eunbil · GY0N24D1C3 · 2010-12-13 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) Kommenterad dagordning Lagstiftningsöverläggningar (Offentlig överläggning enligt artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 2. Godkännande av A-punktslistan A-punktslistan är ännu ej känd. (ev.) Förslag till och rådets förordning om utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (rättslig grund föreslagen av kommissionen: artikel 192.1 i EUF-fördraget) dok. 15317/09 ENV 752 ENT 196 CODEC 1259 Avsikten med behandlingen vid rådet Vid miljörådsmötet kommer en diskussion om hur rådet kan nå en överenskommelse med EP i första läsningen att hållas. Bakgrund Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om att minska utsläppen av koldioxid från lätta lastbilar. Förslaget kompletterar förordningen om koldioxidkrav för personbilar som antogs . Förslaget är föremål för förhandlingar i första läsningen med . har ett antal trilogmöten hållits och lett fram till att ordförandeskapet och har enats i alla frågor utom regleringen av etappvis byggda fordon och det långsiktiga målet . EP har hållit fast vid /km och ordförandeskapet har mandat att gå med på /km (kommissionens ursprungsförslag är /km). Förslag till svensk ståndpunkt I den utestående frågan med avseende det långsiktiga målet bör verka för en slutlig kompromiss som ligger så nära position om koldioxid per kilometer som möjligt. Förslaget har tidigare behandlats i och . Förslag till och rådets förordning om utsläppande på marknaden och användning av biocidprodukter (rättslig grund föreslagen av kommissionen: artikel 114 i EUF-fördraget) 11063/09 ENV 440 MI 246 267 CHIMIE 50 CODEC 849 Avsikten med behandlingen i rådet Att fatta beslut om en politisk överenskommelse om en gemensam position. Bakgrund Direktivet om utsläppande av biocidprodukter på marknaden antogs 1998. antog kommissionen ett förslag till en ny förordning om biocider som föreslås ersätta det nuvarande direktivet. Förslaget innebär att en helt ny EU-förordning införs med krav på myndighetsprövning av biocidprodukter innan de släpps ut på marknaden och används. Förordningen tar över och modifierar bestämmelserna i direktivet 98/8/EG om biocidprodukter och ersätter detta direktiv. De grundläggande kraven om vilka produkter som ska tillståndsprövas och prövningens omfattning är i huvudsak oförändrade jämfört med nuvarande lagstiftning. Det finns dock ett antal viktiga nyheter i förslaget: - Reglerna får formen av en direkt verkande förordning i stället för ett direktiv som ska genomföras i nationell rätt. - Så kallade uteslutningskriterier införs för aktiva substanser, vilket innebär att de farligaste aktiva ämnena inte blir aktuella som aktiva ämnen i biocidprodukter (utom i vissa enstaka motiverade fall om det inte finns andra alternativ). - Tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta behandlade varor. - En centraliserad tillståndsprövning av vissa biocidprodukter införs, som alternativ till dagens system med nationella godkännanden i enskilda medlemsstater och ömsesidigt erkännande av nationella godkännanden i andra medlemsstater. Den centrala tillståndsprövningen av dessa biocidprodukter föreslås göras av kemikaliemyndigheten i (ECHA). EU:s tillståndsprövning införs successivt och i praktiken görs huvuddelen av arbetet fortfarande av nationella myndigheter. - Ett förenklat förfarande för de produkter som innehåller mindre problematiska substanser har utarbetats för att bidra till förenkling. - Regler om ömsesidigt erkännande av nationella godkännanden förändras jämfört med nuvarande direktiv. - Regler i nuvarande direktiv som knappast används (såsom förenklade förfaranden för att bedöma vissa verksamma ämnen) tas bort, regler om ramformuleringar utvidgas. - Reglerna i direktivet om substitution ändras. I nuvarande direktiv tillämpas substitution när prövningen av det verksamma ämnet görs. I det nya förslaget markeras ett ämne som kandidat för substitution, men själva substitutionen blir aktuell först när en enskild biocidprodukt prövas. - Regler om dataskydd modifieras/förenklas och företagen blir skyldiga att mot ersättning dela med sig av data från djurförsök. Under det svenska ordförandeskapet hölls flera tematiska diskussioner om förslaget och en policydebatt hölls vid miljörådet . Det belgiska ordförandeskapet har planerat att miljörådet ska kunna fatta beslut om en politisk överenskommelse om en gemensam position. röstade i plenum om förslaget . Förslag till svensk ståndpunkt stödjer en politisk överenskommelse om en gemensam position vid miljörådet . har varit aktiv i förhandlingarna och fått igenom för viktiga förbättringar av förordningen. Frågan har tidigare behandlats i och . Frågan var föremål för överläggning med Miljö- och jordbruksutskottet . Förslag till och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (omarbetning) 17367/08 ENV 1022 MI 554 CODEC 1863 Avsikten med behandlingen i rådet Redovisning av hur förhandlingen fortskridit i arbetsgruppen under det spanska ordförandeskapet. Bakgrund Förslaget innebär en omarbetning av det befintliga direktivet 2002/96/EG (WEEE-direktivet) om förebyggande och behandling av avfall från elektriska och elektroniska produkter som trädde i kraft . Bakgrunden till tillkomsten av WEEE-direktivet är att elektriska och elektroniska produkter kan innehålla miljöfarliga ämnen såsom exempelvis kvicksilver, bly, kadmium och bromerade flamskyddsmedel. Föreslagen svensk ståndpunkt välkomnar omarbetning av WEEE-direktivet. är generellt positiv till ett högt miljöskydd utan onödiga merkostnader för konsumenter, företag och myndigheter. stödjer incitament för att öka insamlingen av elprodukter. är vidare positiv till en ökad återvinning och återanvändningen av elprodukter, i linje med EU:s avfallshierarki. Emellertid bör man vara uppmärksam på problem som är förknippade med återanvändning, särskilt illegal export och energiförbrukning. Det är också viktigt att det finns möjlighet att utöva en effektiv tillsyn och kontroll över de producenter som sätter elektriska och elektroniska produkter på marknaden. Förslaget har tidigare behandlats i . Förslag till och rådets förordning om ändring av direktiv /18/EG vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier 12371/10 ENV 499 AGRILEG 100 271 MI 254 DENLEG 71 CODEC 714 ADD 1 Avsikten med behandlingen i rådet Redovisning av hur förhandlingen fortskridit i arbetsgruppen under det spanska ordförandeskapet. Bakgrund presenterade kommissionen ett förslag till en EU-förordning som tillfogar en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Artikeln ger medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslås inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Miljö- och hälsoskäl får inte åberopas som grund för ett förbud enligt den föreslagna artikel 26b eftersom dessa skäl redan har beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. De skäl som anges för förbud enligt artikel 26b ska också vara i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Genom att gå vissa medlemsstater till mötes i frågan om att begränsa odling av GMO hoppas kommissionen att dessa medlemsstater i högre grad kan förmås att rösta för att godkänna GMO för odling när en riskvärdering visat att den är säker för människa, djur och miljö. Kommissionen anför att förslaget att låta medlemsstaterna under vissa förutsättningar själva bestämma över huruvida man vill tillåta odling av en GMO ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har även i uppgift av rådet att lägga fram nya riktlinjer för miljöriskbedömning av GMO, en rapport om socioekonomiska konsekvenser av GMO-användning samt ett förslag till tröskelvärde för inblandning av GMO i GMO-fritt utsäde. Rådets rättstjänst (RRT) kom med sitt utlåtande om förslaget den . RRT betvivlar den rättsliga grunden för förslaget och ställer sig tveksamma till om förslaget faktisk öppnar för att ge medlemsländerna den frihet att ta egna beslut som kommissionen påstår. diskuterade förslaget sett i ljuset av rådets slutsatser . Några medlemsstater var mycket kritiska till förslaget. Många medlemsstater var försiktigt positiva. Alla var dock mycket undrande över vilka grunder besluten om förbud kan tas på utan att komma i konflikt med inre marknaden och WTO. Ad hoc-gruppen har bara haft två möten, det ena efter rådsmötet . På det mötet presenterade RRT sitt utlåtande. Medlemsländernas reaktion var främst en undran över vilken respons kommissionen ville ge. Kommissionen har sedan skriftligen svarat på RRT:s utlåtande att man inte håller med på någon punkt utöver att gällande lagstiftning för GMO är totalharmoniserat. Kommissionens förslag har varit på remiss i . Åsikterna om förslaget går mycket isär. Ett antal länsstyrelser och kommuner tillstyrker förslaget, det gör även och Konsumenter. , , , Ekologiska lantbrukarna och SLU m. fl. avstyrker förslaget på olika grunder. Många instanser ser otydligheter i och problem med förslaget och dess implementering. Förslag till svensk ståndpunkt Frågan finns på dagordningen som en lägesrapport och det förväntas ingen större diskussion på rådsmötet. välkomnar kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området, men ser också svårigheter med det förslag som presenterats. avvaktar dock resultatet av kommissionens arbete med de övriga uppdragen och fortsatta klarlägganden i ad hoc-arbetsgruppen gällande inre marknad och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning innan vi låser oss vid en slutgiltigt ståndpunkt. Förslaget har tidigare behandlats i A-punktslistan är ännu ej känd. Hållbar materialförvaltning samt hållbar produktion och konsumtion ett viktigt bidrag till ett resurseffektivt Avsikten med behandlingen i rådet Anta slutsatser beträffande hållbar materialanvändning och hållbar konsumtion och produktion som bidrag till ett resurseffektivt . Bakgrund Kommissionen lyfter fram tre övergripande prioriteringar inom för tillväxt och jobb (EU 2020): Smart tillväxt utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. Hållbar tillväxt främja en mer resurseffektiv ekonomi, grönare och mer konkurrenskraftig ekonomi. Inkluderande tillväxt främja hög sysselsättning och social och territorial sammanhållning. Under de tre prioriterade områdena lägger kommissionen fram sju så kallade flaggskeppsinitiativ, på EU-nivå respektive på nationell nivå. Ett av dessa handlar om resurseffektivitet och ska presenteras . Kommissionen ska därefter ta fram ett meddelande kring resurseffektivitet och som ska presenteras . Det belgiska ordförandeskapet har tagit initiativ till att föreslå rådsslutsatser om Hållbar materialförvaltning samt hållbar konsumtion och produktion till rådsmötet som inspel till kommissionens meddelande om resurseffektivitet. Inför återstår inga utestående frågor i rådsslutsatserna. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till slutsatser och anser att det är rätt frågor som tas upp. Tyngdpunkten är på olika verktyg för resurseffektivisering, behov av data och livscykelperspektiv, samarbete mellan politikområden och på internationell nivå. välkomnar särskilt att hållbar konsumtion och produktion framhålls som nödvändigt för att främja resurseffektivitet, fokus på farliga substanser i återvunnet material, utveckling av kriterier samt att utvärdera och se över en breddning av eko-designdirektivet till andra produktgrupper med allvarlig miljöpåverkan. Rådsslutsatser om hållbar materialanvändning och hållbar konsumtion och produktion som bidrag till ett resurseffektivt har inte tidigare behandlats i . Att förbättra de miljöpolitiska instrumenten Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning (på förslag av ordförandeskapet) Avsikten med behandlingen i rådet Anta slutsatser beträffande förbättrad miljöförvaltning. Bakgrund Det belgiska ordförandeskapet planerar att anta rådslutsatser om förbättrad miljöförvaltning (Improving Environmental Governance) . Slutsatserna ska komplettera ett andra förslag till rådsslutsatser som handlar om resurseffektivitet (). De bägge slutsatserna utgör inspel till kommissionens meddelande om resurseffektivitet och flaggskeppsinitiativet Ett resurseffektivt stöd för omställningen till en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi. Enligt detta bör hålla fast vid sina mål när det gäller energiproduktion, energieffektivitet och energiförbrukning. En generell förbättring i arbetet med EU 2020-strategin är att styrningsmetoderna ska förstärkas för att garantera att åtagandena omvandlas till effektiva åtgärder på fältet. Det finns huvudsakligen tre närbesläktade utestående frågor i rådsslutsatserna. Dessa avser hur det sjunde miljöhandlingsprogrammet (7EAP) ska benämnas samt när Kommissionens ska presentera sitt förslag till reviderat handlingsprogram. Vidare tas upp om kommissionen relativt snart ska ta fram ett förslag till ett andra handlingsprogram för miljö och hälsa (EHAP). Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget till slutsatser. har drivit att rådsslutsatserna om förbättrad miljöförvaltning bygger vidare på rådsslutsatserna om eko-effektivitet och att de överensstämmer med slutsatserna om resurseffektivitet som också förhandlas samt avspeglar andra svenska positioner om bl.a. EU2020. välkomnar särskilt skrivningar om marknadsbaserade styrmedel, förordningen om Life+ samt eko-innovation och miljö. Andra viktiga frågor som kommer upp i dessa slutsatser rör bl.a. planering och vikten av samstämmighet mellan , ett framtida 7:e miljöhandlingsprogram och EU:s handlingsprogram för miljö och hälsa. avser att bidra till att de få utestående frågorna löses på ett acceptabelt och konstruktivt sätt. Rådslutsatser om förbättrad miljöförvaltning har inte tidigare behandlats i . Konventionen om biologisk mångfald: resultat och uppföljning av () Avsikten med behandlingen i rådet Anta rådslutsatser om resultatet och uppföljning av det tionde partsmötet under konventionen om biologisk mångfald. Bakgrund Vid tionde partsmötet under konventionen om biologisk mångfald (CBD COP 10) i , , antogs bl a en uppdaterad strategisk plan för CBD och ett rättsligt bindande protokoll om tillträde till och vinstdelning vid nyttjande av genetiska resurser (ABS). hade antagit slutsatser inför mötet , och . Vid miljörådets möte fastställdes också en vision och ett övergripande mål till 2020 för den biologiska mångfalden inom EU. uppmanades att ta fram en EU-strategi för biologisk mångfald, och i denna ta resultatet från i beaktande. Det aktuella förslaget till rådsslutsatser följer upp Nagoyamötet i de delar som lyftes fram av . Slutsatserna fokuserar på CBD:s strategiska plan, mobilisering av finansiella resurser, sektorsintegrering och ekonomiska analyser av värdet av biologisk mångfald, samverkan mellan konventioner, en internationell regim för tillträde och vinstdelning för genetiska resurser (ABS), etablering av en plattform för kunskapsunderlag och skyddade områden. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar och ställer sig bakom ordförandeskapets förslag. Förslaget tar sin utgångspunkt i de politiskt mest betydelsefulla besluten från CBD COP 10. Resultatet från stämmer väl med och EU:s ställningstaganden. För EU:s del grundlades positionen under det svenska ordförandeskapet. välkomnar särskilt att rådsslutsatserna bekräftar besluten om de globala målen i den strategiska planen och om förbättrad uppföljning av för mobilisering av resurser. vill undvika nya kvantitativa mål för biståndsfinansieringen och söker istället fokusera på resultat genom särskild betoning på att biståndsmedel ska användas effektivt och utifrån mottagarländers behov samt att det behövs en inkluderande process för att utveckla innovativa finansieringsmekanismer som främjar bidrag från privata källor. välkomnar vidare att EU och dess medlemsländer uttrycker en avsikt att ratificera ABS-protokollet om genetiska resurser, som är en nyckel för fortsatta framsteg med CBD:s mål om bevarande och hållbart nyttjande. Beträffande tillämpningen av besluten inom EU välkomnar en mer detaljerad diskussion i samband med den framtida EU-strategin och andra relevanta processer. Resultat och uppföljning av den 16:e sessionen i konferensen (COP 16) för parterna i ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den 6:e sessionen i mötet för parterna i Kyotoprotokollet (CMP 6) (den 29 november10 ) Diskussion i pågår från till . Centrala frågeställningar i är bl.a. utsläppsbegränsningar, mätning, rapportering och verifiering (MRV), finansiering, anpassning, en andra åtagandeperiod inom Kyotoprotokollet, tekniköverföring samt bokföringsregler för skog och markanvändning. Vid avser ordförandeskapet låta miljöministrarna utbyta åsikter om utfallet av mötet och vägen framåt. Diskussionen kan resultera i slutsatser från ordförandeskapet. En mer utförlig redovisning kommer ske i när resultatet från mötet är känt. (a) Meddelanden: i) Praktiskt genomförande av EU:s hållbarhetssystem för biodrivmedel och biovätskor och om bokföringsreglerna för biodrivmedel ii) Frivilliga system och standardvärden för EU:s hållbarhetssystem för biodrivmedel och biovätskor Information från kommissionen i) Frågan hanteras av . Den praktiska implementeringen av direktivet för förnybara bränslen (en del av klimat- och energipaketet) har väckt ett stort antal frågor som diskuteras i ett antal fora. De viktigaste är kommittologi, standardiseringsorganet samt ett mellanstatligt samarbete finansierat av kommissionen. Kommissionen har även kommit med meddelanden om förtydligande i några avseenden, exempelvis definitionen av restprodukter och vad ett bioraffinaderi är. Meddelandet som kommissionen ska informera om avser bokföringsregler. Inga uppgifter har kommit till regeringen om vad meddelandet kommer att innehålla rent konkret. Det bör dock uppmärksammas att meddelandet avser förtydliganden, som i sig inte är bindande. De syftar snarare till att underlätta för medlemsländerna vid implementeringen av direktivet och att i möjligaste mån genom rekommendationer harmonisera genomförandet av direktivet i alla medlemsstater. ii) Frågan hanteras av . Kommissionen har enligt förnybartdirektivet möjlighet att godkänna frivilliga certifieringssystem. Dessa blir då tillräckliga för att visa att hållbarhetskriterierna är uppfyllda, vilket skulle underlätta för aktörerna på denna marknad. Att frågan finns på dagordningen kan innebära att kommissionen vid rådsmötet avser lämna information om att några frivilla certifieringssystem kommer godkännas. (b) De viktigaste miljöevenemangen som organiserats av det belgiska ordförandeskapet Information från ordförandeskapet (c) Planer för kärntekniska anläggningar i EU:s grannskap (och ) Information från den litauiska delegationen har vid flertal tillfällen och sammanhang tagit upp det ryska kärnkraftsbygget i (inkl. miljörådet ). har försökt förmå att tillämpa Esbokonventionen (trots att inte ratificerat denna) på samma sätt som gjort för gasledningsprojektet . har trotts upprepade försök endast erhållit en enkel miljökonsekvensanalys på ryska. På de frågor om förtydliganden och kompletteringar som ställt har de inte fått svar. liksom flertal andra medlemsstater har stött begäran som ansetts rimlig. har även ett likartat problem med som också planerar att bygga ett kärnkraftverk nära den litauiska gränsen och huvudstaden . d) Genomförandet av direktiv (2008/50/EG) om luftkvalitet och renare luft i när det gäller PM 10-partiklar Information från den belgiska delegationen Direktivet innehåller regler om gränsvärden för luftkvaliteten som inte får överskridas och om hur tillståndet ska övervakas. Det trädde i kraft . Medlemsländerna har om vissa villkor varit uppfyllda kunnat begära att tidpunkten för när gränsvärdena ska underskridas senareläggs. För kvävedioxid och bensen kan de senareläggas maximalt och för partiklar maximalt . Det innebär att eventuella uppskov med kraven för partiklar går ut senast . e) Resultat av Medelhavsinitiativet om klimatförändringar () Information från den grekiska delegationen Medelhavsinitiativet om klimatförändringar lanserades under en konferens i . Initiativet kom från , och ministrar från ett stort antal länder i samlades och antog en gemensam deklaration. Bakgrunden för initiativet är att FN:s klimatpanel IPCC har identifierat som särskilt sårbar för effekter av klimatförändringarna med ökad risk för torka, skogbränder och lägre jordbruksproduktion. Initiativet är öppet för alla intresserade parter i regionen. Syftet är att medverka till att bilda resurseffektiva ekonomier med låga koldioxidutsläpp och förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna. Viktiga satsningsområden är utveckling av förnybar energi och grön tillväxt. Detta ska genomföras genom policyutveckling för att ge regionen en starkare röst på den internationella arenan, samt att bidra till finansiering och implementering av projekt som är identifierade inom ramen av Unionen för . (f) Direktiv /98/EG om avfall a) Vikten av klimataspekterna vid tillämpningen av energieffektivitetsformeln vid anläggningarna för produktion av avfallsbaserad energi och vid anläggningarna i EU:s yttersta randområden b) Den strategiska vikten av när avfall upphör att vara avfall för produktionen av högkvalitativt avfallsbaserat bränsle Information från den portugisiska delegationen a) Anläggningar för förbränning av exempelvis hushållsavfall kan klassificeras som en anläggning för återvinning om det har en viss energieffektivitet enligt en uppställd formel. I förhandlingen gavs av kompromisskäl också möjlighet för Kommissionen att specificera formeln med hänsyn till lokala klimatförhållanden eller lokala förhållanden i de yttersta randområdena. Att förbränningsanläggningar kan klassas som återvinningsanläggningar är viktigt för många medlemsländer och påverkar möjligheten att nå uppställda återvinningsmål. (samt eventuellt även och ) vill ha en klimatfaktor som gör att de inte behöver ha en lika hög energieffektivitet på sina anläggningar som exempelvis de nordiska. Deras skäl är att värmebehovet är mindre i södra och att det rent tekniskt är svårare att producera el i en varmare omgivning. har inte haft någon position eftersom det inte har berört våra svenska anläggningar. b) Enligt ramdirektivet om avfall får kommissionen besluta om att införa kriterier för när vissa avfallslag upphör att vara avfall (End of , eller EoW) Kommissionen har lagt fram förslag om metallskrot som genom miljörådet är antaget. I preamblarna till ramdirektivet omnämns att Kommissionen bl.a bör titta på EoW-kriterier för byggnads- och rivningsavfall, vissa former av aska och slagg, metallskrot, ballastmaterial, däck, textilier, kompost, returpapper och glas. Vid senaste kommitté möte om ramdirektivet om avfall nämnde kommissionens konsult () att bränslen av avfall kunde vara en kandidat för EoW-kriterier. Några medlemsländer reagerade emot det och ansåg att kriterier för när avfall ska upphöra främst ska främja materialåtervinning och inte förbränning. (g) Andra mötet mellan parterna i protokollet om vatten och hälsa till konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar, som undertecknades i () Information från den rumänska delegationen hölls i det andra partsmötet för Protokollet om Vatten och Hälsa till om gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar. Protokollets mål är att skydda människors hälsa genom förbättrad vattenhantering, inkl skydd av vattenekosystemen, genom att förebygga, kontrollera och reducera vattenrelaterad sjukdom.