eunbil · GX0N235045 · 2010-01-01 00:00:00 — Kommenderad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet ÖVERLÄGGNINGAR OM LAGSTIFTNING (Offentlig överläggning enligt artikel 7 i rådets arbetsordning) Förslag till och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål Dokumentbeteckning 16652/09, AGRILEG 226, VETER 62, ENV 843, RECH 438, CODEC 1371 Artikel 114 i EUF-fördraget (tidigare artikel 95 i EG-fördraget). Beslut fattas av rådet och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294 (tidigare artikel 251). Beslutsfattande med kvalificerad majoritet tillämpas generellt i rådet där det ordinarie lagstiftningsförfarandet används. Bakgrund Förslaget, som presenterades av kommissionen , syftar till att harmonisera lagstiftningen om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål och till att stärka djurskyddet. Förslaget har diskuterats intensivt både under det tjeckiska och svenska ordförandeskapet. Det svenska ordförandeskapet har även haft täta kontakter med rapportör och en rad triloger har genomförts. Både ordförandeskapet och rapportören har arbetat med det gemensamma målet att nå en överenskommelse . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens initiativ till att revidera det nu gällande direktivet (86/609/EG). Detta eftersom det nya direktivet dels kommer att öka djurskyddet för försöksdjuren, dels harmoniserar förutsättningarna för försöksdjursverksamhet inom unionen. stöder det kompromissförslag som ligger på bordet och som kommer att innebära en betydande höjning av djurskyddsnivån inom unionen. Till exempel införs krav på en grundlig utvärdering av varje enskilt försök, och att det ska hos uppfödare och användare av försöksdjur inrättas ett särskilt djurskyddsorgan som långsiktigt ska arbeta med djurskydd på lokal nivå. Vidare införs bindande bestämmelser om hur försöksdjur ska hållas och skötas liksom vilka avlivningsmetoder som får användas. Förslaget har även förenklats så att onödig byråkrati kan undvikas. På flera områden lämnas det även till medlemsstaterna själva att bestämma på vilket sätt bestämmelserna ska genomföras. Frågan har inte tidigare behandlats i . Förslag till och rådets förordning om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden Dokumentbeteckning 14482/08 336 ENV 703 FORETS 57 CODEC 1353 DEVGEN 190 RELEX 777 JUR 441 UD 191 + ADD 1 16783/09 533 ENV 853 FORETS 123 CODEC 1397 DEVGEN RELEX 1143 JUR 505 UD 261 WTO 255 PROBA 48 Rättslig grund Artikel 192.1 i EUF-fördraget (tidigare artikel 175.1 i EG-fördraget). Beslut fattas av rådet och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet i artikel 294 (tidigare artikel 251). Beslutsfattande med kvalificerad majoritet tillämpas generellt i rådet där det ordinarie lagstiftningsförfarandet används. Bakgrund EU tillämpar en handlingsplan för att motverka olaglig avverkning och därtill kopplad handel, FLEGT (, Governance and Trade). Rådet beslutade om FLEGT-förordningen, vilken möjliggör ett system med frivilliga bilaterala partnerskapsavtal (Voluntary Partnership Agreements, VPA) mellan unionen och virkesexporterande länder. Partnerskapsavtalen syftar till att reducera olaglig avverkning av skog och stoppa importen av olagligt avverkat virke till EU. Enligt FLEGT-handlingsplanen har även kommissionen haft i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder för att motverka olaglig avverkning. Ett förslag i enlighet med uppdraget offentliggjordes av kommissionen . Förslaget innebär en förordning som fastställer vad som åligger verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror inom EU. Förordningen kommer ha allmän giltighet, dvs. i alla delar vara bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Syftet med förordningen är att minimera risken för att olagligt avverkat timmer eller produkter från sådant trä, släpps ut på EU:s marknad. Förslaget fokuserar på det första tillfälle när timmer och trävaror görs tillgängliga på EU:s marknad. Definitionen av vad som är att betrakta som olagligt avverkat tar sin utgångspunkt i avverkningslandets lagstiftning. När verksamhetsutövare släpper ut timmer och trävaror på marknaden åläggs hon/han att visa tillbörlig aktsamhet genom att använda ett systembaserat förfarande. Förfarandet för tillbörlig aktsamhet bryts ned i ett antal åtgärder: information, riskbedömning och åtgärder för att minska risk för att olagligt avverkat timmer eller produkter från sådant trä kommer in på EU:s marknad. De förslagna åtgärderna syftar till att avhålla aktörer från att släppa ut timmer eller trävaror på marknaden utan att så långt det är möjligt ha försäkrat sig om att det är lagligt avverkat. Förordningen tar således fokus på verksamhetsutövarnas agerande snarare än produkterna. Verksamhetsutövare kan bygga upp sitt eget system/förfarande eller använda ett som tillhandahålls av marknadsaktörer så länge det uppfyller förordningens krav. Härigenom säkerställs möjligheten att befintliga nationella system ska kunna nyttjas som utgångspunkt för efterlevnaden av förordningen. Därutöver finns möjligheten för verksamhetsutövaren att på kontraktsbasis använda speciellt utsedda övervakningsorganisationers system. I tillämpningen av förordningen ska FLEGT-licensierat timmer och trävaror anses som lagliga. Syftet är att stärka FLEGT-VPA-processen genom att inom ramen för förordningen skapa incitament för FLEGT-licensierade produkter och underlätta för verksamhetsutövare som hanterar sådant timmer och/eller sådana trävaror. Detsamma gäller produkter med CITES-klassificering. Förslaget var föremål för en riktlinjedebatt vid Jordbruks- och fiskerådets möte . Vid Jordbruks- och fiskerådet var förslaget till förordning uppe på dagordningen för lägesrapportering. Jordbruks- och fiskerådet förväntas anta en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt. antog sin första läsning och inväntar nu rådets gemensamma ståndpunkt. Sammanfattningsvis verkar yttrande i riktning mot en mer betungande och vittgående lagstiftning än kommissionens ursprungliga förslag. Förslag till svensk ståndpunkt har i egenskap av ordförande i lett förhandlingarna bland medlemsstaterna om utformningen av de skyldigheter som förordningen lägger fast. Regeringen har vinnlagt sig om att få till stånd en överenskommelse i rådet som resulterar i en effektiv, proportionerlig, rättssäker och tydlig rättsakt. anser att arbetet mot olagliga avverkningar är mycket viktigt. anser att förslaget till förordning är en viktig signal om att olagliga avverkningar och handel med timmer och produkter från olagliga avverkningar inte accepteras. anser att förslaget samt dess tillämpning och effekter har förtydligats och konkretiserats, i synnerhet vad gäller verksamhetsutövarnas skyldigheter. Det för att syftet med förslaget kan uppnås på ett effektivt sätt. stöder det systembaserade förfarandet med fokus på tillbörlig aktsamhet. Det har identifierats som det mest effektiva sättet att motverka förekomsten av produkter med ursprung i olagliga avverkningar på EU:s marknad. Sammantaget stöder därför den politiska överenskommelsen i rådet om gemensam ståndpunkt angående förslag till och rådets förordning om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden. Frågan har varit föremål för samråd med inför Jordbruk- och fiskeråden , , , samt . FRÅGOR SOM RÖR ANNAT ÄN LAGSTIFTNING SJK-punkter Förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken - Diskussion Dokumentbeteckning 16208/09 514 AGRISTR 47 15511/09 489 AGRISTR 44 Bakgrund Vid Jordbruks- och fiskerådets möte lade 13 medlemsstater gemensamt fram en skrivelse med 39 konkreta förslag på hur den gemensamma jordbrukspolitiken kan förenklas. I de slutsatser som rådet antog uppmanades kommissionen att göra en heltäckande bedömning av dessa förslag i syfte att frågan åter skulle tas upp till debatt under det svenska ordförandeskapet. I rådet ska kommissionen presentera ett arbetsdokument med en bedömning av de 39 förslagen samt en lägesrapport om kommissionens övriga insatser för att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslag till svensk ståndpunkt förespråkar kraftfulla ansträngningar att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, med tonvikt på sådana åtgärder som kan minska företagarnas administrativa börda. önskar också stärka utbytet av erfarenheter och bästa praxis mellan medlemsländerna och kommissionen, för att på så vis bidra till en effektivare och mer enhetlig tillämpning av regelverken i hela EU. Frågan har tagits upp i olika sammanhang under det svenska ordförandeskapet, däribland vid konferensen för utbetalande myndigheter. Kommissionens meddelande om förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken behandlades i inför mötena i Jordbruks- och fiskerådet och . Frågan berördes också inför rådet , då den tyska delegation lyfte fram de 39 förenklingsförslagen i en övrig punkt. Framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken: politiken för landsbygdsutveckling Dokumentbeteckning 15372/09 482 AGRISTR 43 Bakgrund Diskussionen om utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2013 inleddes på det informella jordbruksministermötet i under det franska ordförandeskapet . De flesta medlemsstaterna uttalade då ett starkt stöd för att CAP skulle förbli ett gemensamt politikområde. Många medlemsstater gav stöd till ökade satsningar på den andra pelaren (landsbygdsutveckling) även om en stor majoritet av medlemsstaterna ansåg att detta inte kunde ske på bekostnad av första pelaren (direktstöd och marknadsstöd). Denna diskussion följdes upp på jordbruksrådet där det franska ordförandeskapet dock misslyckades med att uppnå enighet kring slutsatser. På det informella ministermötet under det tjeckiska ordförandeskapet återupptogs diskussionen, med fokus på direktstöden. Flera nya medlemsstater framhöll då att stödnivåerna inom direktstöden måste utjämnas mellan medlemsstaterna. Inte heller kunde någon enighet uppnås om slutsatser på det efterföljande rådsmötet . Orienteringsdebatten på rådsmötet ska fokusera på landsbygdsutveckling och inför debatten har ett underlag från ordförandeskapet presenterats som inkluderar två frågor. Medlemsstaterna ombedes identifiera de främsta utmaningarna som europeiskt jordbruk och landsbygd står inför samt besvara på vilket sätt landsbygdsprogrammet bör utformas för att effektivt kunna hantera dessa. Debatten ska inte utmynna i några beslut eller rådsslutsatser. Kommissionen avser att presentera ett meddelande om CAP:s långsiktiga utformning /och förväntas genomföra ett samråd om detta. Konkreta lagförslag väntas när kommissionen presenterar ett förslag till samlad budgetram för perioden . Förslag till svensk ståndpunkt anser att jordbrukssektorn bör avregleras, marknadsanpassas, vara efterfrågestyrd och att utgifterna för politiken ska minska kraftigt. Marknadsstöd inklusive exportbidrag ska avskaffas och . Kvarvarande produktionskopplade stöd ska frikopplas och alla direktstöd ska fasas ut. Tillhandahållandet av gränsöverskridande kollektiva nyttigheter genom riktade åtgärder, oberoende av den gemensamma jordbrukspolitikens nuvarande pelarstruktur, kommer även i fortsättningen att vara ett viktigt mål för EU och medlemsstaterna. Detta motiverar gemensam finansiering. Inom ramen för en minskning av de totala utgifterna inom jordbrukspolitiken i EU och dagens pelarstruktur bör man öka den relativa fokuseringen på sådana åtgärder för landsbygdsutveckling som har äkta gränsöverskridande externa effekter. Behoven och preferenserna för de flesta kollektiva nyttigheterna skiljer sig emellertid åt i . För att kunna möta dessa skiftande behov och preferenser och bli mer effektiv och ändamålsenlig måste politiken därför differentieras. De nationella regeringarna skulle således vara mest lämpade att utforma och finansiera stödsystemen för kollektiva nyttigheter, utom i de fall där klart gränsöverskridande kollektiva nyttigheter kan identifieras. Risker för snedvridning av konkurrensen bör lösas genom gemensam lagstiftning och samordning av åtgärder. När det gäller landsbygdsutveckling krävs en helhetssyn på all verksamhet inom landsbygdsekonomin för att det ska ske en ekonomisk utveckling på landsbygden. Samspelet mellan politiken för landsbygdsutveckling och sammanhållningspolitiken bör därför analyseras ytterligare för att kartlägga synergieffekter och förbättra effektiviteten. Frågan om CAP:s framtid var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden samt . Statligt stöd för köp av jordbruksmark a) Begäran från Dokumentbeteckning 16025/09 507 Rättslig grund Art. 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget (tidigare Art. 88.2 tredje stycket EG-fördraget). Beslut fattas av rådet med enhällighet. Bakgrund Rådet kan enhälligt besluta att godkänna statliga stöd om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. I övriga fall prövar kommissionen om statliga stöd är förenliga med fördraget. Den lettiska stödordningen presenterades på rådet . På samma rådsmöte godkändes en motsvarande stödordning för . har begärt att rådet godkänner ett statligt stöd vid köp av jordbruksmark. Enligt gällande statsstödsregler får sådana stöd endast lämnas med högst av investeringskostnaden. gällde mer generösa stödnivåer (). Stödordningen är tidsbegränsad till och avser räntesubventioner motsvarande av den ränta som bankerna tillämpar. hade till 2005 ett motsvarande stöd och ser behov av en fortsatt stödordning. I finns stora svårigheter för jordbrukare att få lån för köp av mark. Det finns behov av omarrondering för att uppnå en rationell struktur. Av de lettiska lantbruken äger mindre än 15,9 ha, vilket motsvara av all jordbruksmark. Svårigheterna att sälja har lett till att ca 400 000 ha inte brukas. En stor del av marken är vidare arrenderad och bör kunna köpas loss. Mot bakgrund av den ekonomiska och finansiella krisen är räntan från kreditgivare på marknaden för hög () och kreditgivarna kräver betydande säkerheter för att bevilja lån på grund av prisförändringarna på fastighetsmarknaden. Detta har lett till en stark minskning av utlåningen och försäljningen av mark har minskat med 4 gånger . En betydande andel mark ägs vidare fortfarande av staten och en privatiseringsprocess har påbörjats men inte slutförts . Stödordningen har diskuterats på SJK och kommer att diskuteras där . Förslag till svensk ståndpunkt Den ekonomiska krisen bör inte i sig anses som en exceptionell omständighet. För att ska kunna ta ställning till begäran bör närmare beskriva vilka exceptionella omständigheter som åberopas, t.ex. om de strukturella problemen beror på motsvarande privatiseringsprocess som i . Liksom är fallet med den italienska ansökan kan det finnas politiska skäl att under alla omständigheter lägga ned rösten. Frågan har inte tidigare varit uppe för samråd i . b) Begäran från Dokumentbeteckning 16039/09 509 Rättslig grund Art. 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget (tidigare Art. 88.2 tredje stycket EG-fördraget). Beslut fattas av rådet med enhällighet. Bakgrund Rådet kan enhälligt besluta att godkänna statliga stöd om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. I övriga fall prövar kommissionen om statliga stöd är förenliga med fördraget. Den litauiska stödordningen presenterades på rådet . På samma rådsmöte godkändes en motsvarande stödordning för . har begärt att rådet godkänner ett statligt stöd vid köp av jordbruksmark. har ett stöd vid inköp av jordbruksmark som beviljats enligt äldre regler. Sådana stöd ska fasas ut . Efter det datumet gäller betydligt mer restriktiva regler för statligt stöd för köp av mark. Stödordningen är tidsbegränsad till och avser enbart köp av jordbruksmark från staten. Den litauiska staten äger 444 000 ha jordbruksmark som nationaliserades och som man vill sälja ut till lantbrukare. Stödordningen är särskilt förmånlig för unga lantbrukare. åberopar som exceptionella omständigheter bl.a. att jordreformen fortfarande pågår i . Äganderätt till mark återbördas till personer, vars egendom nationaliserades 1940. Processen är komplex och tar tid beroende på att marken har arrenderats ut och man vill tillmötesgå både arrendatorers och tidigare markägares intressen. 20 100 personer har ansökt om att få köpa mark på förmånliga villkor men kommer inte att hinna att behandla dessa ansökningar före . Arronderingen i är vidare ogynnsam, av alla gårdar har en areal om mindre än 5 ha. har också problem med otillräckliga inkomster för jordbrukare och problem att få krediter. anser att stödet är särskilt viktigt för att förmå unga lantbrukare att investera. Stödordningen har diskuterats på SJK och kommer att diskuteras där . Förslag till svensk ståndpunkt har tidigare lagt ned sin röst när det gällt statsstöd som varit mer tveksamma ifråga om kriteriet exceptionella omständigheter. Med hänsyn till att haft tid på sig att anpassa sig till det nya regelverket är det tveksamt om det är fråga om exceptionella omständigheter. Stödordningen är dock tidsbegränsad och kopplad till en landreform för att återbörda mark som nationaliserats till privat ägo samt av det ogynnsamma läget för litauiskt lantbruk. bör därför ha samma inställning som till den polska begäran, nämligen att lägga ned rösten. Frågan var uppe för samråd i inför novemberrådet. c) Begäran från Dokumentbeteckning 16618/09 527 Rättslig grund Art. 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget (tidigare Art. 88.2 tredje stycket EG-fördraget). Beslut fattas av rådet med enhällighet. Bakgrund Rådet kan enhälligt besluta att godkänna statliga stöd om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. I övriga fall prövar kommissionen om statliga stöd är förenliga med fördraget. Den italienska stödordningen presenterades på rådet . På samma rådsmöte godkändes en motsvarande stödordning för . har begärt att rådet godkänner ett statligt stöd vid köp av jordbruksmark. har ett stöd vid inköp av jordbruksmark som beviljats enligt äldre regler. Sådana stöd ska fasas ut . Efter det datumet gäller betydligt mer restriktiva regler för statligt stöd för köp av mark. Stödordningen är tidsbegränsad till och ges i form av ett mjukt lån eller i form av leasing med en återköpsklausul. Unga brukare beräknas utgöra av stödmottagarna. åberopar till stöd för sin ansökan att fastighetsstrukturen är fragmenterad. Skillnaden mellan små och stora gårdar och mellan olika delar av i är stora. Andelen unga lantbrukare har sjunkit. Inkomsterna har minskat och kostnaderna ökat. Den finansiella krisen har också lett till ökade räntekostnader och svårigheter att få krediter. Priset på mark har också stigit. anser att krisen är exceptionell då jordbrukare har extrema svårigheter att köpa jordbruksmark. Förslag till svensk ståndpunkt De omständigheter som åberopar hänför sig, till skillnad från , och begäran, inte till någon privatiseringsprocess av nationaliserad mark. Den ekonomiska krisen bör inte heller i sig anses som en exceptionell omständighet. Några andra omständigheter som kan anses som exceptionella har inte åberopats av . Från juridisk utgångspunkt bör därför klargöra att man är negativ till stödordningen. Av politiska skäl, och i synnerhet då är ordförande, finns det anledning att lägga ner rösten. Frågan har inte tidigare varit uppe för samråd i . d) Begäran från Dokumentbeteckning 16662/09 529 Rättslig grund Art. 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget (tidigare Art. 88.2 tredje stycket EG-fördraget). Beslut fattas av rådet med enhällighet. Bakgrund Rådet kan enhälligt besluta att godkänna statliga stöd om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. I övriga fall prövar kommissionen om statliga stöd är förenliga med fördraget. De ungerska stödordningarna presenterades på rådet . På samma rådsmöte godkändes en motsvarande stödordning för . har begärt att rådet godkänner två statliga stödordningar som avser köp av jordbruksmark. Dessa stödordningar har godkänts av kommissionen enligt äldre regler. Sådana stöd ska fasas ut . Efter det datumet gäller betydligt mer restriktiva regler för statligt stöd för köp av mark. Stödordningarna är tidsbegränsade till . Den ena stödordningen avser stöd genom räntesubventioner vid lån till enskilda jordbrukare för att främja etableringen av företag med en konkurrenskraftig jordbruksproduktion. Den andra avser förvärv av jordbruksmark i arronderingssyfte. Stöd lämnas av köpesumman till jordbrukare som redan har minst 1 ha för köp av intilliggande mark. åberopar som exceptionella omständigheter att man har splittrade ägandeförhållanden på grund av den privatisering som pågått . Privatiseringen har i många fall inneburit att de som återfått land fick detta uppdelat i flera markområden eller att de tvingades till samägande med ett stort antal andra. Flertalet markägare arrenderar ut den mark de förvärvade. av de privata gårdarna innehar vidare mindre än 5 ha. De nuvarande förhållandena gör det extremt svårt att skapa förhållanden för konkurrenskraftig jordbruksproduktion. Dessutom har den finansiella och ekonomiska krisen gjort det betydligt svårare och dyrare att låna pengar. Förslag till svensk ståndpunkt Den ungerska framställan påminner om tidigare framställning och framstår också som mer välmotiverad än många av de framställningar om rådets godkännande som gjorts . Behovet av stöd är kopplat till privatiseringsprocessen. Med hänsyn till att haft tid på sig att anpassa sig till statsstödsbestämmelserna är det dock tveksamt om kriteriet exceptionella omständigheter är uppfyllt. Den ekonomiska krisen i sig kan inte heller anses som en exceptionell omständighet. Med hänsyn till den historiska förklaringen till de strukturella problemen bör , liksom var fallet vid den polska begäran, lägga ner rösten. Frågan har inte tidigare varit uppe för samråd i . Kvartalsrapport från kommissionen om mejerimarknaden - Föredragning av kommissionen Dokumentbeteckning 16813/09 AGRIORG 122 Bakgrund Situationen på mejerimarknaden har (2009) varit en återkommande fråga för Jordbruks- och fiskerådet. Efter mycket höga prisnoteringar och början av 2008 föll priset för mejerivaror kraftigt. Ett stort antal medlemsstater har bland annat krävt kraftfulla åtgärder för att stabilisera marknaden och därigenom trygga mjölkproducenternas försörjning. För att förbättra informationen om marknadsläget beslutade kommissionen att kvartalsvis ta fram en rapport om den senaste marknadsutvecklingen. Det är denna rapport som kommer att presenteras vid mötet i Jordbruks- och fiskerådet . har rådet beslutat om ett antal åtgärder för mjölksektorn. Interventionsperioden för smör och skummjölkspulver har förlängts och ett frivilligt system för kvotåterköp har införts. Därtill har rådet (Ekofin) för 2010-års budget anslagit ytterligare som en engångsåtgärd för mjölksektorn. har det europeiska priset och världsmarknadspriset för mjölkprodukter ökat kontinuerligt. Kommissionens rapport finns ännu inte tillgänglig men förväntningarna är att den förstärkta marknadssituationen kommer att återspeglas i denna. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens rapport. för december har tidigare inte varit föremål för samråd i . Situationen på mjölkmarknaden avhandlades senast i inför beslut vid jordbruks- och fiskerådet om vissa ändringar i förordningen om den samlade marknadsordningen. Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i - Föredragning av kommissionen Dokumentbeteckning 15330/09 POLGEN 175 COMPET 454 480 5 AGRISTR 42 AGRIORG 111 Bakgrund Kommissionen har följt utvecklingen av livsmedelspriserna som ett led i den marknadsövervakning som utfördes inom ramen för översynen av den inre marknaden i syfte att skapa strategiska verktyg för att identifiera orsakerna till att systemet inte fungerar på ett tillfredsställande sätt.