eunbil · GX0N23503F · 2010-01-01 00:00:00 — Energieffektivisering Dokumentbeteckning 15929/08 398 ENV 850 CODEC 1592 + REV 1 15906/08 390 ENV 847 CONSOM 188 CODEC 1585 + REV 1 11707/1/09 251 ENV 489 TRANS 274 CONSOM 144 CODEC 946 REV 1 Sammanfattning Tre förslag på energieffektiviseringsområdet har förhandlats under det svenska EU-ordförandeskapet och är nu uppe för behandling vid ministerrådet (energi) . De tre förslagen avser en omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda, en omarbetning av direktivet om energimärkning av energirelaterade produkter och en EG-förordning om märkning av däck med avseende på drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar. Alla tre förslagen har först förhandlats i rådsarbetsgruppen för energi för att därefter förhandlas i en rad s.k. informella triloger mellan rådet (företrätt av det svenska EU-ordförandeskapet), kommissionen och under innevarande höst. Förhandlingarna har slutförts i sak mellan rådet och parlamentet för alla tre förslagen. För direktiven om byggnaders energiprestanda och om energimärkning av energirelaterade produkter återstår vissa formella rättsliga aspekter att klarlägga innan de formellt kan antas. Det handlar om formerna för arbete i den s.k. kommittologin under kommissionen, vilket påverkas av Lissabonfördraget. Regeringen bedömer emellertid att de justeringar som kan komma i fråga till följd av detta inte kommer att förändra direktivens innehåll i sak. Förslaget till omarbetat direktiv om byggnaders energiprestanda innebär att direktivet förtydligas och skärps i vissa avseenden. Det blir en tydligare betoning av att minimikrav på energiprestanda för byggnader ska vara kostnadseffektiva med beaktande av såväl relevanta kostnader som möjliga besparingar till följd av energieffektivisering över byggnadens ekonomiska livslängd. Vidare utvidgas kraven på analys av alternativ energiförsörjning till nya byggnader och att beakta energieffektiviseringsmöjligheter vid ändring av befintliga byggnader. Ett nytt mål införs i direktivet: alla nya byggnader ska vara s.k. nearly zero energy . Överlag förväntas inte ändringarna ställa krav på omfattande ändringar i svensk lagstiftning men vissa anpassningar kommer att behöva ske. Det förutses att ansvariga myndigheter bör kunna arbeta vidare inom ramen för befintliga ekonomiska resurser. Överenskommelsen om energimärkningsdirektivet innehåller några viktiga förslag till förändringar. Direktivet breddas från att enbart omfatta hushållsapparater till att även omfatta industriprodukter och kommersiella produkter, samt energirelaterade produkter. Vidare ersätts begreppet genomförandedirektiv av begreppet genomförandeåtgärd, vilket möjliggör att genomförandeåtgärder kan beslutas i form av förordningar, såsom under ekodesigndirektivet. Dessutom fastställs i direktivet att märkningen utformas som en skala där nuvarande A-G-märkningen kan byggas på med max A+++ när marknadsutbudet förändras med mer energieffektiva produkter. Vid offentlig upphandling ges MS möjlighet att ställa krav att upphandla produkter med högsta energiklass. Vid annonsering som innehåller energirelaterad information eller pris ska energiklassen anges. En översyn av direktivet ska också göras av kommissionen . Överenskommelsen om däckmärkningsförordningen innebär att drivmedelseffektivitet, väggreppsförmåga vid vått väglag samt buller ska anges vid försäljning av däck för personbilar och nyttofordon (s.k. C1-C3-däck). Märkningssystemet för drivmedelseffektivitet och väggreppsförmåga bygger på motsvarande A-G-skala som gäller enligt det befintliga märkningsdirektivet för hushållsapparater. För buller anges istället bullernivån i decibel och en figur med ljudvågor. Förordningen möjliggör en anpassad märkning av väggrepp för däck särskilt anpassade för snö och is så fort en testmetod för detta finns framtagen. I överenskommelsen anges även att medlemsstater inte får ge stöd till däck som inte uppfyller minst klass C för våtgrepp och drivmedelseffektivitet. I Förslaget 1. Innehåll Direktivet om byggnaders energiprestanda Kommissionen presenterade ett förslag till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda. Förslaget från kommissionen innebar en del förtydliganden i regelverket samt innehållsmässigt ett antal förändringar i syfte att starkare främja energieffektivisering och utökad användning av förnybar energi. Således föreslogs att kommissionen ska ta fram en jämförelsemetod, ett analysverktyg för att fastställa kostnadsoptimala krav på energiprestanda, som det skulle vara obligatoriskt för medlemsländerna att jämföra sina nationellt framtagna krav med. Vidare föreslogs att två s.k. tröskelvärden skall tas bort. Det handlar om krav på att analysera om en ny byggnad kan få sin energiförsörjning tillgodosedd på alternativa sätt exempelvis genom förnybara energikällor och krav på energiprestanda vid större renoveringar av befintliga byggnader. I det befintliga direktivet begränsas dessa krav till att gälla enbart byggnader som omfattar . Förslaget innebar att denna gräns skulle tas bort och att kraven på analys av alternativ energiförsörjning respektive minimiprestanda för energianvändningen således skulle omfatta byggnader oavsett yta. Vidare föreslogs krav på att medlemsländerna aktivt skulle främja en större andel byggnader med bra klimat- och energiprestanda framför allt vid nybyggnation. behandlade kommissionens förslag och lämnade ett stort antal mer eller mindre genomgripande ändringsförslag. ville således ha en högre grad av harmonisering mellan medlemsländernas sätt att fastställa minimikrav på energiprestanda. föreslog att energiprestandakrav skulle tas fram med en och samma harmoniserade metod, i alla medlemsländer, till skillnad från den stegvisa, jämförande lösning som kommissionen förordat. Vidare ville ha en ny artikel om finansiering av energieffektiviserande åtgärder i direktivet. föreslog vidare att minimikrav på energiprestanda skulle ställas även vid mindre ändringar av befintliga byggnader (inte enbart vid större renovering) samt en striktare definition av energi- och klimatmässigt fördelaktiga byggnader (nollenergihus) och ett kvantitativt och tidsbestämt mål för dessa byggnader. Kommissionens förslag och ändringsförslag började behandlas i rådsarbetsgruppen för energi under det tjeckiska EU-ordförandeskapet och en lägesrapport avseende samtliga lagstiftningsförslag på energieffektiviseringsområdet, inklusive byggnaders energiprestanda presenterades vid energirådet , vilket föredrogs i . Den huvudsakliga behandlingen av direktivet skedde i rådsarbetsgruppen och i triloger med under svenskt EU-ordförandeskap. Resultatet av förhandlingen i rådsarbetsgrupp och vid triloger innebar bland annat följande. I direktivet anges nu att medlemsstaterna ska säkerställa att alla nya byggnader ska vara lågenergibyggnader . Däremot används en vidare definition av lågenergibyggnader än den som föreslogs av , med möjlighet till anpassning efter nationella förutsättningar och där kostnadseffektivitet ska vara en viktig parameter. Husen kallas nearly zero energy och det begreppet innebär att de ska ha en hög energieffektivitet och i betydande utsträckning använda förnybar energi. - Offentliga sektorns roll som förebild framhålls på flera sätt i direktivet. Ett tydligt exempel är att alla nya byggnader som ägs eller används av offentlig sektor ska vara lågenergibyggnader , dvs. innan kravet gäller alla nya byggnader. - Vidare anges om finansiering att medlemsstaterna måste rapportera till vilka styrmedel av finansiell karaktär som man använder för att främja energieffektivisering. Kommissionen ska utvärdera effektiviteten hos dessa styrmedel och kan ge hjälp till medlemsstater att sätta upp finansieringsprogram. Vidare anges att kommissionen 2011 ska utvärdera effektiviteten i befintliga styrmedel på europeisk nivå och även analysera lämpligheten i den nivå som gäller för användningen av strukturfondsmedel till energieffektivisering. - Vidare anges att minimikrav på energiprestanda ska ställas även i samband med mindre renoveringar av befintliga byggnader. Båda tröskelvärdena (för analys av alternativa energiförsörjningssystem och minimikrav på energiprestanda) har strukits i enlighet med kommissionens ursprungliga förslag. - Däremot medger skrivningarna om beräkningsmetod för fastställande av nationella minimikrav på byggnaders energiprestanda väsentligt mer handlingsfrihet för medlemsstaterna än vad som förordades av och även något mer än i kommissionens ursprungliga förslag. Direktiv om märkning av energirelaterade produkter Kommissionens förslag till omarbetat energimärkningsdirektiv innehåller några viktiga förslag till förändringar. Ramdirektivet föreslås breddas från att enbart omfatta hushållsapparater till att även omfatta industriprodukter och kommersiella produkter, samt energirelaterade produkter. Vidare föreslås att begreppet genomförandedirektiv ersätts av begreppet genomförandeåtgärder. Denna ändring möjliggör att genomförandeåtgärder kan beslutas i form av förordningar, såsom under ekodesigndirektivet. Slutligen föreslås det krav på offentlig sektor att ställa minimikrav på energieffektivitet vid offentlig upphandling av märkta produkter. röstade om sina ändringsförslag till omarbetningen av energimärkningsdirektivet . Den största förändringen var att parlamentet i ramdirektivet ville föreskriva hur märkningen ska se ut. Parlamentet föreslog ett tillägg i ramdirektivet där det uttryckligen framgår att en stängd A-G-skala ska vara basen. Det innebär att nuvarande A-G-skala skulle finnas kvar och att produkterna klassas om när marknadsutbudet förändrats mot ett ökat utbud av mer energieffektiva produkter. Detta skulle medföra att en produkt hamnar i en lägre klass efter en revidering. Vissa medlemsstater och industriföretag har varit negativa till ett sådant förslag eftersom det inte premierar att tillverkarna har förbättrat sina produkter avsevärt då flertalet av nuvarande produktmärkningar infördes. Parlamentet införde även ett förslag om att energimärkningen ska finnas med vid produktannonsering. Parlamentet föreslog även mer bindande krav på att ange energiklass vid annonsering. En överenskommelse nåddes med parlamentet vid en informell trilog . Den slutgiltiga kompromissen innehåller några viktiga förslag till förändringar av märkningsdirektivet. Ramdirektivet breddas från att enbart omfatta hushållsapparater till att även omfatta industri- och kommersiella produkter, samt energirelaterade produkter. Vidare ersätts begreppet genomförandedirektiv av begreppet genomförandeåtgärd, vilket möjliggör att genomförandeåtgärder kan beslutas i form av förordningar, såsom under ekodesigndirektivet. Dessutom fastställs i direktivet att märkningen utformas med en skala där nuvarande A-G-märkningen byggs på med max A+++. Kommissionen ska även genomföra en översyn av direktivet , bl.a. vad gäller märkningens utformning och vid behov komma med förslag till förändringar. Vid offentlig upphandling ges MS möjlighet att ställa krav att upphandla produkter med högsta energiklass. Vid annonsering som innehåller energirelaterad information eller pris ska energiklassen anges. Förordning om märkning av däck Förslaget till direktiv för märkning av däck innebär krav på att drivmedelseffektivitet, väggreppsförmåga vid vått vägunderlag samt buller ska anges på en etikett vid försäljning av däck för personbilar och nyttofordon (s.k. C1-C3-däck). Märkningssystemet föreslås motsvara det som gäller för hushållsapparater, men då transportmedel är undantagna i det parallella förslaget till vidgat energimärkningsdirektiv, har kommissionen valt att lägga fram ett separat förslag som gäller däck. Däcken svarar för av fordonens totala drivmedelsförbrukning, vilket innebär att en minskad energiintensitet i hög grad kan bidra till minskade utsläpp från transportsektorn. röstade om sina ändringsförslag under sin första läsning . Några större ändringar är att parlamentet föreslog att rättsakten bör vara en EG-förordning istället för ett direktiv, att ett särskilt lågbullermärke införs och att det ska finnas en särskild märkning av dubbdäck. presenterade kommissionen ett reviderat förslag, där förslaget bl.a. ändrades från direktiv till förordning. En överenskommelse nåddes med parlamentet . Överenskommelsen innebär att drivmedelseffektivitet, väggreppsförmåga vid vått väglag samt buller ska anges vid försäljning av däck för personbilar och nyttofordon (s.k. C1-C3-däck). Märkningssystemet för drivmedelseffektivitet och väggreppsförmåga bygger på A-G-skalan som gäller enligt märkningsdirektivet. För buller anges istället bullernivån i decibel och en figur med ljudvågor. Förordningen möjliggör en justering av väggrepp för däck särskilt anpassade för snö och is så fort en harmoniserad testmetod för detta finns framtagen. I överenskommelsen anges även att medlemsstater inte får ge stöd till däck som inte uppfyller minst klass C för våtgrepp och drivmedelseffektivitet. Gällande svenska regler och förslagets effekt på dessa Direktivet om byggnaders energiprestanda är genomfört i lag, förordning och föreskrifter om energideklarationer. Överlag förväntas inte några omfattande förändringar behöva göras En viss anpassning av regelverket kan emellertid förutses. Energimärkningsdirektivet (92/75/EEG) har i genomförts genom lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater och förordningen (1994:1774) om märkning av hushållsapparater. är ansvarig tillsynsmyndighet och utfärdar närmare föreskrifter utifrån de produktdirektiv som har antagits inom ramdirektivet. Det reviderade direktivet innebär att nämnda lag och förordning behöver ses över utifrån att även energirelaterade produkter föreslås omfattas och att produktregleringarna troligen kommer att vara i form av EG-förordningar. När det gäller däck saknas svenska regler om obligatorisk energimärkning. Budgetära konsekvenser De myndigheter som ansvarar för genomförandet av det befintliga direktivet om byggnaders energiprestanda förväntas behålla detta ansvar och ändringen av direktivet förväntas inte ställa krav på några ökade resurser utan kan täckas inom ramen för befintliga anslagna medel. Det är på förhand svårt att uppskatta kostnaderna för det vidgade energimärkningsdirektivet då det beror på hur många produktgrupper som omfattas av genomförandeåtgärder framöver. Utgångspunkten är dock att eventuella kostnadsökningar ska tas inom befintliga ramar. II Ståndpunkter 1. Svensk ståndpunkt välkomnar att en överenskommelse har kunnat nås om dessa tre initiativ för energieffektivisering. Det var en av det svenska EU-ordförandeskapets prioriteringar att få energieffektiviseringsförslagen färdigförhandlade . Remissinstansernas ståndpunkter Direktiv om byggnaders energiprestanda Kommissionens ursprungliga förslag till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda remitterades och synpunkter inkom då bland annat om förslagens detaljnivå och risk för ökad administrativ börda. En ledstjärna för förhandlingarna om direktivet har också varit att minimera administrativ börda givet oförändrade ambitioner för energieffektivisering. Förslag till direktiv om märkning av däck Det ursprungliga förslaget remitterades . Huvuddelen av remissinstanserna uttryckte en positiv inställning till det ursprungliga direktivförslaget. Flera remissinstanser betonade att förslaget kompletterar den antagna förordningen om typgodkännande, vilket förbjuder de sämsta däcken på marknaden. Förslag till omarbetat direktiv för energimärkning Ursprungsförslaget mottogs överlag positivt av svenska remissinstanser då det remitterades . Särskilt lyftes kopplingen till ekodesigndirektivet fram där minimikrav på bl.a. energieffektivitet för motsvarande produktgrupper kan ställas. Flera remissinstanser efterfrågade en tydligare definition på energirelaterade produkter och information om vilka produkter det är som kommer att kunna omfattas av direktivet. Några remissinstanser efterfrågade en tydligare harmonisering med det s.k. varupaketet, i synnerhet vad gäller definitioner. III Övrigt 1. Fortsatt behandling av ärendet Förslaget till omarbetat direktiv om byggnaders energiprestanda och även förslaget till reviderat märkningsdirektiv granskas ur språklig och juridisk synpunkt. Efter slutförd granskning i dessa avseenden kommer direktiven att formellt kunna godkännas av Coreper för att därefter slutligt antas vid rådsmöte. Förordningen om märkning av däck har språkgranskats och en gemensam ståndpunkt antogs . Rättslig grund och beslutsförfarande För förslaget till omarbetat direktiv om byggnaders energiprestanda gäller Artikel 95, medbeslutandeförfarande. För förordningen om märkning av däck samt omarbetningen av energimärkningsdirektivet: gäller artikel 95 där beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med .