rfr · GY0WRFR1 · 2010-11-30 00:00:00 — Återinförandet av ersättningen för vallodling har motiverats med att det syftar till att stimulera ett ökat inslag av vall i växtföljder inom ekologisk produktion och att detta bör bidra till att målet om att av landets jordbruksmark ska vara ekologiskt odlad kan nås.50 I samband med övergången till det nuvarande landsbygdsprogrammet förändrades ersättningen för ekologisk djurhållning. Nytt är att ersättningen är olika för (per djurenhet) och betesmark (per djurenhet). Vidare ger kretsloppsinriktad odling hälften av den ersättning som certifierad odling ger. I det förra programmet låg ersättningsnivån för djurhållning på per djurenhet. var det endast mjölkkor, ungnöt, suggor samt tackor och getter som utgjorde bas för ersättning. ger även produktion av slaktsvin, värphönor och slaktkycklingar rätt till ersättning. Vidare kan alla grödor som ger ersättning för ekologisk växtodling ligga till grund för djurersättning. I det förra programmet var det ekologisk odling av slåttervall, betesvall och grönfodergrödor som låg till grund för beräkningen av djurersättningen. Ersättningen för ekologisk djurhållning är konstruerad som en extra ersättning för ekologisk odling. Hur mycket djurersättning som betalas ut avgörs av hur stor den odlade arealen51 är och hur många s.k. djurenheter en lantbrukare har. Hur många djur som krävs för att få tillgodoräkna sig en djurenhet varierar för olika djurslag. En djurenhet motsvarar exempelvis en mjölkko eller drygt 70 värphönor. Av tabellen nedan framgår hur en djurenhet beräknas. 50Jordbruksdepartementet 2009, Förslag till ändring av landsbygdsprogram för perioden 20072013. 51Detta innebär att vissa lantbrukare haft möjlighet att få ersättning för viss vallodling trots att det direkta stödet till vallodling togs bort i landsbygdsprogrammet. Det finns även möjlighet att tillgodoräkna ersättning för ekologisk djurhållning baserad på betesmarker och slåtterängar som en lantbrukare sköter inom ramen för ett åtagande för miljöersättningen Betesmarker och slåtterängar. betalades ut i miljöersättningen Betesmarker och slåtterängar. 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION ANTAL DJUR SOM MOTSVARAR EN DJURENHET Antal djur som motsvarar Mjölkkor, am- och dikor Ungnöt (6 mån2 år) Tackor, getter (hondjur) Slaktsvin (slaktade) Källa: webbplats . Flera ersättningssystem tillämpas parallellt beroende på när ett åtagande tecknats Som framgått ovan är det relativt stora skillnader mellan hur miljöersättningen för ekologisk produktion beräknas i det nuvarande landsbygdsprogrammet och i det föregående programmet. Det tar dock tid innan förändringarna får genomslag fullt ut. För en lantbrukare gäller att miljöersättningen beräknas enligt de villkor som gällde när hans eller hennes femåriga åtagande påbörjades under hela åtagandeperioden. Det är dock möjligt att gå över till de nya ersättningsnivåerna genom att teckna ett nytt femårigt åtagande enligt de nya villkoren. En lantbrukare kan bara ha ett åtagande för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion i taget. Ersättningsnivåer för åtaganden tecknade I tabellen nedan redovisas de olika ersättningsnivåerna för nya åtaganden . Av tabellen framgår också hur ersättningen till kretsloppsinriktad produktion förändrats under landsbygdsprogrammet. MILJÖERSÄTTNING FÖR OLIKA PRODUKTIONSFORMER I LANDS- BYGDSPROGRAMMET FR.O.M. 2010 (KRONOR PER HEKTAR) (ersättningen infördes för nya Spannmål, proteingrödor, foderbetor och andra ettåriga grödor (ej rajgräs, ersättningen höjdes med för Oljeväxter, oljelin, bruna bönor, Potatis, sockerbetor och grönsaker Djurhållning, , kronor per Djurhållning, betesmark, kronor per Källa: Landsbygdsprogrammet 20072013. 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 Av tabellen framgår att den högsta ersättning som betalas ut avser certifierad frukt- och bärodling, där ersättningen uppgår till per hektar. Certifierad odling av potatis, sockerbetor och grönsaker ger per hektar. Lägst ersättning ger produktion av certifierad vall som ger per hektar. Exempel på hur ersättningen för ekologisk produktion beräknas Beräkningen av miljöersättning för ekologisk produktion kan exemplifieras på följande sätt för de ersättningsvillkor som gäller . Odling av certifierad ekologisk spannmål ger i miljöersättning . Spannmålsproduktionen utgör underlag för en certifierad ekologisk djurproduktion motsvarande 10 djurenheter, vilket t.ex. motsvaras av 10 mjölkkor eller 20 suggor eller 100 slaktsvin. Miljöersättningen för 10 certifierade ekologiska djurenheter uppgår till . Den totala ersättningen i detta exempel uppgår till . Vid en motsvarande kretsloppsinriktad produktion skulle ersättningen i exemplet uppgå till för odlingen och för djurhållningen, dvs. Det innebär att den certifierade produktionen i exemplet ger lite mer än dubbelt så hög miljöersättning som den kretsloppsinriktade produktionen. 2.7 Medel för ekologisk produktion Staten stimulerar på olika sätt utvecklingen av ekologisk produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel. I detta avsnitt redovisas översiktligt de ekonomiska resurser som staten avsatt för att främja ekologisk produktion och konsumtion. En mer ingående redovisning av hur medlen används görs i kapitel 4. Ekonomiska medel inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007 2013 Huvuddelen av de ekonomiska medel som syftar till att stimulera ekologisk produktion finansieras via landsbygdsprogrammet. Regeringen har utformat ett landsbygdsprogram för , och programmet har godkänts av . Programmet syftar till att stödja en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Landsbygdsprogrammet är uppdelat i fyra områden, s.k. axlar. Målen och inriktningarna för axlarna är gemensamma inom hela EU. I det svenska landsbygdsprogrammet ska av medlen fördelas till åtgärder inom axel 2 Förbättra miljön och landskapet. Inom denna axel finns miljöersättningen till ekologisk produktion. Ekologiska producenter kan även erhålla stöd via insatser som ingår i andra axlar. 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION Landsbygdsprogrammet omfattar totalt , dvs. Det är ett större belopp än under den föregående programperioden 20002006 då stödet uppgick till i genomsnitt . Det nuvarande programmet täcker fler områden än det förra programmet. Hälften av medlen finansieras via den svenska statsbudgeten och hälften via EU:s budget. Utformningen av landsbygdsprogrammet styrs av EU:s landsbygdsförordning.52 Förordningen innehåller flera olika åtgärder för landsbygdens utveckling som medlemsstaterna kan välja bland för att anpassa sitt program till lokala förutsättningar och behov. I regeringens förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder finns regler som kompletterar EU:s villkor för utbetalningar av stöd från landsbygdsprogrammet. Regeringen har givit () i uppdrag att genomföra en utvärdering efter halva tiden av det nu löpande landsbygdsprogrammet. Utvärderingsarbetet utförs av Agrifoods economics center som är ett samarbete mellan SLU och Lunds universitet.53 Enligt regeringens uppdrag ska utvärderingen göras mot angivna mål, och ett antal förutbestämda frågor ska besvaras. Resultatet ska vara konkreta slutsatser om programmets effekter och förslag till justeringar, både under pågående programperiod och på . Miljöersättning för ekologisk produktion Den övervägande delen av de medel som går till ekologisk produktion via landsbygdsprogrammet är utformad som en miljöersättning, dvs. jordbrukaren får betalt för inkomstbortfall och merkostnader som det ekologiska produktionssättet innebär. I landsbygdsprogrammet finns flera olika miljöersättningar. Miljöstöden i landsbygdsprogrammet syftar till att bidra till ett mer miljöanpassat jordbruk och därigenom bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås.54 Av de ca 5 miljarder som landbygdsprogrammet omfattar betalas ut i miljöersättning till ekologisk odling och djurhållning, inklusive ersättning till kretsloppsinriktad produktion. Utbetalningen av miljöersättning för ekologisk produktion har minskat under den nuvarande programperioden jämfört med den föregående perioden. , som var , uppgick den utbetalade ersättningen till . Därefter har den utbetalade 52Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. 53Verksamheten i centrumbildningen finansieras av ett särskilt anslag på . Agrifood har ersatt () som var en myndighet under . Källa: Agrfoods webbplats . 54Miljöersättningarna syftar bl.a. till att bevara ett öppet och varierat odlingslandskap genom vallodling, genom att sköta betesmarker och slåtterängar eller genom att vårda kulturelement i odlingslandskapet och i renskötselområdet. Det finns även ersättningar för att minska läckage av växtnäringsämnen, minska riskerna vid användning av kemiska växtskyddsmedel och för att bevara den genetiska variationen. 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 ersättningen minskat år för år. uppgick den utbetalade miljöersättningen till . Det innebär att utbetalade medel totalt har minskat . Enligt uppgift från kan minskningen bl.a. förklaras av att villkoren för miljöersättningen har ändrats. Antalet lantbrukare som var anslutna till miljöersättningen för ekologiska produktionsformer ökade från 16 000 till knappt 21 000 under miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006.55 Under det innevarande landsbygdsprogrammet har antalet anslutna lantbrukare, dvs. brukare med åtagande, minskat från 15 2007 till 14 2009.56 Enligt uppgift från förklaras minskningen framför allt av att lantbrukare som tidigare fått ersättning för icke certifierad vallodling valt att inte förnya sina åtaganden enligt de villkor som gäller för det nuvarande landsbygdsprogrammet. har de medel som budgeterats för utbetalning av miljöersättning till ekologisk produktion räckt till. Om ansökningarna om miljöersättning skulle öka i en sådan utsträckning att avsatta medel inte räcker till beviljas inte fler åtaganden, enligt uppgift från . Därmed är de lantbrukare som gått in i ett åtagande för ekologisk produktion garanterade rätt till ersättning under hela sin åtagandeperiod. Enligt uppgift från finns det tillräckligt med pengar avsatta inom landsbygdsprogrammet för att motsvara de utbetalningar som skulle krävas om målet att av den brukade arealen ska vara ekologisk nås 2013. Vid en sådan utveckling beräknas kostnaden för miljöersättningen uppgå till ca 2013. Enligt är en mer realistisk prognos att kostnaden uppgår till 2013.57 Företags- och projektstöd inom ramen för landsbygdsprogrammet Inom ramen för landsbygdsprogrammets axel 1 Förbättra konkurrenskraften i jord- och skogsbrukssektorn finns åtta olika åtgärder som direkt eller indirekt kan rikta sig till ekologiska producenter. Målet för axel 1 är att förbättra utvecklings- och konkurrenskraften hos företag. En åtgärd som används för att stödja den ekologiska produktionen är kompetensutveckling, information och kunskapsspridning. Vidare kan ekologiska producenter liksom andra företag ansöka om t.ex. förädlingsstöd eller startstöd för unga jordbrukare. Lantbrukare som ska bygga om ladugården för att leva upp till de krav som finns inom ekologisk produktion kan ansöka om ett investeringsbidrag. Detta stöd får beviljas med högst av stödberättigade investeringar. Efter särskild prövning kan ges inom mindre gynnade områden i norra . Av läns genomförandestrategi för landsbygdsprogrammet framgår att stöd normalt beviljas med högst under 55SLU 2007, Slututvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 Vad fick vi för pengarna? 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION en treårsperiod och att ekologiskt certifierad produktion är ett kriterium som prioriteras vid prövning av ansökningar. Under axel 3 finns åtgärder i form av företagsstöd och projektstöd som syftar till att förstärka företagens konkurrenskraft och främja en diversifiering av landsbygdens näringsliv och därigenom bidra till en inkomstbringande sysselsättning och ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Under axeln finns t.ex. åtgärden Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk och åtgärden Främjande av turistnäringen. Det går inte att ta fram uppgifter över hur mycket stöd som fördelats i syfte att stimulera ekologisk produktion från landsbygdsprogrammets axel 1 och 3. Det är endast för projektstöd knutna till åtgärden kompetensutveckling inom målområdet ekologisk produktion som det är möjligt att få fram uppgifter över den samlade stödvolymen. Det huvudsakliga syftet med dessa projektstöd är kompetensutveckling. Kompetensutveckling för ekologisk produktion Totalt har avsatts för kompetensutveckling, information och kunskapsspridning inom ramen för landsbygdsprogrammet 20072013. En del av dessa avser ekologisk produktion. översyn av landsbygdsprogrammet föreslog att nivån på stödet till kompetensutveckling för ekologisk produktion skulle höjas med fr.o.m. 2010.58 Enligt har beviljats för kompetensutveckling inom målområdet ekologisk produktion från landsbygdsprogrammets start till . Det är länsstyrelserna som beslutar hur stor del av tillgängliga medel för kompetensutveckling m.m. som ska läggas på respektive målområde. Under tidigare programperioder var det som beslutade hur stor del av den totala budgeten som respektive länsstyrelse skulle lägga på de olika målområdena. har också medel som syftar till att öka kompetensen om ekologisk produktion. Verkets insatser riktar sig inte direkt till lantbrukare utan handlar snarare om att ta fram informationsmaterial m.m. I det nuvarande landsbygdsprogrammet fattas beslut om projekt som kan pågå framåt. Under den tidigare programperioden fattades beslut i taget, dvs. de medel som beslutades för ett visst år kunde bara användas för verksamhet . Under den förra programperioden beviljades i genomsnitt till kompetensutvecklingsinsatser för ekologisk produktion.59 I och med att villkoren har förändrats för beviljande av stödet till kompetensutveckling inom målområdet ekologisk produktion är det, enligt , svårt att göra jämförelser mellan 58Jordbruksverkets rapport 2009:6. 59Jordbruksverkets rapport 2009:6. 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 storleken på beviljade belopp under den nuvarande och den föregående programperioden.60 Anslag som finansierar stöd till ekologisk produktion och konsumtion Fram fanns ett anslag i statsbudget som var avsett att stimulera den ekologiska produktionen. Det finansierade i huvudsak marknadsfrämjande åtgärder för ekologisk produktion samt försöks- och utvecklingsverksamhet. Anslaget benämndes 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion och disponerades av . uppgick anslaget till ca . Drygt hälften av anslaget syftade till att stimulera utvecklingen av den ekologiska marknaden, bl.a. genom finansiering av marknadsanalyser och insatser i syfte att öka användningen av ekologiska livsmedel inom storhushåll och offentlig sektor.61 Den återstående delen av anslaget finansierade försöks- och utvecklingsverksamhet för ekologisk produktion.62 Anslaget upphörde och medlen fördes över till två andra anslag. Dessa medel får användas för att stödja både ekologisk och konventionell produktion. Delar av de båda anslagen har öronmärkts för ekologisk produktion. En jämförelse av hur omfattningen av de medel som endast får gå till ekologisk produktion har förändrats visar att dessa medel minskat från till . Drygt hälften av medlen från anslaget Åtgärder för att främja ekologisk produktion, ca , har förts över till anslaget 43:14 Konkurrenskraftig livsmedelssektor i syfte att finansiera regeringens satsning på en livsmedelsstrategi för att stärka jordbruksnäringens och livsmedelsindustrins konkurrenskraft.63 Regeringen har angivit i regleringsbrev för 20082010 att av anslaget ska avse marknadsfrämjande åtgärder i syfte att bidra till ekologisk livsmedelsproduktion. I statsbudgeten ändrades benämningen på anslaget till 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget ökas med . fördelar bidrag från anslaget till projekt som bl.a. syftar till att främja produktion, konsumtion och handel med ekologiska produkter inom tre områden:64 61Av årsredovisning framgår att myndigheten fick i bidrag från i syfte att finansiera insatser för att främja ekologisk konsumtion. 2007/08:1. 64Stöd beviljas enligt de villkor som anges i förordning (2008:80) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Projekt som bedrivs inom område 1 och 3 finansieras till maximalt av de ersättningsberättigande kostnaderna. För område 2 ersätts maximalt 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 1.marknadsanalyser, statistik och marknadsfrämjande åtgärder 2.åtgärder för ökad användning av ekologiska livsmedel inom storhushåll och offentlig sektor samt övriga sektorer - försäljningsfrämjande åtgärder och reklam 3.stöd till organisationer som arbetar med att främja produktion av, handel med och konsumtion av ekologiska produkter. Resterande medel från anslaget Åtgärder för att främja ekologisk produktion, dvs. , fördes över till anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket i statsbudgeten . Anslaget finansierar åtgärder inom både konventionell och ekologisk produktion. Enligt regeringen var syftet att underlätta ökade synergieffekter i det arbete som bedrivs för att uppnå miljökvalitetsmålen, genom ett samlat och strategiskt arbete med försöks- och utvecklingsverksamheten kopplat till jordbruket. I regleringsbrev till för åren 20082010 har regeringen angivit att av anslagsmedlen ska avse verksamhet som rör ekologisk produktion. Sedan statsbudgeten har namnet på anslaget ändrats till 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. har beviljat bidrag för motsvarande till projekt inom programmet för ökad ekologisk produktion inklusive förbättrad djurhälsa.65 Enligt uppgift från har myndigheten även valt att anslå mer än till projekt som syftar till att utveckla den ekologiska produktionen och djurhälsan. Beviljade projekt löper i regel . Lantbrukare har möjlighet att få ekonomiskt stöd för kvalitetscertifiering. De som beviljas stödet får en del av ett fast totalbelopp, dvs. storleken på utbetalningen beror på hur många andra lantbrukare som ansöker om stöd. fördelar stödet och har beslutat om föreskrifter för hanteringen av stödet.66 Förutom ersättning för ekologisk certifiering lämnas även ersättning för andra kvalitetssäkringssystem som syftar till att utveckla jordbruksprodukter av särskilt hög kvalitet. Kostnaderna för detta stöd finansieras via anslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Totalt beviljades i stöd för kvalitetscertifiering till knappt 7 000 sökande. Det motsvarar i genomsnitt ca i stöd per företag. Formas är den största finansiären av forskning om ekologisk produktion. Regeringen har i regleringsbrev beslutat att myndigheten ska bevilja stöd till forskning om ekologisk produktion motsvarande minst 65Utöver detta har sortprovning upphandlats för . 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION 2010/11:RFR1 I regleringsbrevet anges att av dessa medel ska betalas ut till efter rekvisition. Detta motsvarar de villkor som regeringen angav för Formas finansiering av forskning om ekologisk produktion i myndighetens regleringsbrev för . SLU finansierar forskning och utveckling inom ekologiskt lantbruk via sitt anslag. Enligt regleringsbrev ska av anslaget användas till den verksamhet som bedrivs vid och konsumtion (Epok). Vidare anges att ska avsättas för fältforskningsverksamhet som rör ekologisk produktion. I regleringsbrevet angavs att av anslaget skulle användas till den verksamhet som bedrevs vid enheten för uthålligt lantbruk och att skulle användas till fältforskningsverksamhet som rör ekologisk produktion. Fram öronmärktes en del av anslaget 42:1 till () för åtgärder som bl.a. syftade till att öka andelen ekologisk produktion. av anslaget skulle, enligt myndighetens regleringsbrev, användas för förbättring av kunskapsbasen om smittskyddslösningar i kretsloppssamhället genom forskning och utveckling på området samt för forskning och vetenskapligt utvecklingsarbete på foderområdet i syfte att bistå regeringen och i arbetet för ökad fodersäkerhet och för att öka andelen ekologisk produktion. Från och med har myndigheten själv fått besluta om användningen av de medel som regeringen tidigare öronmärkt för bl.a. ekologisk produktion. En jämförelse av nivån på anslaget 42:1 visar att anslaget räknats upp till följd av pris- och löneomräkning men att det i övrigt var oförändrat mellan de två åren. I SVA:s årsredovisning uppger myndigheten att många av de forskningsprojekt som myndigheten bedrev inom ämnesområdet miljö- och smittskydd gynnar ekologisk produktion. Flera av projekten var inriktade mot framtagning av smittfri gödsel från biologiskt avfall, för att kunna förse det ekologiska jordbruket med växtnäring. SVA studerade också skillnader mellan ekologiskt respektive konventionellt odlat foder. Undersökningarna fokuserar på skillnader i förekomst av mögelsvamp, bakterier och mögelgifter. Efter att öronmärkningen av medel för ekologisk produktion upphörde har ingen särredovisning gjorts i årsredovisningen av forskning inriktad mot ekologisk produktion. 2.8 Myndigheter verksamma inom området har ett samlat sektorsansvar för frågor som rör jordbruk och trädgård. Det innebär bl.a. att myndigheten följer, analyserar och informerar 2010/11:RFR1 2 STATENS STYRNING AV EKOLOGISK PRODUKTION OCH KONSUMTION om utvecklingen inom jordbruksområdet samt genomför politiska beslut inom området. En av myndighetens huvuduppgifter består i att administrera EU:s jordbrukspolitik.67 Regeringen har beslutat68 att ska förvalta landsbygdsprogrammet och svara för utbetalningen av stöd ur Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). I detta uppdrag ingår att följa upp hur de olika stöden i programmet utnyttjas och att ta fram underlag till regeringen inför eventuella förändringar av landsbygdsprogrammet. att svara för att det finns ett sekretariat till övervakningskommittén för det svenska landsbygdsprogrammet. Kommittén ansvarar för att genomförandet av landsbygdsprogrammet är effektivt. Sekretariatet följer upp kommitténs beslut och ska se till att besluten genomförs. att kontrollera att länsstyrelsernas beslut om att bevilja bl.a. miljöersättning för ekologisk produktion är förenliga med gemenskapsreglerna och därefter betala ut ersättning till lantbrukare. att ange vilka stödutbetalningar som länsstyrelserna ska kontrollera. har ett åtagande att kontrollera av de stöd som betalas ut. Vad det är som ska kontrolleras avgörs med stöd av en riskanalys, vilket innebär att kontrollfrekvensen kan vara högre inom ett stöd eller ett län där många felaktigheter tidigare uppmärksammats. att arbeta med rådgivning och kunskapsstöd avseende ekologisk produktion på olika sätt. Den primära målgruppen för verksamheten är rådgivare som är verksamma inom landsbygdsprogrammet, dvs. både länsstyrelsernas egna rådgivare och de rådgivare som länsstyrelserna upphandlat. beslutar om tillämpningen av för ekologisk produktion i . Som exempel på detta kan nämnas att verket beslutade att godkänna konventionellt odlat men kemiskt obehandlat vårvete som utsäde sedan det ekologiska utsädet av vårvete tagit slut. Myndigheten arbetar på olika sätt med att sprida kunskap och information för att underlätta för ekologiska producenter. Detta görs t.ex. på följande vis: tillhandahåller en databas över tillgängligt ekologiskt utsäde. Där redovisas allt ekologiskt utsäde som utsädesföretagen har anmält att de har till försäljning. Det framgår också vem som säljer utsädet och vilket kontrollorgan som kontrollerat det.