eunbil · GX0N23502C · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2009/163/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänst () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu inte någon A-punktslista. Rådets beslut om bemyndigande att underteckna ett avtal mellan och om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (Sr ) Antagande (falsk B-punkt) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta rådsbeslutet om att avtalet kan undertecknas. Bakgrund Vid antogs en politisk överenskommelse om ett mandat för ordförandeskapet att för EU:s räkning inleda formella förhandlingar med angående att avtal om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Förhandlingarna inleddes under det tjeckiska ordförandeskapet och har sedan förts mycket intensivt under det svenska ordförandeskapet. Anledningen till det höga tempot i förhandlingarna har varit behovet av att slutföra förhandlingarna innan Lissabonfördraget träder i kraft. Förhandlingarna skulle annars få börja om från början. kom parterna på delegationsnivå överens om den bifogade avtalstexten. Svensk ståndpunkt stöder att rådet röstar för ett antagande av rådsbeslutet om undertecknande av avtalet. Se vidare i bifogad promemoria. Flerårigt strategiskt arbetsprogram på området frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet) (punkt som ska behandlas båda dagarna) (Sr /Sr ) Allmän debatt (Offentlig överläggning enligt artikel 8.3) Avsikten med behandlingen i rådet Allmän debatt Bakgrund Det europeiska politikområdet frihet, säkerhet och rättvisa omfattar räddningstjänst, polis- och tullsamarbete, straff- och civilrättsligt samarbete, asyl, migration, visering och kontroll av de yttre gränserna m.m. Inriktningen för samarbetet anges i fleråriga strategiska arbetsprogram. Det första programmet antogs 1999 i . Det nuvarande programmet, Haagprogrammet löper ut och ska ersättas av ett nytt program för (Stockholmsprogrammet). presenterade kommissionen meddelandet Ett område för frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst där kommissionen ger sin syn på det framtida arbetet med rättsliga och inrikes frågor. Meddelandet har legat till grund för de diskussioner om ett nytt program som har förts under det svenska ordförandeskapet, bl.a. vid det informella i . Det svenska ordförandeskapet presenterade ett första utkast till program (dok. 14449/09 The Programme An open and secure Europe serving the citizen). Texten offentliggjordes och har även delgivits utskott. Texten har därefter varit föremål för förhandlingar i Coreper. En sista diskussion i Coreper är planerad att äga rum . Efter behandling av utkastet till Stockholmsprogram ska ärendet gå vidare till för antagande vid mötet . Det inkommande spanska ordförandeskapet kommer att ansvara för utarbetandet av en handlingsplan för genomförandet av Stockholmsprogrammet. Svensk ståndpunkt välkomnar Stockholmsprogrammet och målsättningen att det ska antas vid . En viktig utgångspunkt har varit att programmet ska fokusera på individen och dennes rättigheter i det fortsatta samarbetet. Vidare bör det framtida programmet innehålla en bättre balans, än i tidigare program, mellan åtgärder som syftar till att åstadkomma ökad trygghet, t.ex. åtgärder för att motverka terrorism, organiserad brottslighet och olaglig invandring och åtgärder för att stärka den enskildes rättigheter. När EU vidtar åtgärder för att öka tryggheten bör dessa åtföljas av initiativ som också stärker rättssäkerhet och skyddet för individen t.ex. i form av minimirättigheter för tilltalade i brottmål, förbättrat skydd av och stöd till brottsoffer, utvecklade regler för dataskydd, rättigheter för migranter och en effektiv och rättvis prövning av asylansökningar. Stärkt gränskontroll ska gå hand i hand med att fler kanaler för laglig invandring öppnas upp och möjligheten att faktiskt kunna söka asyl säkras. De positiva utvecklingseffekterna av migration för ursprungsländerna ska främjas. Se vidare i bifogad promemoria. Gemensamt europeiskt asylsystem (Sr ) = Lägesrapport (Offentlig överläggning enligt artikel 8.3) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport från ordförandeskapet. Bakgrund I arbetet med att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet har och det svenska ordförandeskapet ett antal rättsakter behandlats och några nya förslag presenterats. Det handlar om mottagandedirektivet, Dublinförordningen, Eurodacförordningen, stödkontoret för asyl och det EU gemensamma vidarebosättningsprogrammet. Svensk ståndpunkt eftersträvar ett fördjupat samarbete inom asylområdet. välkomnar därför förslagen till förändringar i Dublin- och Eurodacförordningarna i de delar det bidrar till en mer effektiv tillämpning av Dublinsystemet samt till ett bättre skydd för personuppgifter. välkomnar också förändringar som syftar till att mottagandevillkoren blir mer likvärdiga inom unionen och att de generellt sett förbättras. Från svensk sida ser vi mycket positivt på inrättandet av ett europeiskt stödkontor för samarbete i asylfrågor liksom inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU. Se vidare i bifogad promemoria. = Förslag till och rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning) (R) Föredragning av kommissionen och inledande diskussion (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 a) = Förslag till och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (R) Föredragning av kommissionen och inledande diskussion (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 a) Avsikten med behandlingen i rådet Föredragning från kommissionen av de omarbetade förslagen till asylprocedurdirektiv och skyddsgrundsdirektiv och inledande diskussion. Bakgrund De befintliga skyddsgrunds- och asylprocedurdirektiven antogs av Europeiska unionens råd respektive . I Haagprogrammet slog medlemsstaterna fast att målet för den andra fasen i arbetet med att införa ett gemensamt europeiskt asylsystem är att ett gemensamt förfarande och en enhetlig status för personer som har rätt till skydd ska införas . Tidsfristen justerades till 2012 när den Europeiska pakten om immigration och asyl antogs 2008. Kommissionens förslag till reviderade skyddsgrundsdirektiv och asylprocedurdirektiv lades fram . Enligt kommissionen är syftet med förslagen att åstadkomma en högre grad av harmonisering samt bättre materiella och processuella skyddsnormer inom EU. Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag som ett led i arbetet med att nå den överenskomna målsättningen om ett gemensamt europeiskt asylsystem . Se vidare i bifogad promemoria. Rådets beslut om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (R) (*) (Sr ) Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av beslut om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001. Antagande av gemensamt uttalande. Bakgrund Kommissionens förslag om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 innebär att medborgarna från f.d. jugoslaviska republiken , och blir viseringsfria vid inresa i Schengenområdet. Enligt förslaget ska viseringsfriheten omfatta de resenärer som reser på biometriska pass och inte kosovarer som reser på serbiska pass. Viseringsfriheten ska börja gälla . Förslaget innehåller också ett gemensamt uttalande från rådet och parlamentet med syfte att uppmuntra och Bosnien och att genomföra utestående reformer för att också uppnå viseringsfrihet. Svensk ståndpunkt välkomnar förslaget och ställer sig positivt till de föreslagna ändringar i rådets förordning (EG) nr 539/2001. Se vidare i bifogad promemoria. Yttre förbindelser (Sr /Sr ) Dokument: 16314/09 JAIEX 88 RELEX 1095 ASIM131 CATS 125 JUSTCIV 242 103 134 COWEB 274 (bifogas) 15184/09 JAIEX 79 RELEX 981 114 CATS 112 JUSTCIV 224 93 (bifogas) a) Resultat och uppföljning av ministertrojkan EUUSA () Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt. Återrapportering från ministermötet. Bakgrund hölls höstens trojkamöte om RIF-frågor på ministernivå mellan och . Ordförandeskapet representerades av justitieminister och migrationsminister . Vid förhandlingarna beslutades det s.k. statement, ett dokument som lägger fast prioriteringarna för det fördjupade samarbetet på RIF-området mellan och . Se externa ordförandeskapswebben . Vidare utväxlades ratificeringsinstrumenten rörande avtalen mellan och om utlämning och rättsligt samarbete i brottmål. kommer under sitt ordförandeskap att anordna utbildning och andra möten som ett led i tillämpningen av avtalen. Dessutom berördes frågor om dataskydd och informationsutbyte, visering och den av beslutade Promotion Act som medför att resenärer till tvingas betala avgift () för inresa via Visa Waiver Programme samt internationell samverkan, särskilt den kommande konferensen i om mot korruption. En fördjupad diskussion fördes om samarbetet mellan och i kampen mot människohandel, särskilt barn som utsätts för sexuella övergrepp. Mötet har inte behandlats i tidigare under ordförandeskapet. b) Resultat och uppföljning av ministerforumet om RIF mellan EU och västra () Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt. Återrapportering från ministermötet. Bakgrund Varje höst anordnas ett ministermöte i trojkaformat mellan och . Årets möte ägde rum i . Ordförande för mötet var justitieminister och statssekreterare (delar av andra dagens förhandlingar). Mötet genomfördes i tre delar; den första med justitieministrarna med diskussioner om domstolarnas och åklagarväsendets oberoende och utökat samarbete med Eurojust, den andra som en gemensam session med både justitie- och inrikesministrarna med diskussion om kampen mot korruption och mot människohandel och den tredje med inrikesministrarna om frågor rörande smuggling av sprängämnen och vapen samt samarbetet med Europol, Frontex och SECI Center (Southeast European Co-operative Initiative). Även det regionala samarbetet genom Regional Council Cooperation fanns på dagordningen. Inrikesministrarna antog en gemensam deklaration om ökad säkerhet rörande sprängämnen. Mötet har inte behandlats i tidigare under ordförandeskapet. c) Förberedelse inför ständiga partnerskapsrådet EURyssland (frihet, säkerhet och rättvisa) () Syftet med behandlingen i rådet Informationspunkt om det kommande ministermötet mellan och . Bakgrund Varje ordförandeskap anordnar ett s.k. () med om RIF-frågor. Höstens möte kommer att äga rum i . Ordförande för mötet kommer att vara justitieminister och migrationsminister . Den preliminära dagordningen innehåller frågor om visering, gränssamarbete, kampen mot organiserad brottslighet inkl människohandel, arbete mot korruption samt rättsligt samarbete i brottmål och tvistemål. Mötet har inte behandlats i tidigare under ordförandeskapet. Kampen mot terrorism: Halvårsrapport från samordnaren för kampen mot terrorism (Sr ) Föredragning och debatt om vissa frågor Syftet med behandlingen i rådet EU:s antiterrorismsamordnare (, CTC) ska presentera sin rapport om arbetet inom EU mot terrorismen utifrån antagen handlingsplan samt sitt diskussionspapper om mot terrorism. Bakgrund antogs en övergripande EU-strategi mot terrorism som, med utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer, tydligt förklarar EU:s policy, vilka mål som satts upp, hur de ska uppnås, på vilka områden som insatser har vidtagits och vad som prioriteras för framtiden. I strategin delas denna policy in i fyra åtgärdsområden; förebygga, skydda, lagföra och hantera (Prevent, Protect, Pursue and Respond). Till den strategin finns kopplat en handlingsplan vilken uppdaterades , och som är indelad i dessa fyra områden. CTC har i uppdrag att rapportera om de åtgärder som vidtagits inom EU för att uppfylla strategin och handlingsplanen. CTC har även i samband därmed presenterat sitt s.k. diskussionspapper. presenteras en utökad rapport på förslag av det svenska ordförandeskapet. Denna rapport innehåller två delar. Den första delen behandlar liksom tidigare rapporter det senaste resultatet av implementeringen av handlingsplanen och tar upp det arbete som genomförts. Den andra och nya delen följer handlingsplanens uppdelning i tabellform och listar de åtgärder enligt handlingsplanen som pågår och som ska göras. Rapporten har utökats på detta sätt istället för att återigen uppdatera hela handlingsplanen i sig. CTC ska även informera om en rapport som lyfter fram några särskilda områden och utmaningar och syftar till att utgöra underlag för vidare diskussion om eventuella åtgärder. Av dokumentet framgår sammanfattningsvis följande: - CTC uppmärksammar att förslår en intern säkerhetsstrategi. - CTC noterar att det finns en känsla av utmattning avseende åtgärder för att bekämpa och förebygga terrorism men att hotet från terrorismen är betydande. Han menar att EU bör fortsätta på den inslagna vägen och kontinuerligt förbättra arbetet med att möta hotet från terrorismen. - CTC listar 10 särskilda utmaningar: stöd till terrorismens offer, upprätthålla mänskliga rättigheter särskilt i relation till tredje land inklusive , intensifiera och bredda det förebyggande arbetet, förbättra förhållandet mellan utvecklingssamarbetet och säkerhetsfrågor, följa implementeringen av de senaste rättsakterna (såsom rambeslutet om uppmaning, rekrytering och utbildning till terroristbrott), ett effektivt informationsutbyte inklusive dataskydd, skydd av turismindustrin mm, skydd av kritisk infrastruktur inklusive datornärverk, utökad dialog med den privata säkerhetssektorn och utökad dialog med försvarsverksamheten. - CTC nämner även den nya ordningen efter Lissabonfördraget och att det är önskvärt att samtliga medlemsstater har en person som är nationell samordnare för frågor om terrorismbekämpning. har varit engagerad i arbete för att förebygga och hindra radikalisering och rekrytering till terrorism bl.a. genom att dels arbeta med att förbättra mot radikalisering och rekrytering och dels utbyte av erfarenheter, inklusive genomförande av seminarium, om lokala polisers möjligheter till förebyggande arbete på detta område. Det svenska ordförandeskapet har varit framgångsrikt i framförhandlandet av handlingsplanen för att öka säkerheten kring kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material (EU CBRN Action Plan), vilken är en del av den övergripande EU-strategin mot terrorism. Det kan noteras att även har fört upp frågan om förhållandet mellan utvecklingssamarbetet och säkerhetsfrågor, vilkets nämnts av CTC. Svensk ståndpunkt stödjer samarbete inom EU mot terrorism och välkomnar den uppdatering och rapportering som sker till ministrarna. Återrapportering kan bidra till att tempot i uppföljningsarbetet hålls uppe och att resultat verkligen nås. Den ger också indikationer om var ytterligare ansträngningar är nödvändiga. Särskilt kan välkomnas den nya rapporteringen och uppdateringen över av vad som görs och återstår att göras för att uppfylla den antagna EU-handlingsplanen mot terrorism. Rådets beslut om bemyndigande att underteckna ett avtal mellan Europeiska unionen och Förenta Stater om behandling och överföring av finansiella betalningsdata från Europeiska unionen till för programmet för att spåra finansiering av terrorism (Sr ) Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta rådsbeslutet om att avtalet kan undertecknas. Bakgrund I syfte att bekämpa terrorism och dess finansiering har utvecklat ett system för inhämtande och analys av meddelanden om finansiella transaktioner från det på marknaden dominerande företaget (Society for ). Detta system kallas Tracking Program (TFTP). SWIFT har beslutat att flytta information på sina servrar från till och för att det ska fungera krävs ett avtal om informationsutbyte mellan och . EU:s medlemsstater anser att TFTP är ett viktigt instrument i kampen mot terrorismen, även för EU, och att det bör fortsätta fungera som . Förhandlingar om ett avtal om informationsutbyte mellan och avsett för TFTP påbörjades efter att rådet enhälligt antagit ett mandat för ett tillfälligt avtal om maximalt . Målsättningen är att fullt ut ska kunna delta i förhandlingar och beslut när den nya rättsliga grunden för deras medverkan föreligger enligt Lissabonfördraget. Ordförandeskapet har drivit förhandlingarna i samverkan med kommissionen och med bistånd från rådssekretariatet. Förhandlingarna mellan och har avslutats och ett förslag till avtal har presenterats i Coreper. Ordförandeskapet har även presenterat en deklaration som innebär att ett nytt permanent avtal ska förhandlas fram så snart möjligt, med medverkan i enlighet med Lissabonfördraget. Svensk ståndpunkt bör rösta för antagande av avtalet. I förhandlingarna mellan och om ett permanent avtal, där ska kunna medverka fullt ut i enlighet med Lissabonfördraget, bör frågor om proportionalitet, dataskydd och reciprocitet i informationsutbytet behöver ägnas särskild uppmärksamhet. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till en strategi för informationshantering för EU:s interna säkerhet (Sr ) Godkännande Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska godkänna förslaget till en strategi för informationshantering för EU:s interna säkerhet. Bakgrund Förebyggande och bekämpning av brott inom EU kan effektiviseras genom att informationsutbytet underlättas och förbättras. Det handlar om tillgång till rätt information, i rätt tid och på rätt plats. Detta kom till uttryck redan i Haag-programmets princip om tillgänglighet till information som också nämns i förslaget till Stockholmsprogram. Principen innebär att en myndighet i ett EU-land som behöver information för att utföra sin brottsbekämpande verksamhet ska kunna få tillgång till relevant information från en annan myndighet, även om denna finns i en annan medlemsstat. Det svenska ordförandeskapet föreslog därför en strategi för hantering av information för den inre säkerheten som också innehåller nödvändiga ingredienser för ett sammanhållet och samordnat angreppssätt på IT-utvecklingen. Svensk ståndpunkt anser att strategin kommer att bli ett viktigt bidrag till arbetet med att bringa ordning och reda i IT-utvecklingen till stöd för det brottsbekämpande informationsutbytet. Se vidare i bifogad promemoria. Instrument om bekämpning av sexuella övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (Sr ) Lägesrapport (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1) Avsikten med behandlingen i rådet Informationspunkt. Dokument 16193/09 JAI 844 DROIPEN 157 CATS 124 bifogas. behandlad vid samråd med : (presentation av förslaget) och (lägesrapport). behandlad vid information till : (presentation av förslaget) och inför 4-5 juni 2009 (lägesrapport, endast skriftlig information lämnades). Bakgrund Kommissionen lade fram ett förslag till nytt rambeslut om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. Förslaget till rambeslut syftar till att skapa ett mer heltäckande regelverk för att i ökad utsträckning förebygga och bekämpa denna typ av brottslighet samt skydda brottsoffren. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering av sexuella övergrepp mot barn, sexuellt utnyttjande av barn och i viss mån även beträffande barnpornografi, skärpta lägsta maximistraff, diskvalificering i vissa fall av personer dömda för brott som omfattas av rambeslutet att utöva aktiviteter som innefattar regelbunden kontakt med barn, särskilda preskriptionsregler, utvidgad jurisdiktion, skydd av och stöd till brottsoffer, interventionsprogram samt blockering av tillgång till webbsidor som innehåller barnpornografi. Förhandlingarna har bedrivits med hög ambitionsnivå under det svenska ordförandeskapet. Trots täta förhandlingstillfällen har det dock inte varit möjligt att nå fram till samsyn i rådsarbetsgruppen rörande helheten i rambeslutet. När Lissabonfördraget träder i kraft försvinner den rättsliga grunden för att anta rambeslut. För fortsatta förhandlingar i frågorna krävs att ett förslag till direktiv läggs fram, något som i praktiken torde förutsätta ett initiativ från kommissionens sida. Kommissionen har ännu inte givit sin syn på eventuella fortsatta förhandlingar i frågorna under det nya fördraget. Syftet med behandlingen i rådet är att ministrarna ska kunna notera förhandlingsläget i arbetsgruppen vid tiden för Lissabonfördragets ikraftträdande och att det ska kunna utgöra ett underlag och en utgångspunkt för eventuella fortsatta förhandlingar om ett direktiv. Se vidare om kommissionens ursprungliga förslag i faktapromemoria 2008/09:FPM114. Instrument om överförande av straffrättsliga förfaranden (Sr ) Riktlinjedebatt (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1) Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt Under det svenska ordförandeskapet har ett utkast till rambeslut om överförande av lagföring diskuterats (senaste dokument 15895/09 COPEN 226 se närmare under Bakgrund). I och med att Lissabonfördraget träder i kraft finns det inte längre något formellt förslag att diskutera eftersom den rättsliga grunden för rambeslutet upphör att gälla. Behandlingen vid kommer i stället att baseras på ett dokument från ordförandeskapet innehållandes resultatet av förhandlingarna om rambeslutet. Dokumentet kommer att presenteras . Texten kommer emellertid i sak att ha samma innehåll som utkastet till rambeslutet har haft. Behandlingen i rådet kommer att utgöras av en framåtsyftande riktlinjedebatt. Avsikten är att innehållet i rambeslutet ska kunna ligga till grund för ett initiativ till ett direktiv om överförande av lagföring enligt Lissabonfördragets ordning. Det framtida initiativet kan komma att läggas fram av såväl medlemsstaterna som av kommissionen. I stort sett är det bara en fråga i sak som återstår att diskutera. Det gäller i vilken omfattning en medlemsstat ska se till att utöka sin jurisdiktion för gärningar som begåtts utanför den statens territorium. Behandlingen i rådet syftar till att få acceptans för att de medlemsstater som är beredda att fullt ut utöka sin jurisdiktion till samtliga fall ska kunna göra detta, som det accepteras att vissa medlemsstater inte behöver gå lika långt. behandlad vid samråd med : . behandlad vid information till : . Bakgrund lade fram ett förslag till rambeslut om överförande av lagföring tillsammans med 15 andra medlemsstater. Förhandlingar påbörjades och avslutades . Överförande av lagföring innebär att en person som är misstänkt för brott lagförs i en annan stat än den stat där lagföringen pågår eller ska inledas. Skälet för att lagföring överförs är att den bör ske där det är lämpligast. Det övergripande syftet med att överföra lagföring är ökad effektivitet i gränsöverskridande straffrättsliga förfaranden och förbättrad rättskipning. Även processekonomiska skäl talar för att överförande av lagföring sker i större utsträckning . Under vissa närmare angivna förutsättningar ska en brottsbekämpande myndighet i en medlemsstat kunna begära att en myndighet i en annan medlemsstat tar över lagföringen av en viss gärning. För att ett överförande ska ske krävs att ett överförande medför ett effektivare förfarande och en förbättrad rättskipning. Ett överförande förutsätter att det finns en misstänkt gärningsman och att gärningen är straffbar i båda staterna. I de fall den medlemsstat som ska ta över lagföringen inte har jurisdiktion över gärningen, dvs. behörighet att döma över gärningen vid domstol, ska en sådan behörighet tillskapas för att ett överförande ska kunna ske. Innan en ansökan om överförande av lagföring görs ska den misstänkte, liksom brottsoffret, som regel informeras om det tänkta överförandet.