande EU:s externa relationer ansåg Eurojust att det var prioriterat att lägga fokus på bekämpandet av människo- och narkotikahandel. Dataskydd ansågs vara av avgörande betydelse, men det får inte hindra samarbetet med tredjeländer. KOM tackade för MS:s synpunkter och konstaterade att ansatsen i meddelandet verkade vara den rätta då flera MS lämnat stöd för att medborgaren ska stå i fokus och understrukit behovet av ökat förtroende mellan MS. KOM underströk vikten av att fundera på vad som bör ske på det rättsliga samarbetsområdet på lång sikt. I detta sammanhang ansåg KOM att det var mycket intressant att lyssna till den MS som tagit upp aspekten under mötet. Det ansågs viktigt att komma framåt steg för steg när det gällde processuella rättigheter och den materiella straffrätten, vilket kommer att kräva en viss tillnärmning. Utvärdering av konsekvenser och effekter av befintlig lagstiftning angavs även som viktigt. Därtill konstaterade KOM att det fanns ett behov av utvärderingar av rättssystemen. EU och MS måste försöka komma framåt beträffande arbetet med att få fram alternativ till fängelsestraff. KOM uppmärksammade att brottsofferfrågan kommer lyftas fram av ett kommande ordförandeskap framöver. I övrigt nämndes fokusen på Internetkontroll och garanti för fri rörlighet av information på Internet, vilket dock inte får komma att ingripa möjligheterna för MS att åberopa ordre public. ORDF tackade för synpunkterna och konstaterade att bl.a. följande hade nämnts. - Viktigt att vidta åtgärder för att öka kunskapen om och förtroendet för de rättsliga och administrativa systemen i EU som t.ex. utbildningsinsatser och utbytesprogram för t.ex. åklagare och domare, informations- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsländernas myndigheter, utnyttjande av europarättsliga nätverk, förbättrad utvärdering av olika åtgärder m.m. - Viktigt att ge åtalade garantier för processuella rättigheter i brottmål och att stärka brottsoffers och vittnens rättigheter. - Informationen om rättigheter och olika rättsliga system måste bli mer förståelig och lättillgänglig för medborgarna. Internet kan och måste utnyttjas effektivare, b.la. nämndes E-justice av många MS. - Viktigt att övervinna språkliga hinder genom förbättrade möjligheter till tolkning och översättning. - Hinder för erkännande och verkställighet av domar på civilrättsområdet bör avskaffas.