eunbil · GX0N239C2D · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenderad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2a. Överläggning om lagstiftningsakter (Offentlig överläggning enligt artikel 7 i rådets arbetsordning) (ev.) godkännande av a-punktslistan 2b. Icke lagstiftande verksamhet - (ev.) godkännande av a-punktslistan ICKE LAGSTIFTANDE VERKSAMHET 3. Rapport från kommissionen till , rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Olika möjligheter till djurskyddsmärkning och inrättandet av ett europeiskt nätverk för referenscentrum för djurskydd och djurs välbefinnande - Diskussion Dokumentbeteckning 15307/09 AGRILEG 202 5751/10 Bakgrund Kommissionen har, baserat på två konsultrapporter, tagit fram en rapport om djurskyddsmärkning och inrättandet av ett eventuellt Europeiskt nätverk av referenscentrum för skyddet av djurens välfärd. Rapporten är tämligen innehållsfattig och lämnar inriktningen på den fortsatta diskussionen till övriga institutioner. Den innehåller inga konkreta förslag, utan diskussionerna i rådet och parlamentet ska tjäna som vägledning till eventuella framtida initiativ från kommissionen. I rapporten diskuteras kort i vilken utsträckning nuvarande verktyg att informera om djurskydd är tillräckliga, om och i så fall hur de kan förbättras och vilka nya verktyg som eventuellt kan krävas för att nå målet om ett gott djurskydd. Kommissionen kommer till slutsatsen att ytterligare information om djurhållningen skulle kunna bidra till att hjälpa konsumenterna att göra informerade val av livsmedel och bidra till att EU-producenter skulle kunna bli konsumenternas val framför importerade varor. Rapporten beskriver också kort vilka uppgifter ett eventuellt djurskyddscentrum/nätverk för djurskydd skulle kunna ha. Bland annat nämns koordinering av forskning, framtagande av indikatorer för att mäta djurs välbefinnande, samt att samordna och stimulera till forskning som kan ligga till grund för bättre djurskyddsregler. Centrumet skulle även kunna engageras i utarbetandet av socioekonomiska undersökningar av djurskyddsregler. En kort diskussion om frågan fördes i rådet . Förslag till svensk ståndpunkt är allmänt positivt till åtgärder som medverkar till att stärka djurskyddet i EU. är positivt till ett EU-centrum för djurskydd och önskar att ett sådant förläggs till , även om inrättandet av ett eventuellt centrum eller nätverk ligger fram i tiden. En vetenskaplig institution i gemenskapen på djurskyddsområdet skulle effektivisera forskningssamverkan och förbättra de vetenskapliga uppgifter som bör ligga till grund för lagstiftning m.m. på djurskyddsområdet. Frågan om djurskyddsmärkning är komplex, vilket gör att ställer sig avvaktande till, framförallt, ett obligatoriskt märkningssystem. En obligatorisk märkning riskerar att försvåra för länder utanför EU att sälja sina varor i gemenskapen och skulle därför kunna verka handelssnedvridande. Det kan också vara svårt att göra en jämförelse av EU:s djurskydd i ett internationellt perspektiv. Om kriterierna för en tvingande djurskyddsmärkning sätts vid samma nivå som gemenskapens minimibestämmelser för djurskydd anser att värdet av en märkning går förlorat, eftersom ett sådant märke i praktiken inte ger konsumenterna några ytterligare upplysningar för att kunna göra ett informerat val av livsmedel, utan leder enbart till en ökad administrativ börda för företagarna inom EU. Frågan var senast föremål för samråd i inför Jordbruks- och fiskerådet . Dokument från ordförandeskapet om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid: marknadsstyrningsåtgärder efter 2013 Föredragning och diskussion Dokumentbeteckning 6063/10 34 (ej tillgänglig) Bakgrund Diskussionen om hur EU:s jordbrukspolitik ska utformas inleddes under det franska ordförandeskapet och fortsatte under det tjeckiska och det svenska ordförandeskapet. Det spanska ordförandeskapet avser att slutföra denna förberedande diskussion och kommer att inför Jordbruks- och fiskerådet ta fram ett diskussionspapper om marknadsreglerande åtgärder och riskhanteringsverktyg. För att vägleda diskussionen i rådet kommer ordförandeskapet att i sitt underlag formulera ett antal frågor om utformningen av befintliga marknadsregleringar och det eventuella behovet av nya typer av verktyg för marknadsstabilisering. Förslag till svensk ståndpunkt grundläggande ståndpunkt är att alla marknadsreglerande åtgärder ska avskaffas . I rådets debatt bör understryka de alternativ som finns i form av privata marknadslösningar och inkomststabilisering på nationell nivå. För är det viktigt att rådet inte antar slutsatser som riskerar att föregripa kommande diskussioner om utformningen av den gemensamma EU-budgeten. Frågan om den gemensamma jordbrukspolitikens utformning var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden , och . Statligt stöd i för inköp av jordbruksmark - Antagande Rättslig grund Art. 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget (tidigare Art. 88.2 tredje stycket EG-fördraget). Beslut fattas av rådet med enhällighet. Bakgrund Rådet kan enhälligt besluta att godkänna statliga stöd om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. I övriga fall prövar kommissionen om statliga stöd är förenliga med fördraget. Den italienska stödordningen presenterades på rådet . På samma rådsmöte godkändes en motsvarande stödordning för . På rådsmötet godkändes vidare motsvarande stödordningar för , och . har begärt att rådet godkänner ett statligt stöd vid köp av jordbruksmark. hade fram ett stöd vid inköp av jordbruksmark som godkänts av kommissionen enligt äldre regler. Sådana stöd skulle fasas ut . Efter det datumet gäller betydligt mer restriktiva regler för statligt stöd för köp av mark. Stödordningen är tidsbegränsad till och ges i form av ett mjukt lån eller i form av leasing med en återköpsklausul. Unga brukare beräknas utgöra av stödmottagarna. åberopar till stöd för sin ansökan att fastighetsstrukturen är fragmenterad. Skillnaden mellan små och stora gårdar och mellan olika delar av i är stora. Andelen unga lantbrukare har sjunkit. Inkomsterna har minskat och kostnaderna ökat. Den finansiella krisen har också lett till ökade räntekostnader och svårigheter att få krediter. Priset på mark har också stigit. anser att krisen är exceptionell då jordbrukare har extrema svårigheter att köpa jordbruksmark. Frågan var uppe på Jordbruks- och fiskerådet . aviserade då att de skulle rösta nej till begäran. Med tanke på att enhällighet krävs beslutade sig då sig då för att dra tillbaka den från rådsdagordningen. Frågan var även uppe på Jordbruks- och fiskerådet . Även då drog tillbaka begäran eftersom inställning var oförändrad. Begäran är nu åter uppe för beslut, men som det ser ut är röstläget oförändrat. Det är med andra ord oklart om frågan kommer att kvarstå fram till rådsmötet. Förslag till svensk ståndpunkt De omständigheter som åberopar hänför sig, till skillnad från , och begäran, inte till någon privatiseringsprocess av nationaliserad mark. Den ekonomiska krisen bör inte heller i sig anses som en exceptionell omständighet. Några andra omständligheter som kan anses som exceptionella har inte åberopats av . Det ser ut som att kommer att stå fast vid sin nej-röst till den italienska begäran. bör därför ställa sig bakom nej-röst. Frågan var uppe för samråd i inför Jordbruks- och fiskeråden samt . Övriga frågor: a) WTO-förhandlingar inom ramen för utvecklingsagendan från Information från kommissionen Rättslig grund Artikel 207 i EUF-fördraget. Bakgrund Trots den deklaration av G8+G5 som antogs om att Doharundan ska avslutas går förhandlingarna alltjämt på sparlåga. Förhandlarna träffas regelbundet i och tekniska diskussioner pågår, men det är inte troligt att förhandlingarna kan avslutas . Ett uppsamlingsmöte är planerat till mars, men få bedömare tror att mötet kommer att äga rum på ministernivå som var ursprunglig tanke. Rent politiskt ligger fokus helt på . Handel är för tillfället inte prioriterat på den inrikespolitiska agendan. Förhandlingar med kongressen krävs vilka troligtvis inte kommer att äga rum innan de amerikanska primärvalen . Även , och behöver agera konstruktivt för att ett avslut ska kunna komma till stånd. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionen och övriga WTO-medlemmar i dess ansträngningar att få till stånd ett avslut av Doharundan. Frågan var senast uppe för samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . b) Information om den aktuella situationen när det gäller Q-feber Information från den nederländska delegationen Bakgrund Den nederländske jordbruksministern vill informera om åtgärder inom djurhållningen för att bekämpa Q-feber, samt om en konferens som anordnas i den 25 . sker obligatorisk provtagning och handelsrestriktioner har införts. Åtgärderna har skärpts, bl.a. med obligatorisk vaccination och avlivning av samtliga dräktiga tackor och getter. Bakgrunden är en markant ökning av antalet fall hos människa - från ca 50 fall till över 2 000 fall . Ökningen förknippas med att antalet getbesättningar ökat stort. Q-feber, som kan ge influensaliknande symtom hos människa, men även allvarliga komplikationer och missfall, orsakas av en bakterie som kan finnas hos får, getter och nötkreatur. Bakterien utsöndras via mjölk men finns även i strö från smittade djur. Den vanligaste smittvägen är via luften eftersom bakterien kan överleva länge i damm. Q-feber finns även i och är sannolikt spridd inom hela EU. Fall hos människa är dock sällsynta. Det finns ingen lagstiftning i eller på EU-nivå om bekämpning av Q-feber eller om åtgärder för att minska riskerna för människor. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar informationen från den nederländska delegation. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. c) Olaglig handel med elfenben Begäran från den nederländska delegationen Bakgrund Punkten om elfenben är förmodligen den nederländska jordbruksministers reaktion på en resolution som skulle rösta om , och som rör syn på de förslag som ligger på agendan till kommande partsmöte med CITES(Convention on International Trade in Endangered Species, Konventionen om internationell handel med utrotningshotade djur och växter). Frågan hör egentligen hemma hos miljöministrarna och det är också de som på miljörådet kommer att ta det slutliga beslutet om EU:s ståndpunkter inför CITES COP15. Utkastet till resolutionen till är delvis författat av varför deras jordbruksminister troligen vill ge sin syn på delar av utkastet som rör just elfenben. Samtliga EU:s medlemssländer har diskuterat agendan till CITES COP 15 under WPIEI (Rådsarbetsgruppen för internationella miljöfrågor). Tre förslag relaterar till elfenben; två från respektive om nedlistning av afrikansk elefant Loxodonta africana från CITES bilaga I till bilaga II samt ett förslag från ett antal afrikanska stater med i spetsen om att ett 20-årigt moratorium för handel och nedlistning ska gälla efter den engångsutförsäljning av elfenben som ägde rum . Förslag till svensk ståndpunkt och övriga medlemsländer inom EU är i WPIEI överens om att inte ta ställning till något förslag om elfenben innan utkomsten från dialogmötet med de afrikanska stater som hyser afrikansk elefant, s.k range states, diskuterats. Dialogmötet kommer att ske precis innan CITES COP15. I rådsbeslutet förväntas därför en öppen position inom . CITES-frågor var senast föremål för samråd med inför antagandet av rådsbeslutet inför partsmötet . EU enades så om att ingen kommersiell elfenbenshandel skulle ske så länge det inte är säkerställt att en sådan handel inte leder till en ökning av olagligt dödande av elefanter. d) Åldersgräns för BSE-testning av djur Begäran från den belgiska delegationen Bakgrund Den belgiska delegationen väntas uttrycka sin uppskattning över kommissionens avsikt att i en ny s.k. TSE-färdplan (står för Transmissibel Spongiform Encefalopati; samlingsnamn för en typ av sjukdomar i hjärnan) presentera en översyn av bestämmelserna för bekämpning av TSE-sjukdomar, bl.a. BSE (galna ko-sjukan). Den belgiska delegationen kommer också enligt uppgift förorda att provtagningen anpassas till medlemsstaternas BSE-status. I den nya färdplanen kommer kommissionen sannolikt att föreslå förändringar i bestämmelserna gällande t.ex. provtagning. Bakgrunden till de förmodat mindre rigorösa bestämmelserna är den förbättrade situationen och den gynnsamma trenden i EU vad gäller BSE. Gällande bestämmelser har varit effektiva men kostsamma och kommissionen har anfört ett behov av att prioriteringarna inom området säkra livsmedel och djurhälsa övervägs. Den belgiska delegationen kommer enligt uppgift att uppmana kommissionen att prioritera arbetet med färdplanen och då särskilt se över gällande åldersgränser för provtagning. Förslag till svensk ståndpunkt är positivt till en översyn av de nuvarande bestämmelserna om BSE-bekämpning, t.ex. gällande åldersgränsen för provtagning, utan att för den skull riskera vare sig konsumenternas hälsa eller målet att utrota BSE. Vad gäller BSE-provtagningen anser att denna av effektivitetsskäl i första hand bör inriktas på s.k. riskdjur, t.ex. självdöda djur, snarare än på djur som slaktas normalt. anser också att provtagningen bör anpassas till medlemsstaternas BSE-status, där och är de enda medlemsstaterna i den lägsta riskkategorin. Den nu gällande TSE-färdplanen var föremål för samråd med inför möte i Jordbruks- och fiskerådet . e) Omedelbara och långsiktiga åtgärder mot den nuvarande krisen och jordbrukssektorns svårigheter Begäran från den grekiska delegationen Bakgrund Den grekiska delegationen har begärt att rådet ska diskutera hur jordbrukssektorns svårigheter till följd av den nuvarande krisen kan hanteras genom dels omedelbara, dels långsiktiga åtgärder. tillhör de medlemsländer som har drabbats särskilt hårt av den ekonomiska krisen. Därtill har utbetalningen av gårdsstöd till grekiska jordbrukare kraftigt försenats på grund av interna administrativa problem. Kommissionen har aviserat att den är beredd att föreslå åtgärder som ska underlätta för de grekiska myndigheterna att slutföra de kontroller som krävs för att stödet ska kunna utbetalas. Det finns ännu inga uppgifter om vilken typ av åtgärder som den grekiska delegationen önskar diskutera i Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt anser att europeiska jordbrukare redan har ett tillräckligt inkomstskydd genom de åtgärder som finns tillgängliga inom ramen för EU:s jordbrukspolitik, och då framförallt gårdsstödet. bör, om det blir aktuellt, kunna stödja förslag som underlättar utbetalningen av gårdsstöd i , men bara under förutsättning att detta inte leder till försämrade kontroller. Frågan om hur den gemensamma jordbrukspolitiken ska utformas på bör behandlas inom ramen för inom ramen för kommande diskussioner om utformningen av EU-budgeten, närmast budgetöversynen. Just denna fråga har inte tidigare varit föremål för samråd i . Mjölksektorns svårigheter till följd av den ekonomiska krisen har däremot diskuterats löpande och var senast föremål för samråd i inför Jordbruks- och fiskerådet . Lunchdiskussion: "Förberedelser inför jordbruksministrarnas möte i " () Bakgrund Ett jordbruksministermöte i äger rum i . Ministrar från kandidatländerna (, , och ) och närmare samarbetsländerna (, , , och ) liksom bl.a. FAO och WTO är också inbjudna till mötet. Det senaste jordbruksministermötet ägde rum . På dagordningen står en diskussion om möjligheter och utmaningar för jordbruks- och livsmedelssektorn de kommande 20 åren samt regeringars och roll i det sammanhanget. Ministermötet kommer att ledas av jordbruksministrarna från och . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar att mötet äger rum och jordbruksminister avser delta. AVISERAD NY ÖVRIG FRÅGA x) Förslag att senarelägga förbudet mot att använda traditionella hönsburar - begäran från den polska delegationen Dokumentbeteckning 6136/10 AGRILEG 10 Bakgrund föreslår att det förbud som gäller mot att använda traditionella burar för värphöns inom EU och som träder i kraft ska senareläggas till . Förbudet återfinns i Rådets direktiv av (1999/74/EG) om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns, artikel 5(2). anför problem med att det krävs stora investeringar, att få producenter i EU ställt om, att perioden för omställning varit kort för nya medlemmar, att ägg kommer att importeras från tredje land, att arbetstillfällen kommer att förloras m.m. Förslag till svensk ståndpunkt är emot en fördröjning av förbudet 2012 och har mycket aktivt arbetat både för att bestämmelsen skulle införas och för att förbudet inte skulle senareläggas. Anledningen är att djurvälfärden inte är acceptabel i de traditionella burarna eftersom djurens behov av tillgång till bl.a. rede, sittpinne och sandbad inte uppfylls. Producenterna har haft gott om tid att ställa om. En fördröjning skulle skada de producenter som planerat väl och sett till att gå över till alternativa system. Det skulle även skada förtroendet som konsumenter m.fl. har för EU:s lagstiftning på djurskyddsområdet. Denna aspekt av frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. , , UK, DE, FR, IT, och , , , och Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter den s.k. - trädde i kraft . Konventionen innehåller tre bilagor där djur och växtarter listas beroende av hur hotade de är av internationell handel. För varje bilaga gäller särskilda villkor för import och export.